NØGLER TIL MOTIVATION - PDF\nNØGLER TIL MOTIVATION\nDownload "NØGLER TIL MOTIVATION"\n1 januar 2010 Hvad virker bedst? NØGLER TIL MOTIVATION HVERT FEMTE BARN HAR ÉN DIAGNOSER PRÆGER BØRNESAGER 4 NÅR GÆLDEN TYNGER FRIVILLIGE BANKRÅDGIVERE HJÆLPER UDSATTE 8 DRØMMEJOB SOM UNDERVISER SOCIALRÅDGIVER MED TAVLEKRIDT 12\n2 AF LARS FRIIS, JOURNALIST DE 5 HURTIGE : JEAN-PIERRE MOREL Unge med psykiske lidelser skal have nye tilbud Antallet af personer under 30 år, der får tilkendt førtidspension, fortsætter med at stige. Konsulent Jean-Pierre Morel fra CABI mener, at der er behov for tilbud, der kan bane vej for, at flere unge med psykiske lidelser får en eller anden form for arbejdsliv. Hvad er årsagen til, at flere unge får førtidspension? Stigningen i antallet af nye tilkendelser blandt unge under 30 år skyldes især det, Ankestyrelsen betegner som psykiske lidelser. I 2004 var det hoveddiagnosen i tilfælde, men det tal voksede til i Og stigningen ser ud til at fortsætte i Når man tager højde for, at der er voksende ventelister til behandling i børne- og ungdomspsykiatrien, kan man frygte, at det øgede antal førtidspensioner på baggrund af psykiske lidelser kun viser toppen af isbjerget. Hvad gemmer sig bag tallene? Der gemmer sig i hovedtræk tre målgrupper. Hver tredje nypensionerede unge under 30 år har hoveddiagnosen mental retardering, og antallet af nytilkendelser er stigende. Den anden store gruppe lider af sygdomme i skizofrenispektret. Her er antallet af nytilkendelser stabil. Den tredje og hurtigst voksende gruppe lider af forskellige former for forstyrrelser som ADHD, Aspergers Syndrom, Borderline, Angst eller PTSD. Hvad kendetegner disse unge? Rigtig mange nytilkendelser vedrører unge, som har et svært psykisk handicap, og i de tilfælde er førtidspensioneringen indlysende. Men stigningen blandt unge med diagnosen mental retardering kunne tyde på, at andre faktorer spiller ind, som eksempelvis den manglende mulighed for at få SU i forbindelse med STU-uddannelsen (for unge med særlige behov, red.) For sindslidendes vedkommende er ungdomsårene den livsfase, hvor sygdommen viser sig i fuldt flor, og de unge skal lære at leve deres voksenliv med en invaliderende sygdom. Og den proces vil ofte vare flere år. Kan det så ikke være en lettelse for dem, at de kan få den ro og økonomiske afklaring, som førtidspensionen betyder? For mange er det sikkert løsningen, men der er også mange, som senere måske finder ud af, at de gerne vil have mere indhold i deres liv, selv om deres oprindelige drøm ikke kunne realiseres. Når de først er kommet på førtidspension, skal de aktivt melde sig på banen, og på det tidspunkt kan det blive et stort og risikabelt spring at få pensionen gjort hvilende for at prøve alternative muligheder af. Hvad kan kommunerne gøre for dem? De skal udnytte forskellige fagligheder ved at udvikle sammenhængende tilbud i et samarbejde mellem jobcentret, socialpsykiatrien og ungdomsvejledning. For mange af disse unge har brug for lidt af det hele på en gang og over længere tid. Og de tilbud bør være åbne for unge med lignende behov, uanset forsørgelse. Socialrådgiveren (ISSN ) udgives af Dansk Socialrådgiverforening Toldbodgade 19B 1253 København K Telefon Fax Ansvarshavende Bettina Post Redaktør Mette Ellegaard Journalist Susan Paulsen Journalist Birgitte Rørdam Kommunikationsmedarbejder Birgit Barfoed Grafisk Design en:60 Forside Mai-Britt Bernt Jensen Tryk Datagraf Auning AS Annoncer DG Media a/s Studiestræde Kbh. K Telefon Fax Årsabonnement 650,- kr. (incl. moms) Løssalg 35,- kr. pr. nummer, plus forsendelse Socialrådgiveren udkommer 21 gange om året Jean-Pierre Morel, konsulent ved Center for Aktiv BeskæftigelsesIndsats (CABI) Artikler og læserindlæg er ikke nødvendigvis udtryk for organisationens holdning. Kontrolleret oplag: Trykt oplag:\n3 AKTUELT CITAT Der er med statsgaranti nogle af dem, jeg har puttet i spjældet for anden, tredje eller tiende gang, der kunne være holdt væk fra kriminalitet, hvis der var blevet taget bedre hånd om dem. Per Larsen, chefpolitiinspektør ved Københavns Politi, 3. januar i Politiken, hvor han opfordrer til, at det præventive arbejde forstærkes. UDSATTE BØRN Mistrivsel og diagnoser præger børnesager. Hvert femte barn med en børnesag har mindst én psykiatrisk diagnose, viser SFI-undersøgelse. 5 KUNSTEN AT MOTIVERE Nogle mennesker motiveres af skyldfølelse, andre af håb. Drivkræfterne er vidt forskellige, afhængigt af hvem vi er, og hvor i livet vi står. Mød motivationens mange ansigter. 13 DETTE NUMMER 2 Fem hurtige 4 Kort nyt 5 Mistrivsel og diagnoser udbredt i børnesager 6 Bankrådgivere hjælper gældsramte borgere 8 Arbejdsliv og Socialrådgiver i forskningens verden 10 Underviser: Socialrådgiver på en anden måde 13 Kunsten at motivere andre mennesker 18 Kommentar: Nøglen til trivsel 20 Debat 21 DS:Region 22 DS:NU 47 DS:Kontakt 48 Leder GÆLDSRÅDGIVNING Side om side sidder frivillige bankrådgivere og socialrådgivere for at hjælpe udsatte, gældstyngede borgere. 6 UNDERVISNING Hvorfor får socialrådgiveruddannelserne ikke mange ansøgninger til ledige stillinger som underviser? Hør underviserne egne bud og hør, hvorfor de elsker jobbet. 10 TRIVSEL Man kan fremme trivsel og nedsætte sygefraværet blandt socialrådgivere ved at bygge bro over kløften mellem arbejdsgiveres og medarbejderes forskellige modeller af verden. skriver socialrådgiver Marianne Bodilsen i en kommentar. 18 SOCIALRÅDGIVEREN 01 I\n4 KORT NYT Redigeret af Birgitte Rørdam, FAGBEVÆGELSEN Vil stoppe klimaforandringer Fagbevægelsen vil være med til at få skabt en mere klimavenlig vækst også selv om en klimatilpasning påvirker lønmodtagernes arbejdsvilkår. I forbindelse med klimatopmødet i København diskuterede de nordiske hovedorganisationer i NFS Nordens Faglige Samarbejdsorganisation hvordan de kan bidrage til at stoppe klimaforandringerne. FTF s formand Bente Sorgenfrey, der også er formand for NFS, siger: - Vi kommer alle til at bidrage til den nye klimadagsorden. Også i fagbevægelsen er vi klar til at tage ansvar i forhold til at begrænse forureningen og CO2-udslippet. Vi er naturligvis optaget af en retfærdig omstilling, som giver jobsikkerhed til de lønmodtagere, der mister deres arbejde som følge af omlægningen til en mere klimavenlig produktion. Dansk Socialrådgiverforening er medlem af hovedorganisationen FTF. FOTO: SCANPIX LØNUDVIKLING Ingen lønnedgang Ansatte i kommuner og regioner sættes ikke ned i løn pr. 1. oktober 2010, som der ellers har været udsigt til de seneste måneder. Det skyldes, at KTO har forhandlet en løsning på plads med KL og Danske Regioner, hvor de planlagte lønstigninger til april i stedet reduceres. Spørgsmålet om en lønnedgang er opstået, fordi den såkaldte reguleringsordning, der skal sikre, at lønudviklingen på det offentlige arbejdsmarked følger lønudviklingen på det private arbejdsmarked viser et negativt resultat. På grund af den økonomiske krise har der nemlig ikke været meget gang i lønudviklingen på det private arbejdsmarked. Læs mere på BØRN OG UNGE Hvert fjerde barn til psykolog Omkring seks elever i hver skoleklasse bliver i løbet af deres skolegang sendt til psykolog, hvor de skal gennemføre en test. Det sker, fordi lærere og forældre mener, at der er psykologiske eller pædagogiske problemer med eleven, skriver Politiken. Antallet ryster eksperter: - Der er noget rivende galt, når så mange elever skal have lavet en særskilt journal. Det kan ikke være rigtigt, at hver fjerde skal vurderes for at undersøge, om de kan gå i skolen, siger professor Niels Egelund fra Danmarks Pædagogiske Universitetsskole. Han mener, at det høje tal skyldes, at skolen ikke er indrettet ordentligt. Børnene kommer i klemme, fordi mange lærere vil have støtte til de urolige elever, eller have dem ud af klassen og til specialundervisning. Også formanden for Pædagogiske Psykologers Forening, Bjarne Nielsen, er overrasket og mener, det er en falliterklæring, at så mange sendes til psykolog. I Danmarks Lærerforening mener man imidlertid ikke, at lærerne er for hurtige til at indstille børnene til specialundervisning. SJÆLDNE DIAGNOSER Tourettes Syndrom, dværgvækst og hæmofili. Der er langt imellem, at socialrådgivere møder borgere med samme sjældne sygdom eller handicap. Derfor kan de mangle viden om sygdommen og dens konsekvenser. Og borgerne oplever at skulle forklare om deres sygdom igen og igen. Den nye hjemmeside skal gøre en sjælden dialog bedre. Her kan man downloade et dialogværktøj til mødet mellem sagsbehandleren og borgeren med en sjælden sygdom. Bag initiativet står paraplyorganisationen Sjældne Diagnoser. FOTO: SCANPIX 4 SOCIALRÅDGIVEREN 01 I 2010\n5 Mistrivsel og diagnoser udbredt i børnesager I hver femte børnesag gemmer sig et barn med mindst én psykiatrisk diagnose. Næsten halvdelen af de anbragte børn har desuden trivselsproblemer. Psykiske problemer er udbredt blandt børn, der har kontakt til socialforvaltningen. SFI har siden 2003 fulgt samtlige anbragte danske børn født i 1995, og når forskerne zoomer ind på tallene for børnenes sundhed, viser det sig, at 20 procent af de børn, der har kontakt til socialforvaltningen, går rundt med en psykiatrisk diagnose. Det gælder både blandt de børn, der er anbragt uden for hjemmet, og dem, der bor hjemme, men modtager hjælp fra det sociale system, for eksempel en hjemme-hos-pædagog eller en aflastningsfamilie. Til sammenligning har kun tre procent af børn uden kontakt til det sociale system en psykiatrisk diagnose. Seniorforsker Tine Egelund, SFI, har været projektleder for undersøgelsen: - Systemet skal være opmærksom på, at psykisk mistrivsel er meget høj blandt anbragte børn og blandt børn, der modtager forebyggende foranstaltninger. Det betyder, at der ofte vil være et behandlingsbehov ud over selve anbringelsen. Selv en rigtig god plejefamilie, som får et mindre barn med et alvorligt psykisk problem i pleje, vil have brug for professionel støtte, for det er ikke en enkel opgave at tage hånd om et barn med en psykiatrisk diagnose. Kolliderer de markante tal om psykisk sygdom hos udsatte børn med intentionen i Barnets Reform om, at flere børn skal anbringes i familiepleje? - Der er mange anbragte børn, som rummer så alvorlige konflikter, at det ikke er sandsynligt, at en almindelig familiepleje kan klare dem. Og selv om man nu som et led i Barnets Reform vil opkvalificere plejefamilier, så opnår plejeforældre ikke specialist-kvalifikationer med kortvarige kurser. Derfor vil en anbringelse hos en plejefamilie også efter en opkvalificering ofte skulle suppleres med et behandlingstilbud, svarer Tine Egelund og tilføjer: - Og man må spørge sig selv, om der pt. findes det nødvendige behandlingsapparat til de her børn, når vi ved, at der er lang ventetid i børnepsykiatrien. Har tre typer diagnoser Diagnoserne for de psykisk syge børn handler især om tre former for lidelser: Mental retardering, adfærdsforstyrrelser og udviklingsforstyrrelser. Fem procent af de børn, der er i kontakt med det sociale system både dem, der er anbragt, og dem, der bor hjemme og modtager hjælp har fået stillet diagnosen mental retardering. Andre fem procent lider af adfærdsforstyrrelser, hvoraf de fleste har diagnosen ADHD. Ifølge seniorforsker Mette Lausten, der har været med til at analysere tallene, er der forskel på, hvilken diagnose, der dominerer i de to grupper af børn med kontakt til det sociale system. - Blandt de børn, der bor hjemme, men modtager hjælp, er der flest med autisme eller andre former for udviklingsforstyrrelser. For de børn, der er anbragt uden for hjemmet, vejer de sociale funktionsforstyrrelser tungest. Det kan for eksempel være vanskeligheder med at knytte sig til andre mennesker. Oven i diagnoserne viser tallene fra undersøgelsen, at næsten halvdelen af de anbragte børn 48 procent har trivselsproblemer. Det er især hyperaktivitet, problemer i kontakten til de jævnaldrende, adfærdsvanskeligheder og problemer af følelsesmæssig karakter. A Børnenes trivselsproblemer er målt med et såkaldt SCQ-spørgeskema (Strength & Difficulties Questionaire). Det bygger på forældres, plejeforældres og professionelles viden om det enkelte barn og beskriver barnets psykiske og sociale vanskeligheder og styrker. Undersøgelsen er også omtalt i Socialrådgiveren 17/08 AF SUSAN PAULSEN FOTO: SCANPIX ÅRGANG 1995 Forløbsundersøgelsen er den første af sin art i Danmark. Der er tale om den anden dataindsamling i undersøgelsen, hvor børnene er år gamle. Ved første dataindsamling var børnene syv år. Undersøgelsen skal følge børnene ca. hvert tredje år gennem barndom, ungdom og tidligt voksenliv. Læs undersøgelsen på SOCIALRÅDGIVEREN 01 I\n6 Frivillige bankrådgivere hjælper gældsramte Side om side i en frivillig rådgivning i København sidder bankrådgivere og socialrådgivere for at hjælpe udsatte, gældstyngede borgere et nyt, landsdækkende forsøg. AF BIRGITTE RØRDAM FOTO: KRISTIAN SØNDERSTRUP-GRANQUIST Til daglig hjælper Lissen Hallager formuende kunder i Danske Bank med at få deres millioner til at yngle. Men hver tirsdag efter fyraften går hun fra banken til Settlementets frivillige rådgivning på Vesterbro i København. Her yder hun gældsrådgivning til socialt udsatte borgere, der typisk ikke vover at vise sig i banken, fordi mængden af uåbnede rudekuverter for længst har taget magten over deres liv. Lissen Hallager er en af 11 bankrådgivere, der sammen med fem socialrådgivere og tre jurastuderende siden midten af september 2009 har givet anonym og gratis gældsrådgivning i Settlementet til gældstyngede borgere med lav indkomst. GÆLDSRÅDGIVNINGERNE Får støtte fra Satspuljemidler med i alt 16 mio. kr. over de næste fire år. Frelsens Hær har modtaget kr. til at oprette en gældsrådgivning i København. Forbrugerrådet har modtaget 5,3 mio. kr. til at oprette gældsrådgivninger i København, Århus, Ålborg og Odense. Kristeligt Studenter Studentersettlement har fået 3,1 mio. kr. til gældsrådgivning i København. Den Sociale Retshjælp har fået tre mio kr. til gældsrådgivning i Århus. KFUM har fået 2,8 mio. kr. til gældsrådgivninger i København, Odense og Århus. Og der er nok at se til i rådgivningen. For som arbejdsløsheden er vokset, og der er blevet skåret i kontanthjælpen, kan stadig færre få pengene til at slå til. Det ses også i RKIs register, hvor antallet af dårlige betalere er steget med knap personer de seneste tre år. Alligevel har bankrådgiver Lissen Hallager ikke et øjeblik fortrudt, at hun meldte sig som frivillig gældsrådgiver, da hun så opfordringen på Danske Banks interne hjemmeside. - Det her er mennesker, som ikke længere evner eller har lyst til at gå i banken, typisk mennesker med få ressourcer og en uoverskuelig gæld. Derfor giver det stor mening for mig at møde dem, hvor de er. Men det er kommet bag på mig, at der er så mange, der enten er tabt eller føler sig tabt i vores samfund, og det synes jeg er fortvivlende, siger hun. Undgå trusler om udsættelser Settlementets Gældsrådgivning er en del af et projekt under Socialministeriet. Her har fem frivillige organisationer over de næste fire år fået tildelt i alt 16 millioner kroner via Satspuljen til at drive gældsrådgivninger rundt om i landet. Med i projektet er også Finansrådet, der formidler frivillige bankfolk til gældsrådgivningerne. Målet er, at gældsramte og udsatte borgere kan få hjælp til at få nedbragt deres gæld eller få lavet realistiske aftaler om afbetaling, så de kan opretholde et liv uden daglige trusler om fogedsager og udsættelser. Når Settlementet valgte at lægge billet ind på midler fra Satspuljen til en gældsrådgivning, var det en naturlig følge af det arbejde, de igennem mange år har udført med socialt udsatte. Det fortæller socialrådgiver Eva Tetzlaff, der er ansat som koordinator af gældsrådgivningen foreløbig de næste fire år. - Vi havde via vores anonyme rådgivning i forvejen kontakt til målgruppen. Og da rådgivningen de seneste tre-fire år har haft stadig flere henvendelser fra folk, der søgte hjælp på grund af gæld, var det oplagt at etablere en egentlig gældsrådgivning. Det betød jo også, at vi fik tilknyttet bankrådgivere, og de har et kendskab til pengeverdenen, som gør, at de hurtigere kan gennemskue, hvad der er af muligheder og finde de bedst mulige løsninger, siger Eva Tetzlaff. God brug for gældsrådgivningen Eva Tetzlaff har siden starten da også måtte sande, at der er god brug for Settlementets nye tilbud. På kun halvanden måned er der startet 35 sager, som stadig er i gang. Samtidig er en del andre sager afviklet, mens nye er på vej. - Nogle få sager kan afvikles hurtigt, men i de fleste er der brug for et mere langstrakt forløb. Det kan være, når vi skal have åbnet alle folks rudekuverter, have kontaktet de mange kreditorer, der står bag kuverterne, og sikre os, at der bliver lavet aftaler om afbetaling, eller at sagen stilles i bero. Vi bliver ved, indtil sagen er afklaret, eller indtil folk er i stand til at køre deres sag videre selv, forklarer hun. De mange, der søger hjælp til at få styr på deres gældsproblemer, kommer fra distriktspsykiatrien, Kriminalforsorgen og væresteder. Socialcentrene er også storleverandører, og en del finder selv vej ved at google sig frem 6 SOCIALRÅDGIVEREN 01 I 2010\n7 Det er kommet bag på mig, at der er så mange, der enten er tabt eller føler sig tabt i vores samfund, og det synes jeg er fortvivlende. Lissen Hallager, bankrådgiver i Dansk Bank og frivillig i Settlementets gældsrådgivning. Bankrådgiver Lissen Hallager og socialrådgiver Eva Tetzlaff. eller ringe til Socialministeriet. Men der er alligevel et fællestræk ved de fleste henvendelser, mener Eva Tetzlaff: - Det er ofte en kombination af sociale problemer, lav indtægt og økonomiske stramninger, der gør, at folk får brug for os. Og så har de ikke noget netværk, der kan træde til. Det kan også være folk, der tidligere har klaret sig fint, men så støder der en social begivenhed til, som en fyring eller skilsmisse, der gør, at læsset vælter. Dyre lån Erfaringen fra gældsramte viser, at husleje, lys og varme er det sidste, de vælger fra, mens forsikringer, licens og gæld af alle slags droppes først. Men selvom der er vilje til at betale afdrag, har mange taget sindssygt dyre lån, fordi de ikke kan få andre, og lavet helt urealistiske afdragsordninger, og så er de lige vidt, forklarer Eva Tetzlaff. - Det gælder om at vise betalingsvilje, men det er i de her sager meget ofte ikke det samme som betalingsevne. Hvis man eksempelvis er på kontanthjælp og kun har et rådighedsbeløb på 800 kroner om måneden, kan man ikke betale fem kreditorer 150 kroner hver. Det kan simpelthen ikke lade sig gøre. Og der består vores hjælp i at få afdragene sat i bero, siger Eva Tetzllaff og fortsætter: - Vi kan ikke ændre folks grundliggende vilkår, men vi kan hjælpe dem med at få et overblik over deres økonomi, få lavet realistiske afdragsordninger, og skaffe dem ro ved at søge henstand. Og nogle gange lykkes det os at få eftergivet gæld. Som da en psykisk syg og tidligere hjemløs kvinde forleden fik eftergivet en gæld på kroner af SKAT, som var opstået som følge af bøder, fordi hun i en lang periode ikke havde andre steder at sove end i togene, siger hun. Også Lissen Hallager oplever, at gældsrådgivningen kan hjælpe folk. - Det er min oplevelse, at folk går lettede herfra. Her er det ok at komme med sin nettopose med regninger, der ikke har været åbnet i to år. Så kan vi sætte en plan i værk, som gør, at de kan leve et anstændigt liv. Og jeg må sige, at jeg er imponeret over socialrådgivernes indsats. De er utrolig dygtige til at se helheden i folks sag og hjælpe dem med eksempelvis at søge sygedagpenge, hvis det er det, de har ret til, så folk virkelig føler sig hørt og hjulpet. A Settlementets gældsrådgivning har åbent hver tirsdag og onsdag fra kl. 17 til 20 i Dybbølsgade 41. Tidsbestilling er nødvendig og kan foretages på SOCIALRÅDGIVEREN 01 I\n8 Arbejdsliv Redigeret af Tina Juul Rasmussen, Find ny inspiration FOTO: SCANPIX Medarbejderne skal involveres, indsatsen skal passe til de lokale forhold og kommunikationen skal være klar og tydelig, når der sættes ind for at skabe et godt psykisk arbejdsmiljø. Det er de tre hovedpointer i en ny pjece Et godt psykisk arbejdsmiljø hver dag. Inspiration til en systematisk indsats til danske virksomheder. Her er inspiration at hente for både store og små virksomheder, uanset branche og opgaver, og uanset om man skal i gang med en større eller mindre indsats. Pjecen er udarbejdet af Psykkonsortiet et samarbejde mellem Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø og Arbejdstilsynet. Den kan downloades på Socialrådgiver i forskningens verden BENT WÜRSCHING, CHEFKONSULENT PÅ UNIVERSITY COLLEGE VEST: Jeg vil gerne være med til at tegne faget Hvad forsker du i? - Titlen på min ph.d. er Social innovation og entrepenørskab. Jeg vil undersøge, hvad det betyder for borgerne, at der i dag er skudt mange virksomheder op, som tager sig af opgaver, kommunerne tidligere selv klarede, for eksempel jobformidling og sagsbehandling i børne-familiesager. Jeg vil undersøge, om disse virksomheder er i stand til at finde løsninger, som i højere grad gavner den enkelte borger, eller om den mere kommercielle tilgang betyder, at indsatsen over for de tungere grupper bliver overset, fordi det ikke er så rentabelt at arbejde med dem. Hvad har fået dig til at søge en ph.d? - Store dele af det sociale arbejde tager sit afsæt i, hvad andre faggrupper mener. Og de lærebøger, vi bruger på uddannelserne, er stort set alle skrevet af folk, der ikke er socialrådgivere. Det vil jeg gerne være med til at ændre på, så socialrådgiverne fremover i højere grad er med til at tegne faget. Hvad regner du med at kunne bruge det til? - Jeg synes, det er interessant at dykke ned i de nye måder at lave socialt arbejde på, også for at finde ud af, hvor samfundet bevæger sig hen. Om vi for eksempel er på vej væk fra velfærdssamfundet, og går mod en mere udbredt liberalisering, og hvad det i givet fald betyder. Og så regner jeg med, at forskningen giver mig en adgang til at deltage aktivt i den socialpolitiske debat både herhjemme og i udlandet. Hvad kan andre få ud af det? Jeg håber, det vil skærpe opmærksomheden på, at det har nogle konsekvenser hver gang, man omlægger måden at arbejde på inden for det sociale område, og at man gør sig klart, hvad konsekvenserne er. Samtidig vil jeg gerne give et overblik over de sociale virksomheder herhjemme - hvor mange der er, og hvad de laver. Hvad betyder det for faget, at socialrådgivere forsker? - Jeg tror, at det er meget vigtigt, for forskning er med til at give vores fag legitimitet og anerkendelse. Det giver status i vores videnssamfund at forske, så det, at flere forsker, vil uden tvivl styrke og højne vores profession. BENT WÜRSCHING Socialrådgiver og cand. scient. soc. Har netop fået tildelt en ph.d. KARRIEREFORLØB 1998: Uddannet Den socialehøjskole Esbjerg (DSH) : Sagsbehandler Esbjerg Kommune : Leder beskæftigelsesprojekt i Esbjerg Kommune :Koordinationsudvalget for den forebyggende arbejdsmarkedsindsats : Social bagvagt Esbjerg kommune : Adjunkt DSH Esbjerg : Marselisborg Praksisvidencenter 2008: Chefkonsulent University College Vest Socialrådgivernes professionsstrategi sætter fokus på forskning. I strategiens mål 4 hedder det: Socialrådgiverne spiller en hovedrolle, når dagsordenen sættes for anvendt forskning indenfor professionens virkefelt. Læs mere på 8 SOCIALRÅDGIVEREN 01 I 2010\n9 Arbejdsliv Rammes du af multimedieskat? Fra den 1. januar 2010 bliver du beskattet af kroner ekstra, hvis du tager en arbejdsgiverbetalt computer, telefon eller lignende med hjem. Det gælder også, hvis din arbejdsgiver betaler for oprettelse og brug af telefon, internetforbindelse og andet udstyr, som du bruger privat. Det er konsekvensen af den multimedieskat, som træder i kraft ved årsskiftet. Den rammer alle erhvervsdrivende og lønmodtagere også socialrådgivere der som led i et ansættelsesforhold får stillet multimedier til rådighed. Hvis du ikke allerede har gjort det, er det en god idé at tale med din arbejdsgiver om multimedieskattens konsekvenser for dig. Multimedieskatten indgår ikke i forskudsopgørelsen for 2010, så hvis du vil undgå restskat, skal du selv ændre din forskudsopgørelse på Skats hjemmeside 7SYV gode råd FOTO: SCANPIX Dansk Socialrådgiverforening har syv forslag til, hvordan du, gerne i samarbejde med din tillidsrepræsentant, kan undgå eller afbøde virkningen af multimedieskatten. Læs dem på Sløv forebyggelse af stress Kun hver syvende virksomhed har retningslinjer for, hvordan de skal håndtere stress til trods for, at der generelt er meget fokus på sygefravær i virksomhederne. Det viser årbogen Virksomhedernes sociale engagement (2009) fra SFI. Siden 1998 har SFI hvert år undersøgt virksomheders sociale engagement, og i den seneste undersøgelse bliver der sat særligt fokus på sygefravær. Den viser, at 92 procent af de store virksomheder og 61 procent af de mindre har en sygefraværspolitik, der bliver brugt aktivt. Men kun 14 procent har for eksempel retningslinjer for håndtering af stress. Læs hele bogen på Pas på røgen! FOTO: SCANPIX To nye principafgørelser fra Ankestyrelsen viser, at røg på arbejdspladsen ikke er at spøge med: En ansat, der tog sig en smøg og kom til skade i rygepausen, fik ikke anerkendt skaden som arbejdsbetinget. Den indtraf nemlig under et privat ærinde rygningen. Ankestyrelsen lagde vægt på, at arbejdsgiveren i personalehåndbogen tilkendegav, at rygning i arbejdstiden eller på arbejdspladsen ikke var tilladt. Og derfor var cigaretten et privat ærinde. Ankestyrelsen har også behandlet to arbejdsskadesager, hvor lungekræft var anmeldt som følge af passiv rygning på arbejdspladsen. Begge sager blev afvist. I det ene tilfælde fordi udsættelsen for passiv rygning ikke havde stået på i så lang tid, og i den anden fordi udsættelsen ikke var tilstrækkelig stor. Læs afgørelserne på Kommunalt ansatte har det værst HK har netop udgivet en stor arbejdsmiljøundersøgelse, HK ernes psykiske arbejdsmiljø, der viser, at den kommunale sektor har det dårligste arbejdsmiljø: Størst arbejdsmængde og mest stress. Rapporten er udarbejdet af tidligere professor ved Arbejdsmiljøinstituttet, Tage Søndergård Kristensen. Han har undersøgt 24 dimensioner i det psykiske arbejdsmiljø, blandt andet arbejdstempo, socialt fællesskab, stress, tillid og ledelseskvalitet. Og det billede, der tegner sig af de fire HK-sektorer, er krystalklart, skriver han i rapporten: Den kommunale sektor ligger i bunden på næsten alle dimensionerne. Rapporten kan downloades på SOCIALRÅDGIVEREN 01 I\n10 Socialrådgiver på en anden måde Socialrådgiveruddannelserne får ikke overvældende mange ansøgninger, når de slår stillinger som underviser op. Hvorfor holder socialrådgivere sig tilbage? Det giver tre undervisere fra PH-Metropol og den tidligere formand for Socialrådgiveruddannelsens Lederforsamling deres bud på. AF JEANNETTE ULNITS, JOURNALIST FOTO: KRISTIAN SØNDERSTRUP-GRANQUIST 10 SOCIALRÅDGIVEREN 01 I 2010 Du har en del års praksiserfaring, og dit fag er din store kærlighed. Du kan reflektere og teoretisere over din egen praksis og så er du tændt på at undervise. Du er hårdhudet, tåler kritik og er en ambitiøs arbejdshest, der tager kravet om at være opdateret seriøst. Formelt har du en overbygningsuddannelse i hus eller er i gang med en. Du har dit fokus på udviklings- og fordybelsesmulighederne i jobbet, for lønnen er ikke noget at råbe hurra for. Sådan ville uddannelsesstederne måske ikke formulere deres typiske stillingsopslag, men kan du alligevel genkende dig selv, har du nok en underviser i maven. Jobbet som underviser stiller høje krav både fagligt og mentalt, men det åbner også mulighed for selvrealisering på et højt plan, fortæller en række undervisere. Faktisk tegner deres begejstring billedet af noget nær drømmejobbet. Uvidende ansøgere og usynlige skoler Derfor kan det undre, at socialrådgivere ikke tæppebomber uddannelsesstederne med ansøgninger, når en stilling slås op. Det ser ud til at handle om, at socialrådgivere ikke føler sig fagligt godt nok klædt på: - Det er nok uddannelseskravene, der afholder en del fra at søge. Fokus har meget været på de sociale kandidater, og ansøgere kan være nok så fagligt kvalificerede, men de bliver ofte valgt fra, hvis de ikke har papir på deres kompetencer, siger underviser Airo Bjarking, der også er formand for Faggruppen Professionshøjskoler og AAU. Underviser Lene Nedergård, TR og med i skolens ansættelsesudvalg, bløder lidt op: - Hvis man tager kravene i stillingsopslagene hundrede procent bogstaveligt, bliver man nok skræmt væk. Men man kan altså godt blive ansat, hvis man for eksempel mangler undervisningserfaring, men har fagligt engagement, bred praksiserfaring og relevant efteruddannelse, siger hun. En af de sidst ansatte på PH-Metropol er Anette Skals, der har været underviser i et års tid. Hun peger på synlighed og konkurrence som årsagsforklaring: - Uddannelsesstederne er alt for usynlige for mange socialrådgivere, efter de forlader grunduddannelsen. Skolerne skal være mere til stede dér, hvor der er socialrådgivere, og så skal de blande sig mere i den politiske debat. Der er mange interessante og bedre lønnede stillinger i offentligt og privat regi, så det er vigtigt at blive set og hørt, hvis uddannelsen skal kunne tiltrække de bedste kandidater, siger hun. Måtte slække på kravene - Jeg tror, at socialrådgivere underkender egne kompetencer i forhold til det at undervise. De har ikke reflekteret over, hvad de kan og ved og at de faktisk arbejder på et vidensbaseret grundlag i praksis, lyder buddet fra Kirsten Windekilde, som er uddannelsesleder for socialrådgiveruddannelsen i UC Sjælland og tidligere formand for Socialrådgiveruddannelsens Lederforsamling. Hun forklarer, at der i kortere perioder af mange forskellige årsager og i forskellige landsdele kan være problemer med at tiltrække undervisere, men at der på landsplan ikke er tale om en konstant mangel på ansøgere. Det kan også mærkes på både mængden og kvaliteten af ansøgninger, at socialrådgivere i praksis har fået adgang til mere og bedre videreuddannelse, tilføjer hun. Metropol skiller sig ud ved tilsyneladende at være det eneste uddannelsessted, der har haft reelle rekrutteringsproblemer. Det har fået skolen til at slække ansættelseskravene om relevant videreuddannelse. Hvor ansøgere til adjunktstillinger tidligere måtte diske op med en relevant overbygning på kandidat- eller masterniveau, godtager man nu også påbegyndte uddannelsesforløb som for eksempel diplom. Københavnerskolen lægger dog stadig meget vægt på praksiserfaring og på evnen til at kunne koble egen praksis til fagets teorier, begreber og metoder. I skrivende stund har ansættelsesudvalget modtaget en ordentlig stak gode ansøgninger til de nuværende fire ledige stillinger så meget tyder på, at rekrutteringsproblemet nu er løst, fortæller en lettet Lene Nedergård. A\n11 Det bedste ved at undervise er at opleve de studerende fange fagets sjæl og folde sig ud som ranke socialrådgivere. Tre undervisere fra PH-Metropol færdiggør fem sætninger om sig selv og jobbet. Den rette hylde for ildsjæle Lene Nedergård Adjunkt med seksten års praksiserfaring og to et halvt år som underviser: Jeg blev underviser fordi jeg havde lyst til at undervise i mit eget fag med den akademiske vinkel på. Jeg har haft min gang i huset, mens jeg læste på den sociale kandidatuddannelse og søgte derfor ind her. Jobbet som underviser kræver hår på brystet, lyst til at være på og til en uforudsigelig og dynamisk hverdag. Man skal være i stand til at sætte sig ind i store mængder fagligt stof og i perioder arbejde aftener og weekender. En typisk arbejdsdag findes ikke. Det kan være otte undervisningslektioner fra kl , arbejde hjemme hele dagen med at læse og forberede undervisning, fire timers undervisning og vejledning resten af dagen eller forskellige møder hele dagen. Mit team har den særlige opgave at undervise på arbejdsmarkedssocialrådgiveruddannelsen på Bornholm, så nogle dage står vi tidligt op og flyver til Rønne. Endelig går det meste af tiden op til aflevering af bacheloropgaver med at vejlede/ forberede mig til vejledning. Og to gange om året går al tid med eksamen. Det bedste ved at være underviser er at være i dialog med de studerende og at se, at de udvikler sig gennem studiet og bliver klogere på faget, samfundet og sig selv. Jeg bliver høj af at følge de studerende fra at være nye og uvidende til at forlade os som ranke socialrådgivere. Underviserjobbet er den rette hylde for ildsjæle det er supersjovt og spændende at være på. Mit råd til nyansatte eller kommende kolleger er at bruge kollegerne så meget som muligt både til sparring om pædagogiske greb og til at låne undervisningsmaterialer af. Det er knaldhårdt at være ny i det her job, så husk, at det bliver lettere hen ad vejen. A Som underviser er jeg kommet hjem Anette Skals Adjunkt med tolv års praksiserfaring og et år som underviser: Jeg blev underviser fordi jeg ville bruge min teoretiske viden fra min kandidatuddannelse og havde lyst til at lære at undervise og på en ny måde få min viden og faglighed integreret i mit arbejde. Jeg vil sikre, at de studerende fanger fagets sjæl, dets kerne og charme, men også at de lærer, hvorfor dette fag er så vigtigt, og hvordan socialrådgivernes handlemuligheder er i praksis. Det at være underviser er en anden måde at være socialrådgiver på, mens man stadig har faget i fokus. Jobbet som underviser kræver at man vil stå frem som formidler af viden og færdigheder. Det er bedst at have et element af underholder i sig - og nogle års praksiserfaring, så man har et godt greb om socialt arbejde både i teori og praksis. Og så skal man selvfølgelig evne at reflektere og teoretisere over egen praksis. En typisk arbejdsdag er lige så forskellig som opgaverne. Jeg har en del forberedelse/faglig fordybelse hjemme eller på skolens bibliotek, mit team har administrative planlægningsopgaver og undervisningsmæssigt bruger jeg en del tid på traditionel katederundervisning, vejledning af de studerende, eksamensafholdelse og så videre. Jeg er også med til at udbyde studiekredse og værkstedskurser til praktikere, sende studerende på feltstudie, holde midtvejsevalueringer og udviklingssamtaler med de studerende og meget andet. Det bedste ved at være underviser er når jeg ser de studerende rykke sig fagligt. Det giver mig gåsehud, når jeg finder nøglen til at præsentere et stof, så de studerende forstår det. Viden gør mig høj, så som underviser er jeg kommet hjem. Endelig er socialrådgiveruddannelsen en moderne og interessant arbejdsplads med mange muligheder for at udvikle sig, særligt efter vi har fået en ny, dynamisk ledelse. Mit råd til nyansatte eller kommende kolleger er at droppe Florence Nightingale-attituden og bede om en ordentlig startløn svarende til de krav, jobbet stiller. Vi skal have mere høj cigarføring fra dem, der både mestrer det teoretiske og det praktiske i faget. Hop ud i det og vær ikke alt for hård ved dig selv, når det går knap så godt for det er først efter det første års tid, at du begynder at få greb om tingene. Som ny underviser er du ansat i en uddannelsesstilling med henblik på lektorkvalificering efter fire år. Det vil sige, at ledelsen kan give dig tid og muligheder for gradvist at udvikle dig til at blive en god underviser. A SOCIALRÅDGIVEREN 01 I\n12 For dem, der tør tage af fadet Airo Bjarking lektor med tyve års praksiserfaring og otte år som underviser: Jeg blev underviser fordi jeg er tiltrukket af det faglige miljø og sætter pris på at have et stort, fagligt netværk og på at kunne diskutere på et andet niveau end i praksis. Jobbet som underviser kræver at man tør miste fodfæstet i en tid. Underviserjobbet er for dem, der tør tage af fadet og man skal helst have fem-ti års praksiserfaring inden for forskellige områder for at være godt nok rustet. Som underviser skal man være lydhør og parat til at ændre sin plan øjeblikkeligt. De studerende kan udfordre én, når man har forberedt ét og rummet viser sig at kræve noget andet. En typisk arbejdsdag er med mange bolde i luften. Det kan være undervisning, møder med kolleger i frokostpausen, på vej til møder om forskellige andre undervisningsopgaver eller i bil/tog til undervisningsopgaver på eksterne kurser. Jeg deltager på konferencer og kurser på andre uddannelsesinstitutioner, og i perioder fylder administrative opgaver som skemaplanlægning, udvælgelse af litteratur, gennemsyn af videoklip til undervisningen mm. Det bedste ved at være underviser er at jeg får mulighed for at udvikle og præge socialt arbejde i teori og praksis. Jeg kan være dér, hvor der er dialog og se de studerendes udvikling, mens de tilegner sig professionen. Mit råd til nyansatte eller kommende kolleger er at se, hvordan andre gør, men også at være autentisk i sin formidling. Et andet råd er at bruge redskaberne fra praksis. Hvis de studerende for eksempel modsætter sig rollespilsøvelser, så prøv at sælge idéen ved at bringe rammerne for den vanskelige klientsamtale ind i undervisningssituationen for at koble den med de studerendes kommende praksis. A JOBBET SOM UNDERVISER Du kan blive underviser på en af landets seks uddannelsesinstitutioner for socialrådgivere PH-Metropol (København og Rønne), UC Lillebælt (Odense), VIAUC (Århus og Holstebro), UC Sjælland (Nykøbing Falster og Roskilde), UC Vest (Esbjerg og Aabenraa) samt AAU (Ålborg). De socialrådgiverstuderende bliver undervist i fire fagområder: Psykologi/psykiatri, jura og samfundsvidenskab, der varetages af psykologer, jurister og sociologer og andre samfundsvidenskabeligt uddannede. Det fjerde fagområde socialrådgivning og socialt arbejde varetages af socialrådgivere med praksiserfaring og meget ofte en eller flere overbygningsuddannelser på niveau med master, diplom og kandidat. De første fire år som underviser er som adjunkt. Perioden kvalificerer til herefter at kunne søge et lektorat. Lønnen som adjunkt og lektor spænder fra cirka kr. til kr., inklusive diverse tillæg. Flere oplysninger findes på hjemmesiderne for de enkelte uddannelsessteder. Stillingskrav findes blandt andet i Notat om stillingsstruktur ved Centre for Videregående Uddannelse og andre institutioner for mellemlange videregående uddannelser, som ligger på Undervisningsministeriet hjemmeside. A 12 SOCIALRÅDGIVEREN 01 I 2010\n13 Nogle motiveres af skyldfølelse, andre af håb. Drivkræfterne er vidt forskellige, afhængigt af hvem vi er, og hvor i livet vi står. Kunsten at AF BIRGITTE SVENNEVIG, JOURNALIST ILLUSTRATION: MAI-BRITT BERNT JENSEN A motivere SOCIALRÅDGIVEREN 01 I\n14 Kunsten at motiv 14 SOCIALRÅDGIVEREN 01 I 2010 Man kan trække en hest til truget, men ikke tvinge den til at drikke. At kunne motivere andre er en af de vigtigste kompetencer for alle, der arbejder med mennesker. Og et område, der forskes intenst i i disse år. Hjerneforskere og psykologer afslører hele tiden nye flige af motivationsmysteriet hvorfor vil mennesket én ting og ikke en anden? Hvad skal der til for at vække lysten og gejsten, og hvad sker der, når lysten og gejsten slukkes? Sushi for begyndere Allerede på det helt lavpraktiske område findes faktorer, der kan slukke motivationen til at komme i gang med selv meget enkle opgaver, har forskere fra University of Michigan opdaget. I tidsskriftet Psychological Science beskriver de, hvordan skrifttypen i en skriftlig instruktion har indflydelse på, hvor motiveret læserne bliver til at løse opgaven. Forskerne uddelte nøjagtig samme instruktion i at tilberede sushi til to grupper mennesker. Den ene instruktion var skrevet med den letlæselige skrifttype Arial, og den anden med den vanskeligere Brush. Efter at have læst instruktionen mente Arial-gruppen, at sushi er en hurtig og let ret at tilberede. Brush-folket var noget mere pessimistiske: De så sushi som et indviklet projekt at give sig i kast med. Samme resultat viste sig, da eksperimentet blev gentaget med en instruktion til et træningsprogram. Arialgruppen mente, at programmet lod til at være hurtigt at komme igennem, og at det sikkert også var behageligt. Brush-gruppen var af den modsatte overbevisning. Frygt motiverer til træning Ganske enkle faktorer kan altså have ret stor indflydelse på, hvor motiveret et menneske føler sig. Stor indflydelse har også de følelser, der vækkes i den person, som andre søger at motivere. Umiddelbart ville de fleste nok tænke, at det gælder om at vække positive følelser hos den, man ønsker at motivere. Men det er ikke altid det mest effektive, mener engelske forskere fra University of Bath. De bad 281 personer om at forestille sig, at de skulle starte i fitnesscentret. Den ene halvdel skulle forestille sig, at de mislykkedes, at de aldrig fik taget sig sammen til at komme til træning, og at de ville blive utiltrækkende at se på. Den anden gruppe skulle forestille sig, at de passede træningen, og at de fik en flot og tiltrækkende krop. Hvilken af de to grupper var efter denne øvelse mest motiverede for rent faktisk at komme i gang med træningen? Den første gruppe, konstaterede forskerne. Frygten for at blive utiltrækkende motiverede bedre end håbet om at komme til at se godt ud. Skyld kan også være en effektiv følelse at vække hos den, man vil motivere, mener forskere fra Salisbury University og Tulane University i USA. Det kan godt være, at du ikke dør af at ryge tjald, men det gør din mor, lyder et af de slogans, som forskerne foreslår vil virke over for unge, der har brug for et spark til at komme videre med deres liv. Skyld og frygt virker bedre end at prøve at formidle positive og håbefulde budskaber, skriver de i Journal of Consumer Research. 16 forskellige drivkræfter Alle mennesker motiveres af forskellige ting på forskellige tidspunkter i deres liv. Der findes ingen drivkræfter, der gælder for alle til alle tider, mener professor i psykologi ved Ohio State University, Steven Reiss. I sin bog Who am I? beskriver han 16 forskellige drifter, der motiverer forskellige personlighedstyper. Nogle motiveres af at konkurrere med andre. Nogle tilfredsstilles af at være sammen med andre. Nogle drives af nysgerrighed, andre af at blive accepteret, og så videre Hvis man ved, hvilke af disse basale behov, der driver andre mennesker, ved man også, hvad der skal til for at motivere dem, pointerer Reiss. Det nytter for eksempel ikke at motivere et menneske med udsigten til at tjene sine egne penge, hvis personen dybest set er ligeglad med, hvor pengene kommer fra, men interesserer sig mere for, om der er andre mennesker at være sammen med i det job, som foreslås. Det duer heller ikke at fokusere på, hvor udfordrende et job er, hvis personen har et basalt behov for orden og forudsigelighed. Her kan personen i stedet motiveres med, at der er ordnede forhold, faste pauser, skriftlige aftaler og så videre på arbejdspladsen, siger Steven Reiss. A\n15 Forståelse er den bedste vej til motivation Forældre, der ikke magter at passe forsvarligt på deres børn, kan næsten kun motiveres på én måde, mener socialfaglig konsulent i Ishøj Kommune, Tina Østergaard: Ved, at socialrådgiveren udviser forståelse for forældrenes situation. Det at lytte til forældrenes opfattelse af situationen kan virke motiverende i sig selv, mener hun. - Det er vigtigt at lytte til den enkelte historie, at give forældre en følelse af, at de bliver hørt og accepteret. En socialrådgiver er en sparringspartner, der skal møde familien der, hvor den er. Når vi gør det, begynder forældrene måske også at reflektere over deres situation og selv komme med bud på, hvad der kan bringe dem ud af situationen. Noget, der absolut ikke virker, er at give forældrene skyldfølelse, at straffe dem økonomisk eller at stille for eksempel penge og højere status i sigte. - Jeg tror gerne, at for eksempel skyldfølelse og penge kan virke motiverende for nogle mennesker i nogle situationer, men ikke når vi har med svage forældre at gøre. Det hjælper ikke et barn, at dets mor er drevet af skyldfølelse eller ønsket om flere penge. Tina Østergaard er generelt enig med forskerne i, at der er forskellige drivkræfter, der motiverer mennesket. Men lige inden for hendes arbejdsområde ser hun accept og anerkendelse som de absolut vigtigste og måske også eneste knapper at trykke på, når forældre skal motiveres til at tage sig bedre af deres børn. - Det bedste er, at forældrene selv når til en forståelse af problemet og selv er med til finde løsningen. Men når det er sagt, er vi også i et fag, hvor vi af hensyn til barnet kan blive nødt til at gribe ind og træffe en beslutning, ligegyldigt om forældrene kan forstå den eller ej. Tvang og sanktioner er ifølge Tina Østergaard dog helt håbløse metoder til at få svage forældre til at blive bedre forældre. - En ordre eller et påbud giver ingen mening, hvis man ikke forstår ordren, og man tager grueligt fejl, hvis man tror, at tvang og sanktioner har en motiverende virkning. Vi har en lovgivning, der for eksempel kan tage børnefamilieydelsen fra forældre til børn, der pjækker fra skole, og den følger vi selvfølgelig også her i Ishøj, Men hvis du spørger mig, om jeg tror, at den form for motivation har nogen effekt, er svaret klart nej. A LYT FØRST MOTIVER BAGEFTER Ifølge lektor i psykologi, Jan Tønnesvang fra Århus Universitet, når man ikke så langt, hvis man som socialrådgiver og jobkonsulent kun fokuserer på den jobsøgendes faglige kompetencer. Dermed overser man nemlig fuldstændigt, at man har at gøre med et menneske, der har intentioner med sit liv og er parat til at ville noget. Jan Tønnesvang anbefaler, at man som socialrådgiver stiller spørgsmål inden for fire centrale områder, når man skal motivere et andet menneske til at finde sin plads på arbejdsmarkedet: Hvad vil du? Hvad er din egen opfattelse af dig selv og dine ønsker? Her skal socialrådgiveren først og fremmest se, høre og forstå personen. Hvilken form for beskæftigelse er en realistisk udfordring for dig? Her skal socialrådgiveren først og fremmest hjælpe personen til at afklare hvilke jobs, der er relevante og opnåelige. Hvilket fællesskab ønsker du at indgå i? Kan du lide at være sammen med mange andre mennesker? Arbejder du bedst i små grupper eller to og to sammen eller er det bedst at arbejde alene? Hvordan bliver jobbet meningsfuldt for dig? Alle har brug for, at deres beskæftigelse er meningsfuld. Måske er jobbet som skraldemand ikke personligt meningsfuldt men det er i høj grad meningsfuldt for samfundet, der vil bukke under, hvis ingen tager hånd om skraldet. SOCIALRÅDGIVEREN 01 I\n16 Nemmere at motivere efter idræt En ung mand på 20 med både ADHD og almindeligt ungdomskrudt i røven kan have endog meget svært ved at sidde stille og lettere bliver det ikke, hvis han både skal sidde stille og høre efter, hvad en socialrådgiver siger. Derfor er der masser af løb, styrketræning, badminton, fisketure og andre motionsaktiviteter på programmet, når deltagerne i arbejdsmarkedsprojektet Step by Step under Kriminalforsorgen i Østjylland møder om morgenen. Deltagerne er unge mænd, der har fået en betinget dom eller er blevet prøveløsladt og som skal følges et stykke tid endnu af Kriminalforsorgen. Projektets opgave er at forsøge at motivere deltagerne til at finde en plads på arbejdsmarkedet eller at gå i gang med en uddannelse. Opgaven er svær, for ofte er de unge mænd overbeviste om, at de ikke har en chance, når der er pletter på straffeattesten. - Derudover har mange af projektdeltagerne misbrugsproblemer. Mange er diagnosticeret med ADHD. Mange mangler struktur på hverdagen og vender om på nat og dag. Kun få har uddannelse og joberfaring, så de føler forståeligt nok, at projektet er helt uoverskueligt, fortæller Morten Olsen, socialrådgiver i Step by Step. Det bedste redskab til at motivere deltagerne til at anskue en indtræden på arbejdsmarkedet som et opnåeligt mål, er idræt i rigelige mængder, mener han. - Idræt gør dem både fysisk og mentalt stærkere og dermed får de også mod på at komme videre med deres liv. Fra slatten til succes I løbet af ganske få måneder sker der store forandringer med de unge mandekroppe, der starter i Step by Step. Fra at være slatne kadavere, der dårligt nok kan løbe 200 meter, bliver kroppene til succes-fabrikker, der gør deres ejere i stand til at løbe fra alt og alle. En sejrherre, der lige har slået sin egen løberekord, er nemmere at motivere og har lettere ved at tro på, at der er plads til ham på arbejdsmarkedet, er projektets erfaring. Det er dog ikke alle deltagere i Step by Step, der kan motiveres af idræt, og så må der trædes andre veje, fortæller Morten Olsen. - Vi tager udgangspunkt i den enkelte klient. Hvis en klient har socialfobi, skal vi selvfølgelig ikke forsøge at motivere ham med, hvor spændende og sjovt det er at arbejde sammen med andre mennesker. Forestillingen om, hvor meget værre livet kan blive, end det allerede er, har også vist sig at have en effektiv motiverende virkning, er erfaringen fra projektet. Ofte er der så meget gæld til både private og offentlige, at projektdeltagerne ikke kan forestille sig, hvordan de nogensinde får pengene betalt tilbage heller ikke selvom de skulle få et velbetalt job. - Jeg fortæller dem, hvordan det kommer til at se ud, hvis de ikke gør noget ved deres situation. At de ender i RKI (register over dårlige betalere, red.) og får problemer med at kunne låne penge senere i livet. Når jeg visualiserer det for dem, bliver de ofte motiverede til at gøre noget ved gælden, og så kan vi hjælpes ad med at lave nogle aftaler, så de kan afdrage stille og roligt og komme i gang med et liv. En anden motivationsfaktor er, at de unge gerne vil blive selvforsørgende. Systemet er besværligt, man tjener flere penge, eller man sætter en ære i at klare sig selv, lyder nogle af begrundelserne. A 16 SOCIALRÅDGIVEREN 01 I 2010\n17 16 MOTIVERENDE BEHOV Ifølge professor i psykologi ved Ohio State University, Steven Reiss, findes der 16 basale behov, der driver og motiverer os mennesker, og de er i spil på forskellige tidspunkter i livet: Magt, uafhængighed, nysgerrighed, accept, orden, sparsommelighed, ære, idealisme, social kontakt, familie, status, hævn, sex/kærlighed, mad, fysisk aktivitet og ro. Find ud af hvilke behov, der driver det enkelte menneske, og du kan bedre målrette dit motiveringsarbejde, er hans pointe. Sådan lyder nogle af dem: Ligeværd og UAFHÆNGIGHED: Foretrækker at arbejde selvstændigt og uafhængigt af andre. Bryder sig ikke om at arbejde i teams og kan ikke lide faste mødetider. ACCEPT: Har brug for andres accept og anerkendelse. Trives bedst ved at få løbende feedback og ros. Kritik tåles ikke så godt. ORDEN: Kontrol, struktur og faste rutiner er vigtige. Kan godt lide at planlægge og få sat tingene i system. ÆRE: Moral, principfasthed og etik er vigtigt. Der sættes en ære i at være loyal, komme til tiden og holde sine løfter. STATUS: Den rigtige titel, det rigtige tøjmærke, etc. er vigtigt. Der lægges vægt på, hvor man placeres i hierarkiet på arbejdspladsen. MAGT: Går efter indflydelse og bliver frustreret, hvis man ikke føler sig hørt. Kan lide, at andre lytter og foretrækker lederrollen. anerkendelse motiverer Før man kan motivere et andet menneske, er det nødvendigt at skabe en god kontakt, der bygger på anerkendelse, respekt og interesse. Det er Lisbeth Koefoed Jensens erfaring. Hun er udviklingsmedarbejder ved regionspsykiatrien i Herning, hvor hun blandt andet skal motivere psykisk syge forældre til at lade deres børn få indblik i sygdommen i stedet for at forsøge at skjule den og lade som om, der ikke er noget galt. - Jeg lægger vægt på, at mine møder med familien afvikles i en atmosfære af ligeværd, respekt, anerkendelse og tillid. Hvis en patient for eksempel ikke møder op til et aftalt møde, er mit udgangspunkt altid, at der er en god grund men der er derimod ingen gode grunde til at skælde ud eller fordømme klienten. Denne tilgang til et medmenneske giver tillid og dermed mulighed for at starte det egentlige motivationsarbejde, mener Lisbeth Koefoed Jensen. Hendes erfaring er også, at hun kommer langt i motivationsarbejdet, når hun stiller sig på klientens side. Sammen kan de to parter danne fælles front mod systemet. Sammen kan de finde den vej, der er bedst for forældrene og barnet. Og sammen kan de tale om de svære emner, uden at andre lytter med. Når psykisk syge forældre vægrer sig ved at fortælle deres børn om deres sygdom, er det ofte fordi de tror, at børnene ikke ved noget, og at det er bedst sådan. Lisbeth Koefoed Jensens erfaring er imidlertid, at børnene med meget stor sandsynlighed ved, at noget er helt galt, men at de ikke er i stand til selv at finde ud af eller forstå, hvorfor deres forældre har det dårligt. - Når jeg beder forældrene forestille sig, at de selv er et barn og sanser, at noget ikke er, som det skal være, og at de selv må begynde at brygge en forklaring, fordi ingen vil fortælle dem noget - ja, så begynder forældrene at mærke empatien for deres børn og forstå barnets følelser, og det motiverer dem til at tale om deres sygdom med børnene, siger Lisbeth Koefoed Jensen. A SOCIALRÅDGIVEREN 01 I\n18 KOMMENTAR Værdikampen mellem budgetterne og de bløde værdier Nøglen til at fremme trivsel og nedsætte sygefraværet blandt socialrådgivere er at bygge bro over kløften mellem arbejdsgiveres og medarbejderes forskellige opfattelser af verden. AF MARIANNE BODILSEN, SOCIALRÅDGIVER OG UNDERVISER Beskæftigelsesministeriet fremlagde i sommeren 2008 en plan for at bekæmpe sygefraværet på danske arbejdspladser. Men jeg mener, at det væsentligste stadig mangler: At gå ind i substansen af det sygefravær, der hænger sammen med forholdene på selve arbejdspladsen, blandt andet relationer mellem arbejdsgiver/ledelse og medarbejdere og ikke mindst betydningen af værdier og kommunikation mellem dem. Mit budskab er, at nøglen til at fremme trivsel og nedsætte sygefraværet ligger gemt i kløften mellem arbejdsgiveres og medarbejderes respektive modeller eller opfattelser af verden. Derfor er det nødvendigt at afdække dem og bygge bro. Jeg tager udgangspunkt i et kommunalt område, som i høj grad er præget af sygefravær og personaleflugt: Børne- og unge/familie-afdelingen, hvor mange socialrådgivere har hjemme. Føler sig overset og magtesløs Min erfaring fra fire arbejdspladser over to år siger mig, at socialrådgiverens hverdag stadig er præget af oplevelsen af ikke at kunne gøre sit arbejde godt nok, af det uophørlige krav om besparelser og af kulturbundne overbevisninger om alt det, der ikke kan gøres noget ved. Dertil kommer, at forskellen mellem ledelsens og socialrådgiverens opfattelse af virkeligheden kan fremme oplevelsen af, at ledelsen ikke ser, hører eller forstår hende og den situation, hun står i. Dertil kommer oplevelsen af, at en del erfaringer, som er høstet på gulvplanet, går tabt i organisationen, fordi strukturen er lineær. Eksempelvis var det tydeligt på en arbejdsplads, hvordan enhver dialog mellem leder og socialrådgivere om arbejdspres og underbemanding tog afsæt i vidt forskellige modeller af verden. Lederen rettede fokus mod begrænsningerne i de økonomiske rammer samt mod, hvad man kunne gøre for at tilpasse afdelingen til situationen. Socialrådgiverne oplevede derimod, at de ikke kunne komme igennem med budskabet om, at de ikke kunne fortsætte den evindelige tilpasning til situationen, som altid medførte øget pres. De følte sig negligerede og magtesløse. Udtrættes over tid Når trivsel og arbejdsglæde hæmmes, griber vi til individuelle overlevelsesstrategier, der viser sig som sygefravær og/eller at søge nyt job. Sammenhængen mellem mistrivsel og stress indikerer, at mennesker udtrættes over tid både mentalt og kropsligt af disharmoni. Børne- og ungeafdelingerne i kommunerne er generelt set beriget med dygtige ansatte med en høj grad af ansvarlighed over for arbejdet. Det drejer sig om at befri deres potentialer, som nogle steder er sandet til af manglende trivsel. Problemet er ofte, at socialrådgiverens ansvarlighed netop, i videst udstrækning, tilegnes arbejdet og i mindre grad den nødvendige egenomsorg, så den enkelte ikke mærker og markerer sine grænser. Det kan være oplagt at overhøre kroppens signaler og ikke mindst vanskeligt at markere sine grænser inden for et arbejdsfelt, hvor der hele tiden er fokus på at yde det maksimale for at nå bare det allervigtigste. Så samtidig med, at man afdækker, hvad den manglende trivsel præcist består i, må ansvaret for trivslen fordeles og defineres. Og arbejdsgiveren må sikre et sundt og trivselsfremmende arbejdsmiljø, som også støtter medarbejderne aktivt i at mærke og markere sine grænser og i at tage ansvar for eget liv og helbred. Således går arbejdet med at finde nøglen i væsentlig grad ud på at afdække og definere de tabuer, der gemmer sig i kløften mellem ledelsens og medarbejdernes ople- 18 SOCIALRÅDGIVEREN 01 I 2010\n19 FOTO: SCANPIX velser af den virkelighed, der ageres i, og hvordan det er at være i den. Det er jo arbejdsgivernes model af verden, der udgør den styrende diskurs og i afdelingen er man tilbøjelig til at lade denne models begreber beskrive virkeligheden og de problemstillinger, der præger hverdagen. Men hinsides denne begrebsverden findes den enkelte medarbejders og gruppens særegne udgave af samme, som kun delvist er italesat indbyrdes i gruppen. Den enkelte kan føle sig blottet og stillet i en udsat position ved åbent at give udtryk for oplevelsen af, hvad presset gør ved hende dermed bliver disse autentiske udtryk tabubelagte, fordi afdelingens problemstillinger er italesat på en anden måde i det åbne rum med det udgangspunkt, at pres og underbemanding er noget, vi klarer sammen Så er det ikke nemt at så frem og sige: Jeg orker ikke eller vil ikke længere være med til at klare det. Værdikamp i kommunerne Enhver arbejdsgiver/leder er opmærksom på medarbejdernes trivsel, men ud fra sin egen model af en verden, hvor budgetter, rammeaftaler, servicemål, organisationsændringer og så videre kommer først. Den mest håndgribelige og umiddelbart forbedring af trivslen kan blive forskellige sundhedsordninger, frugtordninger og andre slags fryns fordi det tror lederen, at medarbejderne har brug for. Men det virker jo kun trivselsfremmende, hvis de mere grundlæggende forhold på arbejdspladsen er i orden. På samme måde stemmer lederens opfattelse af kvaliteten af sin egen kommunikation ikke altid overens med medarbejdernes. Så: Er der er tale om en værdikamp i kommunen kampen mellem interessen i at vogte de budgetmæssige rammer og interesser knyttet til de bløde værdier, herunder de menneskelige ressourcers vækstvilkår? Ja! Der er ikke nødvendigvis tale om modstridende værdier men, som antydet indledningsvis om, at der er forskel på betydningen af værdierne. Hvad betyder det, når ledelsen for eksempel melder en vision ud om at ville være Danmarks bedste arbejdsplads? Eller når ledelsen siger, at her passer vi på vores medarbejdere? Svarer det til, hvad medarbejderne opfatter som at blive passet på? Hvad lægger arbejdsgivere og medarbejdere i det fælles ønske om et højt serviceniveau over for borgerne og gode resultater af arbejdet, og hvad skal der til for at leve op til det? Hvordan defineres og udmøntes begreberne? Langtidsholdbare investeringer Ja, nøglen til fremme af trivsel og nedsættelse af sygefraværet ligger gemt i kløften mellem arbejdsgiveres og medarbejderes oplevelser af, hvordan virkeligheden ser ud og arbejdet med at finde nøglen kræver, at man afdækker kulturen og dens tankeformer. For mig at se er gabet et skjult, men fælles rum, hvori tabuerne hersker kombineret med effekten af gensidige mistolkninger og uopfyldte, måske udefinerede forventninger. Derfor er det så vigtigt at gøre gabet synligt ved at definere de respektive modeller af verden, definere værdierne og gøre kommunikationen tydelig. Så er forudsætningen for at bygge bro skabt. Brobygningen er en forudsætning for handling, som tager udgangspunkt i en ny, fælles diskurs om åbenhed og autencitet. Det kræver tid og selvransagelse, og at man tør udfordre de trivselshæmmende overbevisninger hos begge parter. Min holdning er, at det er den eneste vej til at mindske det enorme spild af menneskelige og økonomiske ressourcer, som finder sted på grund af stress, udbrændthed og anden mistrivsel. Det drejer sig om at foretage langtidsholdbare investeringer i de menneskelige ressourcer. A SOCIALRÅDGIVEREN 01 I\n20 DEBAT Redigeret af redaktionen Læserbreve Skriv kort: Læserbreve må kun fylde enheder. For lange indlæg bliver returneret eller forkortet af redaktionen. Husk navn, afsenderadresse og evt. telefonnummer. Send gerne foto med. Du kan maile på følgende adresse: Eller sende med post til: Socialrådgiveren, Toldbodgade 19B, 1253 København K. Deadline for læserbreve til nr. 2 er mandag d. 18. januar klokken Pensionisterne og PKA Så blev jeg valgt som delegeret i pensionskassen PKA. Tak for det! Så vidt jeg kan se, blev jeg valgt som den eneste pensionist i hele landet. Da jeg ønsker at fremme pensionisternes interesser i PKA, modtager jeg gerne henvendelser fra pensionerede socialrådgivere, positive såvel som negative. Der er generalforsamling i PKA den 29. april Man skal allerede inden den 1. februar indsende forslag til generalforsamlingen. Så skriv hurtigt til mig: FOTO: SCANPIX Gertrud Birke Rued Langgaards Vej 15,5 tv København S Kvantitet frem for kvalitet i psykiatrien Med reference til DS nyhedsmail af d hvoraf det fremgår, at socialrådgiverstaben på Odense universitetshospital skal halveres, tillader jeg mig hermed at rette fokus mod to relevante problemer inden for sundhedssektoren: Ydelser og akkreditering. De psykiatriske sygehuses budgetter bliver fastsat af Sundhedsstyrelsen på baggrund af antallet af ansigt til ansigt-kontakt med den enkelte patient. Dette betyder reelt, at der ved udregning af budgettet bliver vægtet kvantitative præstationer(ydelser) frem for kvalitativ og faglig evaluering af de enkelte patientforløb. Socialrådgiverarbejdet i psykiatrien i Region Nordjylland består blandt andet af tværfagligt samarbejde internt, såvel som eksternt med kommunerne som den primære samarbejdspartner. Telefonisk kontakt med samarbejdspartnere, samarbejdsmøder, udarbejdelse af ansøgninger på patienternes vegne akkrediteres socialrådgiveren ikke for og det tæller derfor ikke med som en ydelse, hvilket i sidste henseende betyder færre penge til regionen. En anden krampagtig udfordring i sundhedssektoren er akkreditering af ikke-sundhedsfagligt personale. Reelt kan socialrådgivere, ergoterapeuter eller fysioterapeuter ikke akkrediteres for at udføre det samme arbejde som læger, psykologer eller sygeplejersker. I praksis betyder dette, at en sygeplejerske kan have en ambulant støttende samtale med en patient, blive akkrediteret og herved figurere i regnskabet med en ydelse. Men traditionen i det tværfaglige teamarbejde er desuden, at alle faggrupper uanset basisuddannelse har individuelle samtaleforløb under supervision. Flere socialrådgivere har taget en 3-årig psykoterapeutisk uddannelse som er godkendt af Dansk Psykiatrisk Selskab, og har naturligvis psykoterapeutiske forløb. Socialrådgiveren er ikke sundhedsfagligt personale og kan ikke blive akkrediteret for samme ydelse og tæller således ikke med, når antal af ydelser gøres op. Jeg frygter derfor, at socialrådgiveren langsomt men sikkert er på vej ud af den psykiatriske behandling, idet vi ikke medvirker til større budgetter, men blot på mere uigennemsigtig vis medvirker til kvalitet i behandlingen og herved forhåbentligt et kortere indlæggelsesforløb. Hermed en opfordring til DS om at fortsætte med at gå i brechen for vores faggruppes overlevelse i psykiatrien. Carsten Sørensen Tillidsrepræsentant på Brønderslev psykiatriske sygehus, Region Nord 20 SOCIALRÅDGIVEREN 01 I 2010


ALT til det perfekte uderum | VikingNor | vikingnor.dk\nRET LINKET HER\nFunktionelle legepladser i høj kvalitet\nByrum og interiør\nEksklusivt interiør til indendørs og\nFunktionelt og eksklusivt fitness udstyr i høj\nkvalitet til private og offentlige instanser\nFunktionelt og bæredygtigt underlag i høj\nVikingNor henvender sig til private, offentlige instanser og kommuner\nVi henvender os til en bred målgruppe og har stor erfaring inden for alle sektorer. Vi er altid interesseret i en dialog, så kontakt os og lad os tage en uforpligtende snak om, hvordan vi kan hjælpe dig.\nArkitekter Inkluderende leg Skoler & Institutioner Offentlige instanser Kommuner Boligforeninger\nVores produkter er ikke kun er funktionelle, men også eksklusive og henvender sig til alle. Det kan være den forening, der har behovet for en mindre legeplads eller fitnessområde eller en offentlige instans, som har behov for at få designet et større uderum med eksklusive og funktionelle muligheder.\nHos VikingNor er der mange muligheder, både hvad angår design, størrelse og funktion, og vi henvender os til såvel private som til offentlige. Vi har eksklusivaftaler på stort set alle vores produkter, og har et tæt samarbejde med produktionen vedr. udvikling og kundetilpassede løsninger. Vi har få udvalgte forhandlere, som vi arbejder tæt sammen med. Dette gør, at vores produkter ikke fås andre steder.\nI dag beskæftiger vi os med hele Norden med fokus på Danmark, men vores helt klare mål og visioner er at blive stærkere i hele Norden.\nÉt af de områder vi især er stolte af er vores handikapvenlige legepladser - vi kalder det inkluderende leg. Her får du ikke kun funktioner med, men også et lækkert design.\nVores produkter er vedligeholdelsesfri og fås i lækre materialer.\nVores mission er, at alle børn skal kunne lege sammen på næsten lige vilkår. Og det er lykkedes os ret godt med vores lækre sortiment indenfor INKLUDERENDE LEG.\nEt område vi også er begyndt at beskæftige os med er interiør til byrummet. Her finder du eksklusive produkter som; opsatser, vandfontæner og lamper i smukke og lækre materiale - alt lige fra bålsted og vandspil til smukke blomsterkummer og læ-afskærmning og alt i parkudstyr.\nHer tilbyder vi løsninger i såvel træ, stål samt cor-ten stål.


Madkonceptet konfirmation | Den bedste catering til din konfirmation\nMadkonceptet har sammensæt et lækkert udvalg til en konfirmationsbuffet anno 2018. Send en forespørgelse, hvis du ønsker mere information om mad til konfirmation eller er klar til at bestille.\nMadkonceptet hjælper gerne med gode råd til sammensætning af menu og ved valg af vine. Ring til os på tlf. 35 42 13 20, og få hjælp til at sammensætte din perfekte menu.\nStykke af citrusbagt Laks & Urtecreme med Salturt\nGrøn kartoffelsalat af petit kartofler vendt i basilukumspesto og semidried tomater samt pinjekerner\nTomatsalat med oliven,grillet peberfrugter og mozzarella vendt i friske krydderurter\nWraps med ruccula og fyld tunmousse\nSpicy kyllingesticks med sød tomatsyltetøj\nKartoffellasagne bagt med cheddar\nGrøn salat med ovnbagte gulerødder og hvidløg samt frisk rosmarin\nRosmarin stegt Kalveculotte i Hertil trøffelsauce\nGrillet oksefilet med kold bearnaisesauce\nKraftig chokoladefondant med limecreme\nKONFIRMATIONSBUFFET - kr. 248,- pr. person\nHvad er 19 + 4?\nKONFIRMATION & NON-FIRMATION 2018\nKonfirmanden og non-firmanden bestemmer!\nHvert år fejre mange familier at deres børn træder ind I de voksnes rækker. Enten ved en traditionel konfirmation eller som andre, ved en non-firmation. Lige meget hvilken løsning en familie har valgt, så kan det godt ende med en masse unødvendig stress at skulle tænke på alle detaljer og især på maden til gæsterne.\nBestil catering til konfirmationen og undgå stress\nVed at bestille catering fra Madkonceptet, slipper du for at skulle stå og lave mad I mens dine gæster hygger sig. Vi kan sørge for personale til at hjælpe med alt det praktiske og vi har mange års erfaring. Vores køkkenchef har sammensat en konfirmationsbuffet som tilgodeser de fleste teenagere.\nJeres konfirmationsmad kan inddeles, så I får en forret, der med fordel kan tallerkenanrettes. Herefter stilles buffeten på bordet og til sidst kan desserten tallerkenanrettes. Det er jeres fest, så det er jer der bestemmer.\nPraktiske forberedelser I forbindelse med catering til konfirmation\nMadkonceptet har flere samarbejdspartnere og kan være behjælpelige med personale, telte, borde, stole, service og drikkevarer. Vi kan endda sørge for at medbringe egen bar med bartendere.


WD Black 3,5" 2 TB harddisk og WD Black SN750 500 GB NVMe SSD lagring | Elgiganten\nWD Black 3,5" 2 TB harddisk og WD Black SN750 500 GB NVMe SSD lagring\nUdnyt den samlede kraft fra den interne WD Black 3,5" harddisk og den interne WD Black SN750 NVMe SSD lagerenhed, der tilsammen giver din computer et massivt boost.\n2 TB intern harddisk\n500 GB intern NVMe SSD-lagring\n5 års WD-garanti\nUdvid lagringskapaciteten på din arbejdscomputer eller gaming-computer med den interne WD Black 3,5” harddisk. Harddisken er optimeret til at yde på et højt niveau med en minimal latenstid. Takket være en onboard dual-core processor har harddisken en forbedret hastighed ved læsning mellem cachen og selve lagringen. Lagringsenheden har 2 TB kapacitet og tilsluttes via SATA 3.0 interface.\n- 7.200 omdrejninger/minut\n- SATA 3.0 interface med op til 6 GB/s overføringshastighed\n- StableTrac teknologi for mere præcise læse/skrivefunktioner\nForbedr din bærbare eller stationære computers ydeevne med den interne WD Black SN750 NVMe SSD lagerenhed. SSD lagerenheden kan levere læse-/skrivehastigheder på henholdsvis op til 3.470 MB/s og 3.000 MB/s, hvilket gør den hurtigere end en SATA SSD enhed. Den er derfor ideelt til højt ydende arbejds- og gaming-computere. Takket være avanceret termisk håndtering bevarer SDD lagerenhedensin ydeevne under selv tung belastning. SSD-enheden benytter et PCIe interface med 4 baner og har det lille og pladsbesparende M.2 2280 format.\nSSD-lagring - Gaming mode\nMinimér ventetiden i krævende spil ved at aktivere Gaming Mode i WD Dashboard kommandocentralen. Gaming mode forhindrer drevet i at gå i lav-strøm mode, så den altid er klar til at levere store mængder data i løbet af millisekunder.\nSSD-lagerenhedens bruger en PCIe M.2 forbindelse til tilslutning med dit bundkort. Enhedens standardiserede længde er 80 mm.\n- 500 GB lagerkapacitet\n- PCIe gen. 3 interface med op til 8 GB/s overføringshastighed\n- 1,75 mio. timers MTTF (Mean Time to Failure)\n- 600 TBW (Terrebytes Written) holdbarhed\nBegge enheder er dækket af en begrænset femårs WD-garanti.


Trioen Zenobia giver to koncerter i Haverslev - både skolekoncert og offentlig koncert - Vores Avis\nYou are at:Home»Artikler»Kultur & fritid»Trioen Zenobia giver to koncerter i Haverslev – både skolekoncert og offentlig koncert\nTirsdag d. 30. april giver trioen Zenobia hele to koncerter i Haverslev.\nVed middagstid er de yngste elever og deres lærere fra hhv. Haverslev skole og Gregers Krabbe Friskolen inviteret til Carl Nielsen koncert i Haverslev kirke som en del af skole-kirkesamarbejdet i Aarestrup-Haverslev.\nHer skal eleverne hører musik af og fortællinger om komponisten Carl Nielsen og også selv synge et par sange sammen med de 3 professionelle musikere/sangere, der udgør trioen Zenobia. Forinden har elever haft besøg på skolerne af organist Anette Kjær, der har lavet en lille koncertoptakt for eleverne og har fortalt dem om, hvad de skal høre til koncerten.\n”Vi har rigtig gode erfaringer med på denne måde at forberede eleverne til koncerten. Det giver en helt anden oplevelse for dem på forhånd at kende lidt til den musik, de skal høre og vide, hvem det er, der kommer og spiller for dem, og musikerne melder altid tilbage, at de oplever, at der er en større lydhørhed og opmærksomhed ved koncerterne her end mange andre steder, hvor de spiller”, fortæller Anette Kjær.\nAftenkoncert for alle\nSkole-kirke-koncerten er et lukket arrangement, men om aftenen tirsdag d. 30. april kl. 19.30 giver Zenobia endnu en koncert i Haverslev kirke under overskriften ”Den danske sang på nye, stærke vinger…” og her er alle velkomne til at komme og høre den anmelderroste trio synge og spille sig gennem et spændende og medrivende program med nyfortolkninger af kendte sange, krydret med deres egne bud på nye, danske sange.\nZenobia består af sangerinden Louise Støjberg, harmonikaspilleren Mette Kathrine Jensen Stærk og Pianist Charlotte Støjberg er veletablerede fortolkere af den danske sang-, salme- og visetradition. De har spillet hundredvis af koncerter siden 2007. Trioens koncerter er musikalske oplevelser, bundet sammen af fortællinger om sangene, refleksioner om at leve et liv i nutiden med et soundtrack af gamle ord og toner, og om balancen mellem fornyelse og bevarelse.\nTrioen har solgt over 10.000 eksemplarer af deres første tre plader. I marts 2018 modtog sangerinden Louise Støjberg Danish Music Award som ‘Årets Folk Sanger 2017’, for sit arbejde med Zenobia og ‘en særlig fin kontakt til publikum og sin evne til både at være poetisk …og rå, når det skal være’.\nKom og hør Zenobia live i Haverslev kirke tirsdag d. 30. april kl.19.30. Alle er velkomne og der er gratis adgang.