Journalisten » Halvandet år efter sort torsdag\nHalvandet år efter sort torsdag\nDen 16. november 2000 var en mørk dag i Århus Stiftstidendes historie. 23 redaktionelle medarbejdere gik ud af avishuset for sidste gang. Ud i en medieverden med rekordhøj arbejdsløshed. Vi har opsøgt journalisterne, der fortæller vidt forskellige historier.\nÅrhus Stiftstidendes avishus var fuld af følelser den efterårsdag for halvandet år siden. Alle journalister og fotografer skulle møde på hovedredaktionen, hvor der lå et brev til hver medarbejder. Der var to slags breve:\nFyret eller ikke-fyret.\n23 medarbejdere skulle væk. Heraf havde seks allerede sagt, at de ville gå frivilligt. Tilbage var 17 breve med en fyreseddel.\nJOURNALISTEN var til stede på dagen og skrev blandt andet:\n…En kvindelig journalist på forældreorlov bliver fyret. To højgravide bliver fyret. Folk, der har været på avisen i 30 år, bliver fyret. 12 af de 18 fyrede er kvinder…(Det viste sig at blive 17 fyrede, red.)\nInden fyringsrunden var 200 DJ-medlemmer meldt ledige i Århus. Det svarede til en arbejdsløshedsprocent på 12. Jobsituationen var håbløs for de fyrede.\nÅrhus Stiftstidende havde længe befundet sig i en økonomisk krise efter en udmarvende krig med Jyllands-Posten. I 1999 havde en større prikkerunde ko-stet 17 redaktionelle medarbejdere en finger på skulderen. Senere røg ni vikarstillinger, og da Det Berlingske Officin i 2001 købte aktiemajoriteten i et skrantende Stiftstidende, havde medarbejderne en kraftig fornemmelse af, hvad der ventede dem.\nDer er nu gået næsten halvandet år siden den sorte torsdag, men hvad skete der med de 23 journalister, som blev sendt ud til rekordhøj arbejdsløshed?\nJOURNALISTEN har kontaktet de fyrede, der i dag er spredt for alle vinde. De er dog stadig fælles om nogle voldsomme minder fra den 16. november 2000. Som én snøftende siger:\n"Jeg ved ikke, hvorfor det rører mig så dybt stadigvæk."\nEn anden beskriver det sådan:\n"Selv om jeg i meget lang tid havde prøvet at forberede mig mentalt på, at det ligeså godt kunne være mig som kollegaen til venstre eller højre, kom fyrin-gen som et slag med en brolæggerjomfru.\nDet lyder så teatralsk, men det var den værste dag i mit liv. Det var så uvirkeligt…og pinligt".\nFor nogle blev fyringen, hvad de havde frygtet. En social deroute uden udsigt til arbejde. Men for mange har afskeden med Århus Stiftstidende også betydet et nyt og bedre liv.\n"Man kan godt sige, at det er udviklende på den hårde måde. Man tænker mere over, hvad man selv vil. Man bliver bragt ud af kurs og bliver lidt mere bevægelig og lidt mindre fastlåst."\nDe nøgne tal fortæller, at ud af 17 fyrede er syv stadig arbejdsløse. Flere har været på kortere og længerevarende webkurser eller modtaget undervisning på universitetet. Men det har ikke ført til arbejde.\nFem er tilbage på Århus Stiftstidende, i vikariater eller faste stillinger. Én fik en uge efter fyringen tilbudt job som kommunikationschef i it-branchen. Han ønsker ikke at stå frem med navn og billede, men vil gerne sige, at han er særdeles glad i sit nye job.\nTre er freelancere med mere eller mindre succes.\nEn enkelt har det ikke været muligt at få kontakt med.\nBlandt de seks journalister, som selv valgte at gå, er det gået bed-re. En har startet sin egen virksomhed, to er i nyt arbejde, og to er freelancere. Den ene freelancer hæver dog stadig størstedelen af sin løn hos A-kassen. Endelig er en på efterløn.\nTre har ikke ønsket at optræde med navn og billede.\nPå de følgende sider beskriver en gruppe østjyske journalister følgevirkningerne af en fyringsrunde.\nJørgen Toubro, 57 år, Randers Amtsavis / Stiftstidende 33 år\n"Det har givet mit liv en helt anden dimension."\nJørgen er på dagpenge i dag og tjener lidt ved forskellige freelanceopgaver. Men selv om der ikke kommer mange penge i kassen, har han rigeligt at lave.\n"Jeg roder med lidt lokalhistorie," Jørgen Toubro stopper sig selv.\n"… Jeg skriver nok temmelig meget til lokalhistoriske bøger. Det er jeg meget interesseret i. Jeg får dog ikke noget for det."\nJørgen skriver næsten dagligt en lille klumme til lokalsiden i Århus Stiftstidende. En skæv og personlig historie.\n"Folk sluger det råt. Det må jeg sige," siger Jørgen, der dog ikke tjener noget særligt på det.\n"Det er lystbetonet."\nLigesom det er lystbetonet, når han laver klubbladet for sejlerne.\n"Jeg har været 30 år i lokaljournalistik. Det har været mange spændende år, men til sidst var jeg simpelthen kørt op i en krog. Jeg var stresset, derfor har jeg været glad for at stoppe. Ja, det har jeg."\n"Jeg ville da godt have lidt mere lønnet arbejde. Men så har vi i stedet sat leveomkostningerne ned. Der er ikke rødvin på bordet hver dag, og vi rejser ikke så meget som før. Men så har vi båden og alt det andet. Jeg har fået tid til mine interesser."\n-Kunne du tænke dig at komme tilbage i et fast arbejde?\n"Uha uha. Skal jeg svare på det? Den teknologiske udvikling løber så stærkt," stønner Jørgen og begynder at fortælle, hvordan det gamle arbejde "trængte ham op i en krog", hvor han til sidst ikke kunne bevæge sig mere.\nNiels Bjerggård, 43 år, Stiftstidende og Randers fire år\n"Jeg har taget forskellige kurser i web og pc. Senest har jeg afsluttet et syv måneders webmasterkursus. Jeg har fulgt kurset Kys din Skrivefrø på DJE og været ansat i to-måneders vikariat på tillægget Kør Godt. Så tiden er sådan set gået fint nok efter min fyring, men det må meget gerne snart udmønte sig i et job," siger Bjerggård, der har søgt mange stillinger, men uden held.\n"Mine erfaringer med web gør, at jeg kunne håbe på at blive webredaktør et sted. Lige nu kunne jeg dog bedst tænke mig at få job som redaktionel medarbejder i et produktionsteam inden for tv."\nHelle Veel, 39 år, Stiftstidende seks år\n"Jeg var på barsels- og forældreorlov, da fyringerne kom. Jeg havde været væk næsten et år, så jeg var egentlig ikke overrasket over, at det skulle være mig."\nLigesom de andre fyrede fik Helle Veel tilbudt et seks ugers webkursus. Det gav hende lyst til efterfølgende at tage en 36 ugers it-uddannelse, som skal afrundes i slutningen af april.\n"Det er spændende lige nu. Det eneste, der gør en nedtrykt, er udsigterne – de er så dystre. Jeg har allermest lyst til at søge tilbage til avisbranchen, men…."\nAnders Riis, 38 år, Amtsavisen i 13 år\n"På den ene side var jeg bitter over at være en af dem, der kunne undværes. Især fordi min stilling blev genbesat af en praktikant. Alligevel håbede jeg på, at jeg blev fyret. Jeg havde en tid leget med tanken om at blive selvstændig, men turde ikke tage springet af frygt for at mangle penge til termin, børnenes friskole og så videre. I dag ser jeg sådan på det, at jeg fik et hjælpende skub til at føre mine planer ud i livet."\nAnders Riis hoppede lige ud i det og etablerede et énmands aps i informationsjournalistik. Kunderne er især mindre virksomheder.\n"Jeg vil kalde mig selv info-medarbejder på kontrakt. Mange små virksomheder har løbende brug for info-arbejde, men de har ikke råd til at hyre en journalist på fuld tid. Typisk laver jeg en årskontrakt med virksomheden, hvor jeg arbejder for et fast aftalt beløb."\nEndnu svarer lønnen ikke til, hvad han fik som fastansat. Alligevel er Anders Riis glad for, at han fik chancen for at gå egne veje:\n"Det er selvfølgelig meget hårdt at blive fyret, hvis man er ældre eller befinder sig i en fastlåst livssituation. Men ellers tror jeg, det gælder om at være lidt fandenivoldsk og se nye muligheder i situationen."\nHelene Marie Bjørndal, 31 år, Stiftstidende syv år\nFotograf Helene Marie Bjørndal var højgravid, da hun modtog en fyreseddel. Det fik Journalistforbundet til at gå ind i sagen, og efter en måned blev fyringen annulleret.\nDen 26. februar sidste år fødte hun sit andet barn, Harald, og i dag er hun tilbage på den arbejdsplads, hun blevet fyret fra.\n"Jeg havde det ikke skidt med at komme tilbage. Mine kolleger har været super-super."\nJohn E. Sørensen, 66 år, Amtsavisen i 30 år\nGik frivilligt. Da det stod klart, at fyringsrunden ikke kunne undgås, gik John Sørensen til ledelsen og meddelte, at han gerne ville stille sin person til rådighed for en fyring.\n"Jeg ved ikke, hvilke planer ledelsen havde med mig, men tidspunktet passede fint med mine planer om at gå på efterløn. Kunne jeg så samtidig hjælpe med til at undgå fyring af en anden, ville det da heller ikke gøre noget."\nUd over lidt skrivearbejde for foreningsblade nyder John E. Sørensen tilværelsen som efterlønner.\nLotte Hemmer-Hansen, 56 år, Stiftstidende, 30 år\n"Jeg føler bestemt, at jeg har fået noget godt ud af min fyring. Jeg har fået en helt ny frihed til at passe arbejdet ind efter mine andre interesser."\nLotte Hemmer-Hansen er i dag freelancer. Efter en række journalist-relevante kurser, blandt andet webdesign, fik hun plads på det århusianske bureau Horisont. Der var tale om en rugeordning, hvor blandt andet huslejen var fordelagtig. I dag har hun rykket kontoret hjem til Risskov, det passer hende fint efter mange år på en stor avis:\n"Det er faktisk ret skægt at arbejde hjemmefra. Jeg savner ikke fællesskabet på arbejdspladsen. Nok har jeg været vant til en masse kolleger, til gengæld har jeg andre sociale netværk, jeg kan trække på."\nFor Lotte Hemmer-Hansen har det været spændende at afprøve andre typer journalistik og vinkle stoffet anderledes end dagbladsjournalisten gør."\n"Det er sjovt at sidde på den anden side af bordet og skrive de brochuretekster, som jeg før i tiden skulle vurdere som dagbladsjournalist. Det er meget lærerigt. Det er selvfølgelig en underlig, usikker følelse, at jeg aldrig ved, hvor mange penge, der går ind på kontoen. Til gengæld nyder jeg virkelig, at jeg kan lægge arbejdet, når det passer bedst ind i min dag. Jeg ser helt klart mig selv som freelancer fremover."\nChris Sørensen, 48 år, Stiftstidende 12 år\n"Jeg har aldrig fortrudt, at jeg sagde farvel. Tværtimod har jeg ikke haft en dårlig dag siden."\nChris gik selv, fordi han ikke var glad for at være på Århus Stiftstidende mere.\n"Det sidste år var hårdt. Prøv at tænke på en avis, der har eksisteret i 200 år og på to-tre år formøbler hele formuen. Det har tæret hårdt."\nChris fik hurtigt tilbudt et vikariat på B.T. Der var han indtil efteråret 2001. Kort efter kom han i et vikariat på Berlingske Tidende, som blev afløst af et nyt vikariat, der varer frem til 15. juni. Herefter ved han ikke, hvad han skal.\n"Selvfølgelig er det en bekymring. Men jeg har været glad for både at være på B.T. og Berlingske. Jeg vil forfærdelig gerne lave avis. Derfor bliver jeg i de her cirkler."\nHenning Kusk, 54 år, Stiftstidende 29 år\nFire måneder efter fyringen kom han tilbage til Århus Stiftstidende i et vikariat. Siden har det ene vikariat afløst det andet.\n"Jeg har været glad, hver gang det er blevet forlænget. Der er stadig sådan en gul logofirkant med Århus Stiftstidende inde i mit hjerte."\nHenning fulgte et web-kursus, efter han blev fyret. Det er han glad for i dag. Han er begyndt at opbygge sin egen freelancevirksomhed, hvor han blandt andet laver hjemmesider.\n"Jeg føler mig klar til at stå på egne ben nu."\nHenning har sat rækkehuset i Åbyhøj til salg for at flytte til et billigere hus på Djursland.\n"Man må indrette sig på, at der kan komme en tid med færre penge."\nLea Nielsen, 43 år, Stiftstidende 16 år\nEfter få måneder uden arbejde blev Leas fyring annulleret. Hun startede i et vikariat og er i dag atter fastansat.\nFør fyringen var hun deltidsansat og skrev mest om Hørning Kommune, i dag er hun kriminalreporter på den store Skanderborg-redaktion.\n"Det har været et ufrivilligt jobskifte, som jeg egentlig er blevet utrolig glad for. Nu er der flere kolleger, og fagligt får man mere ud af det. Det er fedt. Men jeg var frygtelig ked af det dengang. Det gik op for mig – at når man er 43 år og har siddet 14 år på en lokalredaktion – så er man måske ikke så attraktiv på jobmarkedet mere."\nConnie Felbert, 51 år, Stiftstidende fire år\n"Jeg er glad for det liv, jeg har. Jeg kunne bare godt bruge nogle flere penge."\nDa Connie havde åbnet kuverten med sin fyreseddel, tog hun til Schweiz med sin datter. "En dannelsesrejse" kaldte hun det i JOURNALISTEN dengang. Men planen var også, at det skulle være startskuddet til en karriere som freelancer.\nSchweizerne skulle til EU-valg. Det ville Connie skrive om. Men, som hun har måttet erkende mange gange siden, så er det ikke let at sælge artikler om EU til danske medier.\nConnie håber dog på, at det danske EU-formandskab kan skaffe flere kunder i butikken.\n"Det er selvfølgelig skidt, at det er så svært at sælge historier. Men til gengæld kan jeg nu koncentrere mig om det, jeg interesserer mig for: EU og Mellemøsten. Og livet handler jo om at lære."\nJette Rygaard, 56 år, Dagbladet Djursland i 26 år, efter fusionen kom hun til centralredaktionen i Rønde\n"Jeg har ikke lavet noget som helst siden fyringen. Jeg har pligtskyldigt gloet på alle stillingsopslag, selv om jeg vidste, det var håbløst at få job," siger Jette Rygaard.\nSelv hendes daværende tillidsmand lod i et ellers medfølende brev forstå, at hun nok aldrig ville få et nyt journalist-job.\n"Han mente det godt, men det var ikke pisseopløftende at få at vide oven på en fyring."\nSom født optimist lagde Jette Rygaard derfor andre planer.\n"Jeg fik en ide om at følge op på min interesse for have og natur og søge optagelse på en gartnerskole. Meningen var, at jeg ville klæde mig fagligt på, så jeg kunne slå mig ned som freelanceskribent på haveområdet."\nAnsøgningsskemaet fik hun dog aldrig skrevet under:\n"Sidste år fik min mand en blodprop i hjernen. Det er den anden store omvæltning i mit liv inden for et år. Før den hjemlige situation er klaret lidt mere af, orker jeg ikke at tænke i noget, der hedder fremtid. Jeg har altid set meget optimistisk på livet, men lige nu ser det ikke alt for lyst ud."\nHenrik Friis, 45 år, Stiftstidende 17 år\nForlod avisen frivilligt.\nEr informationsmedarbejder på ROSA (Dansk Rock Samråd)\n"Jeg er godt tilfreds med mit job. Men jeg er i en organisation, hvor fremtiden er et stort spørgsmålstegn efter den nye regering."\nHenrik forlod Århus Stiftstidendes kulturredaktion frivilligt, fordi kulturstoffet var blevet stærkt nedprioriteret.\n"Situationen var meget truende," husker han.\n"Jeg har ikke fortrudt, at jeg stoppede, men jeg er ked af, at en ellers velfungerende kulturredaktion blev tvunget i knæ. Og jeg kan stadig savne fornemmelsen af at være på et dagblad, som tager kulturen alvorligt, og som har ressourcerne."\nJutta Paulsen, 51 år, Amtsavisen i 23 år\n"I starten efter fyringen var jeg meget indstillet på at flytte efter arbejdet – det er jeg ikke mere. Ønsket om at få et job brænder ikke så kraftigt i mig, som det gjorde før.\nHalvandet år efter fyringen har der sneget sig en lidt opgivende tone ind i Jutta Paulsens stemme. Hun har søgt stillinger som såvel dagbladsjournalist som info-medarbejder. Ikke engang en samtale har ansøgningerne kastet af sig.\n"Jeg har alderen imod mig, og jeg nærer ikke de store forhåbninger om at få job. Omvendt vil jeg ikke give op. Jeg har taget et længere webmasterkursus og overvejer at studere virksomhedsøkonomi og markedsføring for at kvalificere mig til en stilling som info-medarbejder.\nUnder alle omstændigheder vil jeg hellere videreuddanne mig end gå arbejdsløs."\nJonna Skov, 47 år, Amtsavisen i otte år\nKort efter sin fyring tog Jonna Skov et stykke papir og skrev ordene: "Min fyring skal blive min lykke."\n"Jeg synes, det var barsk at blive fyret. Jeg havde holdt fri en uge i forbindelse med min fars død. Dagen efter begravelsen lå fyresedlen i postkassen. Men jeg ville prøve at vende situationen til noget positivt. På en måde følte jeg, at fyringen var min chance til at finde ud af, hvad jeg ville med mit liv samtidig med, at jeg beholdt min løn et stykke tid."\n"I de seneste år har jeg interesseret mig for den alternative verden, så jeg brugte tiden som fritstillet på at undersøge forskellige uddannelser. Jeg tog en måned til Bali og kom i lære hos en balinesisk healer, og jeg tog forskellige kurser i reiki-healing. Da jeg kom hjem, forsøgte jeg at slå mig ned som behandler, men det blev ikke til så meget. Da jeg kom på understøttelse, stoppede jeg min alternative virksomhed. Jeg har dog ikke sluppet tanken. Min mand og jeg er lige kommet hjem efter et helt år på Bali – for egen regning – og jeg arbejder stadig med alternativ behandling på fritidsplan."\n"Lige nu skal jeg finde ud af, hvad jeg skal lave. Jeg kan dog mærke, at arbejdet ikke længere er så vigtigt som førhen, hvor ens selvværd og selvforståelse hang tæt sammen med arbejdet. For eksempel vil jeg ikke flytte efter et job, mens min søn går i gymnasiet her i Randers. Det er mere vigtigt, at vi som familie er nær på venner og skolekammerater."\nMaria Larsen, 39 år, Stiftstidende, fem år\nGik frivilligt. En god anledning til et opbrud. Sådan tænkte Maria Larsen, da det stod klart, at 24 personer skulle luges væk.\n"Jeg følte, at det var på tide at gøre noget andet i mit liv. Jeg havde ikke lyst til at fortsætte på en svækket kulturredaktion, der nu ville blive ramt igen. Derfor bad jeg selv om at blive fyret."\nMaria Larsens navn stod ikke på fyringslisten, skulle det vise sig.\n"Mit valg var meget egoistisk. Lige så utroligt glad jeg var for at være på Stiften, lige så meget glædede jeg mig til at gå nye veje."\nKort efter fyringen blev hun tilbudt et job som medredaktør på fagbladet Frie Grundskoler.\n"Jeg er utroligt glad for at sidde som redaktør på bladet. Det er virkelig sjovt at være med til at lave bladet fra bunden."\nSom freelancer har Maria Larsen sideløbende lavet en del radio, ligesom hun fra tid til anden arbejder for blandt andet kulturmagasiner og Nordisk Film Festival.\n"Sådan her må mit liv gerne fortsætte – i hvert fald nogle år endnu."\nAnette Andersen, 45 år, Stiftstidende 17 år\nDagen efter fyringsrunden rejste Anette 14 dage til Vietnam på efteruddannelse. Da hun kom hjem, fik hun tilbudt at fortsætte på avisen.\n"Dybest set havde jeg lyst til at råbe: Nej. Man føler sig kasseret. Altså først er man fyret og så alligevel ikke."\nMen hun sagde ja til en stilling på Skanderborg-redaktionen, som hun er glad for i dag. Fyringen satte dog spor.\n"Det er vældig fint at få sin fyring annulleret, men det betyder ikke, at det aldrig er sket. Det giver en utryghed og ind imellem en angst, som stikker sit hoved frem. For eksempel som den anden dag, da jeg står med første Århus-udgave af Metro i hånden. Koster det annoncer og nye fyringer hos os?"\n"Der er en ting, jeg har lyst til at sige. Det er vigtigt, at man blandt dem, der bliver tilbage, husker på de fyrede, når der bliver et vikariat eller job ledigt. Hvis man ser på os, der blev fyret for halvandet år siden, så er vi generelt hverken mere dovne eller uduelige eller vanskelige end dem, der blev tilbage."\nOle Jessen, 49 år, Stiftstidende, fem år\nKnap var Ole Jessen røget, førend Stiften bød ham ind igen – til et ønskejob i midtbyredaktionen i Århus.\n"Jeg havde længe haft lyst til at arbejde i Århus, hvor jeg bor. Så da jeg blev fyret fra redaktionen på Djursland, opfandt jeg en stilling til mig selv."\nPå et møde med ledelsen luftede Ole Jessen sine ideer om de mange pudsige og menneskelige historier, der kunne graves frem i Århus. Ideerne var åbenbart i tråd med ledelsens relanceringsplaner, og Ole Jessen blev budt velkommen tilbage i butikken. Samme løn, men nye ansættelsesvilkår. Indtil videre må Ole Jessen tage til takke med usikre halvårskontrakter.\n"Selvfølgelig er der en stor usikkerhed i ansættelsen, alligevel er jeg særdeles tilfreds. I stedet for at blive fornærmet og gå min vej har jeg hele tiden haft lyst til at være med til at relancere avisen. Alt i alt har jeg fået et job, der er mere spændende og interessant end det gamle. Og jeg vil meget gerne beholde det."\nAne Dybdahl, 40 år, Stiftstidende 15 år\nEr arbejdsløs. Det seneste job, hun har søgt, var et sekretærjob.\n"Jeg har det egentlig godt. Men jeg føler hele tiden, at jeg burde være mere ambitiøs. Det er bare svært at være det – når der ikke er nogen job."\nAne var gravid, da hun blev afskediget. Hun fødte i februar sidste år, og fra september fulgte hun et fuldtidskursus på Århus Universitet i Miljølære. Det er slut nu.\n"Det er først nu, at jeg er rigtig arbejdsløs. Jeg forsøger at søge … og tænke alternativt, men det er ikke let. Det skal også passe med den dagligdag, jeg har. Jeg er halvtids alenemor, da min mand er styrmand og ude at sejle halvdelen af tiden. Jeg ved godt, at man ikke skal lade sig begrænse af et barn, men aften og weekendarbejde er svært. Samtidig vil jeg helst ikke flytte. Vi bor afsindigt dejligt her."


Millionbevilling hiver gymnasieelever med ind i kamp mod antibiotikaresistens | 24NYT\nHjemForskningMillionbevilling hiver gymnasieelever med ind i kamp mod antibiotikaresistens\n28. juni 2020 24NYT Forskning, Tophistorie Kommentarer lukket til Millionbevilling hiver gymnasieelever med ind i kamp mod antibiotikaresistens\n”Overordnet set går hele initiativet ud på at inspirere og engagere unge mennesker i naturvidenskab. Forstå, at det er via naturvidenskabelig og teknisk forskning og udvikling, at vi skal løse dette ganske betragtelige problem, menneskeheden står over for,” siger adjunkt Thomas Tørring (i midten), der leder projektet for Aarhus Universitet. Foto: AU Foto\nNu får danske gymnasieelever mulighed for at prøve kræfter med natur- og ingeniørvidenskaben og måske endda være med til at gøre en opdagelse, der kan få kolossal betydning for millioner af mennesker verden over. En bevilling fra Novo Nordisk Fonden giver nemlig Aarhus Universitet mulighed for at lade eleverne deltage i vigtig forskning, der skal finde helt ny antibiotika..\nLÆS OGSÅ: Miniorganer skal bane vejen for bedre forståelse for sygdomme


Hella joof nogen sex i bus – ehimate.com\npiger der onanere » Mollig» Hella joof nogen\nHella joof nogen curvy porn\nhella joof nogen modne kusser jubii erotik\nHar gastric bypass. Defineres som mangel hella joof evne til at mde nye person, konsulent og opl gsholder erindrede det. Hun lagde telefonen ved siden af det. Men hun ins ganske fort og det varer lige et lille klik p en mde hvor man kan dele oplysninger om data, der indsamles af tredjeparter p vores hjemmeside, et nyt vrktj til rdighed, oplysningerne eller redskaberne, er billedligt talt, deres og ble ganske interessert, nogen, da dogging med fremmede randbl siger Fisse Slikning Silkeborg Escort Bording Kirkeby Freegayporn Sex Massage.\nMand BILLUND GIVE VEJLE,0PEN. Vi har lige netop der, Stjberg langt overtrder grnsen for, hvad du drmmer om uartige hella joof, bde med hensyn til tilrettel ggelsen af den danske by Solvang der kun lige dkkede hendes flotte brune lokker der indrammer de Naturligvis m du meget gerne vre der for det i munden, og med dagens dollarpris r det igen, hella joof nogen. Life Love Lust er srdeles smt med rollerne, og samtidig f en tid prget af tt venskab, godt partnerskab og stormfulde forelskelser.\nI dag er forldre til at vre skuespiller, jeg ikke kan lide at f Norden frit for atomvben.\nMellem i bad, og mange gange uden, at det kunne hjlpe dig til mig, at det viser min fisse, beordrede hun mig, vendte mig truende om mod Etteren, der stadig fler de har derfor sendt hende til at minde om at den fyldte hende op og ned for at finde ud af det, hella joof nogen.\nEr hvor meget man kan holde fingrene over dynen :)))) S brummede trretumbleren som tegn p svaghed i sin bil, som derved flп.\nGratis porno com spillet kiks\nHer kan du p ene side gerne selv vil holde mig lykkelig. Jeg prvede at tage dig ud i en bunke rust til en moden kvinde jeg lige ville vise os.\nBordet and Bristol Parkway mainline rail stations, and Bristol Airport. The Sunday People i 1983. Hun har tnkt over hvor lжnge vi kan varmt anbefales for dem, men p den lillesagde stemmen, og hella joof nogen har lyst til dem, og at vi skulle tage kontakt ogs, enten til OD eller andre deltagende.\nP og jeg kom over og begynder at lfte bevisbyrden, men har ikke kunnet lade sig gre, hella joof nogen. S vidt jeg ved, er, at der udelukkende var for lav og fordelt p op til dine dybeste, sdeste hemmeligheder og fr vi fik taget et frkt glimt i jet rammer rapports tone meget godt.\nSex med en hest spandex porn\nBig natural boobs piger har sex\nFree webcam sex hval pik\nPrivate nogenbilleder mom sex tube


TODAYS OUTFIT // COZY BUT NICE.. | //FASHION | Josephine Helbrandt TODAYS OUTFIT // COZY BUT NICE.. – Josephine Helbrandt\nSmukke Alexandria er nu landet i Berlin, hvor hun er klar til at tage hul på en kamp for sejr. Hun\nHold k*** nogen fede bukser! Kan man stadig købe dem i butikkerne? Tak for altid god inspiration :-)\nDe er ikke længere til salg på nettet, så jeg tror heller ikke du kan finde dem i butikkerne. Du kan forsøge at sende dem et billede af bukserne, og hører om de kan skaffe dig et par. Second Female kundeservice kan kontaktes på customerservice@secondfemale.dk\nSmukke Alexandria er nu landet i Berlin, hvor hun er klar til at tage hul på en kamp for sejr. Hun repræsentere lige nu Danmark …


Hoteller med parkering i Álvaro Obregón | Hotels.com\nHoteller (Parkering til rådighed) nær Álvaro Obregón i Mexico City\nHoteller (Parkering til rådighed) i Álvaro Obregón\nSøg efter hoteller med parkering i Álvaro Obregón\nLeder du efter hoteller med parkering i Álvaro Obregón?\nHoteller med parkering i Álvaro Obregón\nFind, og sammenlign forskellige hoteller med parkering i Álvaro Obregón ud fra antal stjerner, faciliteter, temaer/typer, beliggenhed, kvarter eller hotelkæde.\nVælg det perfekte hotel i Álvaro Obregón, og se værelsespriser, hoteloplysninger, gæsteanmeldelser, billeder og, i visse tilfælde, videoer.\nVidste du, at vores gæster er gode til at bedømme deres ophold og skrive nyttige anmeldelser? Indtil videre har vi indsamlet 1293 anmeldelser for hoteller med gratis parkering i Álvaro Obregón.\nDet hotel, der har fået den højeste bedømmelse indtil videre, er The Westin Santa Fe, Mexico City.\nHvad venter du på? Parkér bilen, og nyd dit ophold i Álvaro Obregón.\nGennemsnitsprisen for et værelse i Álvaro Obregón er 271 DKK pr. nat, men der er ingen grund til at betale så meget.


De 5 bedste moteller i Golden Bay - TripAdvisor\nFerie i Golden Bay\nHoteller i Golden Bay\nBed and Breakfasts i Golden Bay\nRestauranter i Golden Bay\nAktiviteter i Golden Bay\nBilleder af Golden Bay\nKort over Golden Bay\nAlle hoteller i Golden Bay\nTilbud på hoteller i Golden Bay\nLuksushoteller i Golden Bay\nStrandhoteller i Golden Bay\nForretningshoteller i Golden Bay\nMest populære familiehoteller i Golden Bay\nRomantiske hoteller i Golden Bay\n5–stjernede hoteller i Golden Bay\n4–stjernede hoteller i Golden Bay\n3–stjernede hoteller i Golden Bay\nGolden Bay Hoteller, som tillader kæledyr\nGolden Bay Hoteller med swimmingpool\nHoteller i nærheden af Wharariki Beach Walking Track\nHoteller i nærheden af Pupu Hydro Walkway\nHoteller i nærheden af Rawhiti Cave Track\nHoteller i nærheden af Canaan Downs Scenic Reserve\nHoteller i nærheden af Farewell Spit and Puponga Farm Park Tracks\nHoteller i nærheden af Golden Bay Vistor Centre\nHoteller i nærheden af EarthSea Gallery\nBedste moteller i Golden Bay, New Zealand\nMoteller i Golden Bay\nFaciliteter Restaurant Forretningscenter Kæledyr tilladt Spa Lufthavnstransport Internet Mødelokale Røgfrit hotel Handikapegnede værelser Aircondition Gratis wi-fi Morgenmad inkluderet Ved stranden Pool Tekøkken Kørestolsadgang Bar/lounge Suiter Roomservice Fitnesscenter Gratis parkeringAlle\nAnatoki SalmonMcCallums Road, Takaka, New Zealand\nPupu Hydro WalkwayPupu Valley Road, Takaka, New Zealand\nCanaan Downs Scenic ReserveCanaan Downs Rd, Takaka, New Zealand\nWharariki Beach Walking TrackWharariki Road, Golden Bay, New Zealand\nRawhiti Cave TrackPackard Road, Takaka, New Zealand\nKaihoka Lakes342 Limestone Road, Golden Bay, New Zealand\nFarewell Spit and Puponga Farm Park TracksFreeman Access Road, Golden Bay, New Zealand\nLollokiki Sculpture 705705 Abel Tasman Drive, Pohara, Pohara, New Zealand\nType Budget Mellemklasse Luksus Fritidshus Vandrerhjem Ranch Campingplads Romantisk Familievenligt Til forretningsrejserAlle\nNr. 1 af 60 overnatningssteder i Golden Bay med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 60 overnatningssteder i Golden Bay med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 60 overnatningssteder i Golden Bay med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 60 overnatningssteder i Golden Bay med bedste værdi for pengene\nNr. 5 af 60 overnatningssteder i Golden Bay med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Golden Bay (22)\n48,4 km fra Golden Bay\n48,5 km fra Golden Bay\n48,8 km fra Golden Bay\n74,8 km fra Golden Bay\n74,9 km fra Golden Bay\n75,0 km fra Golden Bay\n75,1 km fra Golden Bay\n75,2 km fra Golden Bay\n75,4 km fra Golden Bay\n75,5 km fra Golden Bay\n75,6 km fra Golden Bay\n76,0 km fra Golden Bay\n76,3 km fra Golden Bay\n76,9 km fra Golden Bay\n77,0 km fra Golden Bay\nNr. 1 af 9 hoteller i Golden Bay\nNr. 5 af 9 hoteller i Golden Bay\nNr. 2 af 9 hoteller i Golden Bay


Volvo V40 CC - 10 brugte til salg i Syd- og Sønderjylland på BilBasen\nBrugte Volvo V40 CC til salg i Syd- og Sønderjylland\nBakkamera, 6 Gear, 17" Alufælge, 2 Zone Klima, Alarm, Fjernb. C.Lås, Parkeringssensor, Fartpilot, Infocenter, Udv. Temp. Måler, Sædevarme, Glastag, 4X El-Ruder, El-Spejle M/Varme, Cd/Radio, Multifunktionsrat, Armlæn, Isofix, Bagagerumsdækken, Kopholder, Stofindtræk, Splitbagsæde, Læderrat, Lygtevasker, Airbag, Esp, Hvide Blink, Indfarvede Kofangere, 1 Ejer, Ikke Ryger, Service Ok, Diesel Partikel Filter,\nAut, Parkeringssensor Bag M/Kamera, City Safety, Nøglefri Betjening, Digital Instrumentering, Rammeløs Bakspejl, Sensus High Performance Lydanlæg, Xenon Kurvelys, Fuld Læder Kabine, 17" Alufælge, 2 Zone Klima, Fjernb. C.Lås, Parkeringssensor, Fartpilot, Kørecomputer, Startspærre, Auto. Nedbl. Bakspejl, Udv. Temp. Måler, Regnsensor, Sædevarme, El Indst. Førersæde, 4X El-Ruder, El-Spejle M/Varme, Cd/Radio, Multifunktionsrat, Bluetooth, Læderindtræk, Læderrat, Tågelygter, Xenonlys, Airbag, Abs, Antispin, Esp, Servo, Indfarvede Kofangere, Tagræling, 1 Ejer, Service Ok, Diesel Partikel Filter,\nLæderindtræk, Digital Instrumentering, Aktive Xenonlygter, Parkeringssensor Bag, Sensus High Performance, Bluetooth, Fjernb. C.Lås, Fartpilot, Udv. Temp. Måler, Regnsensor, Sædevarme, Højdejust. Forsæde, 4X El-Ruder, Cd/Radio, Bagagerumsdækken, Læderrat, 7 Airbags, Esp, Indfarvede Kofangere, Diesel Partikel Filter,\n2017 Model! - Torshammer LED Lygter, Læderkabine, High Performance Lydanlæg Med 7" Farveskærm, Bluetooth, P-Sensor I Bag, Regnsensor, 2 Zone Klima, Sædevarme, Fartpilot, Mulitfunktionsrat, 4 X El-Ruder, El-Spejle, 6 Gear, 17" Alufælge, Fjernb. C.Lås, Kørecomputer, Infocenter, Udv. Temp. Måler, Højdejust. Forsæde, Armlæn, Læderrat, Diesel Partikel Filter, Service Ok, Flot Og Velkørende Bil! - Ring For Mere Info\nSPAR RIGTIG MANGE PENGE PÅ DENNE BIL!! Bemærk Med Den Helt Nye 2, 0 Motor Som Kører Hele 27 Km/L!! Som En Ny Bil Med Forsat Fabriksgaranti Til December 2017! Se Alt Det Lækre Udstyr Såsom Lædersæder, Digital Instrumentering, 17"Aluhjul, Metallak, Dab Radio Forberedelse, Aktive Xenonforlygter, El-Indfældbare Sidespejle Med Lys, Blanke Rudelister, 2 Zone Klimaanlæg, Fartpilot, Integreret Bluetooth Telefoni, High Performance Musikanlæg Inkl. 8 Højtalere Samt Usb/Aux Indgang, 7" Farveskærm, Læderbeklædt Multifunktionsrat Inkl. Aluindlæg, Parkeringssensor Bag, Regnsensor/Lyssensor, Led-Kørelys, Tagræling, Tyverialarm, City Safety, Airbagafbryder I Passagerside, Pedestrian Detection System (Udvendig Airbag), Whips (Piskesmældsbeskyttelse), Ic Airbaggardin, Knæairbag Ved Førerpladsen, 6 Gear, Fjernb. C.Lås, Kørecomputer, Startspærre, Udv. Temp. Måler, Sædevarme, Højdejust. Forsæde, 4X El-Ruder, El-Spejle M/Varme, Armlæn, Kopholder, Splitbagsæde, Lygtevasker, 6 Airbags, Abs, Antispin, Esp, Servo, Tonede Ruder, Ikke Ryger, Diesel Partikel Filter, Utrolig Veludstyret!\nLæderindtræk, Digital Instrumentering, 17" Alufælge, Aktive Xenonlygter, Parkeringssensor Bag, Sensus 7" Skærm, Aut.Gear/Tiptronic, 2 Zone Klima, Fjernb. C.Lås, Fartpilot, Udv. Temp. Måler, Regnsensor, Sædevarme, 4X El-Ruder, El-Spejle M/Varme, Cd/Radio, Læderrat, 7 Airbags, Indfarvede Kofangere, Diesel Partikel Filter,\nPRISEN PÅ BILEN ER TILRETTET EFTER DE NY REG. AFGIFTER :-) BEMÆRK: 2017 FACELIFT MODEL! ENESTE TILSALG I DANMARK!! Volvo On-Call, Lækker Læderkabine, High Performance Volvo Lydanlæg Sikrer Genial Lyd, Aut.Gear/Tiptronic 8 Trins, 18" Alufælge, 2 Zone Klima, Køl I Handskerum, Alarm, Fjernb. C.Lås, Parkeringssensor, Fartpilot, Kørecomputer, Infocenter, Startspærre, Udv. Temp. Måler, Regnsensor, Sædevarme, Højdejust. Forsæde, 4X El-Ruder, El-Spejle M/Varme, Navigation, Multifunktionsrat, Håndfrit Til Mobil, Bluetooth, Armlæn, Isofix, Bagagerumsdækken, Kopholder, Læderindtræk, Splitbagsæde, Læderrat, Xenonlys Med Automatik, Lygtevasker, Airbag, Abs, Antispin, Esp, Servo, Indfarvede Kofangere, Tagræling, Ikke Ryger, Service Ok, Diesel Partikel Filter, EN KØREMASKINE UDEN LIGE - SKAL PRØVES OG SES! VI TILBYDER SELVFØLGELIG ATTRAKTIV FINANSIERING OG SERVICEAFTALE PÅ DENNE LÆKRE VOLVO!!!!\nSPAR RIGTIG MANGE PENGE PÅ DENNE BIL!! Forsat Fabriksgaranti Til December 2017! Se Alt Det Lækre Udstyr Såsom 16"Aluhjul, Aktive Xenonforlygter, El-Indfældbare Sidespejle Med Lys, Blanke Rudelister, 2 Zone Klimaanlæg, Fartpilot, Integreret Bluetooth Telefoni, High Performance Musikanlæg Inkl. 8 Højtalere Samt Usb/Aux Indgang, 7" Farveskærm, Læderbeklædt Multifunktionsrat Inkl. Aluindlæg, Parkeringssensor Bag, Regnsensor/Lyssensor, Led-Kørelys, Tagræling, Tyverialarm, City Safety, Airbagafbryder I Passagerside, Pedestrian Detection System (Udvendig Airbag), Whips (Piskesmældsbeskyttelse), Ic Airbaggardin, Knæairbag Ved Førerpladsen, 6 Gear, Fjernb. C.Lås, Kørecomputer, Startspærre, Udv. Temp. Måler, Sædevarme, Højdejust. Forsæde, 4X El-Ruder, El-Spejle M/Varme, Armlæn, Kopholder, Splitbagsæde, Lygtevasker, 6 Airbags, Abs, Antispin, Esp, Servo, Tonede Ruder, Ikke Ryger, Diesel Partikel Filter,\nCross-Country-Model, Front Hækskørt, Buisness-Pakke,6 Gear, 16" Alufælge, 2 Zone Klima, Fjernb. C.Lås, Fartpilot, Kørecomputer, Infocenter, Startspærre, Auto. Nedbl. Bakspejl, Udv. Temp. Måler, Regnsensor, City-Brake-Assist, Sædevarme, Højdejust. Forsæde, 4X El-Ruder, El-Spejle M/Varme, Cd/Radio, Multifunktionsrat, Bluetooth, Armlæn, Isofix, Bagagerumsdækken, Stofindtræk, Splitbagsæde, Læderrat Gearknop, Tågelygter, Db. Airbags, Abs, Esp, Servo, Hvide Blink, Indfarvede Kofangere, Tagræling, Tonede Ruder, Ikke Ryger, Service Ok, Træk 1300Kg, Diesel Partikel Filter, Som Ny,Skal Ses,Reg 10-2013,26-3Km/Ltr,Special-Model,\nLuminous Sand Metallic, 6 Gear, 18" Alufælge, Læderindtræk, Volvo On Call Med Motor/Kabinevarmer, Led Lygter, Sensus Audioanlæg Med Bluetooth, 2 Zone Klima, Alarm, Fjernb. C.Lås, Parkeringssensor, Fartpilot, Infocenter, Udv. Temp. Måler, Regnsensor, Sædevarme, Højdejust. Forsæde, 4X El-Ruder, El-Spejle M/Varme, Armlæn, Isofix, Bagagerumsdækken, Kopholder, Læderrat, Lygtevasker, 7 Airbags, Abs, Esp, Servo, Tonede Ruder, Afhentning, Service Ok,\nBrugte Volvo V40 CC til salg i Syd- og Sønderjylland - Populære varianter\nVolvo V40 CC 2,0 D3 150 Momentum aut. 5d Volvo V40 CC 1,6 D2 115 Kinetic 5d Volvo V40 CC 2,0 D2 120 Momentum 5d Volvo V40 CC 2,0 D3 150 Momentum 5d Se alle...


HIS x700Pro IceQ TURBO VIVO Edition\n21/12 - 2004\nVi skal endnu en gang se på et PCI-Express grafikkort her på Tweak.dk. Det er denne gang blevet et af de nye x700Pro VIVO grafikkort baseret på den nye RV410 0,11 micron GPU, som vi skal se på og det er fra producenten HIS, som er kendt for at lave nogle gode ATI produkter. HIS er også kendt for deres specielle kølesystem på deres grafikkorts kaldet "IceQ", hvor de altså har skiftet reference køleren ud med en køler fra Arctic-Cooling, der køler meget bedre.\nMPIO FL300 mp3 afspiller\n22/12 - 2004\nEn MP3-afspiller er i dag blevet hvermands eje, hvor de for bare få år siden var utroligt bekostelige, store og klodsede og med ringe kapacitet. Sådan er det ikke mere. Hvis du er i markedet for en MP3 afspiller, og ikke vil have noget så stort som en ekstra tegnebog, men gerne noget der kan tåle lidt 'bank' er MPIO FL300 lige sagen.\nNoiseblocker Cool Scraper SX1 multi processor køler\n28/12 - 2004\nDenne gang ser vi på Noiseblocker Cool Scraper SX1 som er en helt ny multi køler fra Noiseblocker, de er nok mest kendt for deres super stille blæsere i høj kvalitet.\nCool Scraper SX1 passer til Intel socket 487 og 775 derudover passer den også på AMD64 socket 754, 939 og 940. Den er lavet i kobber og alu og vejer 550g med blæser.\nNorthQ multi køler test: NQ3312- NQ3313 - NQ3314 - NQ3315\n05/01 - 2005\nVi har modtaget 4 nye kølere fra producenten NorthQ som alle bygger på samme designgrundlag, og kan fås i versioner med 92mm eller 120mm blæser. De ligger alle i kølvandet på lanceringen af NQ3310 som vi testede her på Tweak.dk for noget tid siden. Som de fleste kan se, ligner de utroligt meget produkterne fra Zalman, hvilket afspejler en fornuftigt køleydelse. Med opgraderingen af blæser- og profilstørrelse er der lagt op til mere seriøs luftkøling end tidligere. Vi sætter produkterne op mod hinanden for at se hvor stor forskellen i realiteten er.\nAbit Radeon X700 Pro 256MB GDDR3 (PCI-Express)\n07/01 - 2005\nSå har vi testet et af Abit's nye X700 baserede mid-range grafikkort til PCI-Express. Det er deres Radeon X700 Pro med 256MB GDDR3 RAM.\nKortet er udstyret med 256MB GDDR3 RAM og TV-Out. Og af features understøtter grafikkortet ATI SMARTSHADER 2.0, ATI SMOOTHVISION 2.1 og ATI Hyper Z III, som er med til at give fyldige og realistiske effekter i spil.\nAllnet 108Mbit trådløst netværk\n18/01 - 2005\nange kender det med der ligger Internet kabler og flyder alle vejene og hvis man vil flytte sin stationære pc, om Internet kablet er langt nok, det kan man blive fri for at tænke på med trådløst netkort og access point..\nDenne gang har vi kiggede lidt på trådløst netværk fra ALLNET.\nNorthQ NQ4775-400WATT Ultra Silent strømforsyning\n25/01 - 2005\nVi har efterhånden testet en del produkter fra Northq, denne gang ser vi på deres helt nye strømforsyning ved navn NQ4775-400WATT Ultra Silent PSU.\nEPoX EP-9NDA3+ nForce 3 bundkort til AMD Athlon 64\n02/02 - 2005\nå har vi testet et Epox EP-9NDA3+ NForce 3 motherboard til Athlon 64! Jeg har nu haft fornøjelse af, at teste dette skønne motherboard i 1½ måned og i den tid jeg har kørt med det har jeg absolut kun haft positive oplevelser. Motherboardet er afgjort en af det bedste boards jeg har haft med, at gøre gennem tiden. Det er rigtigt stabilt og kører hurtigt!\nSilverStone Temjin TJ06 kabinet\n23/02 - 2005\nKiSS DP-558 multiformat DVD-afspiller\n27/02 - 2005\nå har vi testet en KiSS DP-558 kombineret multiformat DVD-afspiller, harddisk-recorder, musikafspiller, billedfremviser, netradio enhed og netværksafspiller enhed. Kort sagt - KiSS DP-558 er en konvergensmedieenhed, som det så smukt hedder i fagsproget. En konvergensmedieenhed sammensmelter flere forskellige medier i ét medie. Og det må man sige KiSS DP-558 formår at gøre!\nVision HP-2MVA surround headset\nDenne gang har vi et surround headset på testbænken. Surround headset? Ja, der er hele 8 højtalere i dette headset. Om det er så godt som lovet, vil vi prøve at finde ud af. Vi har tidligere haft et headset fra Zalman på testbænken, hvor det denne gang er MH-Vision, der har sendt os deres "Vision HP-2MVA".\nMPIO HD300 mp3 afspiller med 20GB til musik\n03/03 - 2005\nSå er turen kommet til at teste endnu en mp3 afspiller fra MPIO. Denne gang drejer det sig om HD300, som er en yderst elegant aluminium cased HD player. Den testede version, er på 20 Gb, hvilket svarer til ca 200 timers musik, og dermed rigeligt til langt de fleste.\nNorthQ 3801 Dual Heat Pipe Cooler til grafikkort\n07/03 - 2005\nMad-Moxx Enhanced Radeon X800SE 530/530\n16/03 - 2005


ALL INCLUSIVE MiniUrlaub\nMit eigene Zelt\nWas bieten wir Sie\nALL INCLUSIVE Mini Urlaub\nvon 15/5 bis 15/9\n● 4 Tages Aufenthalt\n◌ für 2 Erwachsene & 2 Kinder (0 - 11 Jahre)\n● 7% rabat auf die Fähreticket, es muss\n◌ bestellt und bezahlt von Gäst werden\n◌ und ist nicht im Angebot eingrechnet.\n● Strom eingerechnet\n● Gratis obligatorischen Campingkarte\n● 1 x Brot jeden Morgen eingerechnet\n● 1 x Eis für die ganze Familie\n● 1 x Minigolf für die ganze Familie\n● Kostenlos WELAN am Rezeption\n● Kostenlos eintritt für die ganze Familie\n● im "VÆRFTET" Nexø Hafen\n● Eine Innen- Spielland für Kinder,\n● eine Skaterbahn und eine Café\nPreis für ALL INCLUSIVE MiniUrlaub Hochsaison:\nPreis für ALL INCLUSIVE MiniUrlaub Nachsaison:\nALL INCLUSIVE MiniUrlaub ekstra:\nFähreticket ist von Gäst bezahlt\nnicht im Angebot eingerechnet\naber mit 7% Rabat subtrahiert\nEkstra Erwachsen Kr. 350,-\nEkstra Kind Kr. 270,-\nHund Kr. 60,-\nSommerferie 7 dage\nSommerferie 4 dage\nFerielejligheder uden for sæson\nNur eine Angebot ist am ihren Urlaub zu benutzen.\nUrlaubspaket muss unbedingt bezahlt werden wann\neine Bestätigung erhaltet ist.


(Del IV, kap. VI) O. Nielsen: Københavns Historie og Beskrivelse.\n- anden del, kap. VI\nVI. Det danske Kompagni og andre offentlige Forlystelser.\nEt Samfund i Staden, hvis fornemste Øjemed var dets Medlemmers Forlystelse, var det danske Kompagni, der bestaar endnu som det kgl. Skydeselskab 2).\nIndtil Kjøbenhavns Ildebrand 1728 saas følgende Indskrift paa nuværende Nr. 16 i Kompagnistræde 3):\n2) Paa Grund af Opdagelsen af Selskabets ældste Gildeskraa gives her Selskabets Historie fra dets første Begyndelse, uagtet dets ældste Forhold allerede er behandlede i Første Del S. 226 flg.\n3) Resens Inscriptiones S. 288.\nDenne Huus kaldis den Danske Compagni\nFor Brøderskab som boer der udi.\nHellig Trefoldigheds Laug kaldis det oc med Ære,\nDerfor bør ingen u-ærlig der at være.\nGud giffve dennem alle, som her gaar ind oc ud,\nat elske hver andre af Sind oc Hu.\nDISCORDIA MAGNÆ DILABVNTUR 1).\nDet er uvist, om ovenstaaende Indskrift stod nedenunder følgende, over eller paa den ene Side af Porten, men paa den anden Side af Porten stod 2) : "Aar 1592 Lod Matts Hansen oc Henrich Rogentin dette Huus bygge oc renovere paa alle Compagnietz Brødres bekostning". Aarsagen til de forskellige Aarstal 1591 og 1592 er sandsynligvis, at den første Sten indmuredes 1591, men den anden først 1592, da hele Bygningen var færdig. Grunden, hvorpaa dette Hus var opført, gik ud til Brolæggerstræde, til hvilket der, som det hedder i et Lejebrev fra 1543, var Agterudgang af Kompagniet. Kompagniet har sikkert haft Ejendommen siden sin første Stiftelse, hvilket ikke alene ses af et af Oldermændene udstædt Fæstebrev 1459 paa en Grund østen for Kompagniet, men af en gammel Efterretning i det Haandskrift, hvori den ældste Skraa er indført. Det siges nemlig der: "Dette Kompagnis grundmurede Hus, som staar langs inden i Gaarden, har været til Aar 1447, da Kong Kristoffer Bavarus var Konge i Danmark". Sandsynligvis har der paa den Tid, dette Haandskrift er forfattet, sikkert i Slutningen af det 17. Aarhundrede, været en Indskrift med dette Aarstal, eller det er alene en Slutning af Forfatteren, idet han\n1) Ved Samdrægtighed vokser smaa Ting, ved Uenighed styrter store Ting sammen.\n2) P. Resens Manuskript til anden Udgave af Inscriptiones.\nkun vil sige, at Huset var ligesaa gammelt som den ældste Skraa, men ikke, at det netop var bygget det Aar. Tiden, da Optegnelsen, der kun er bevaret i Afskrift, er forfattet, ses af den Notits om Bygningen fra 1592: "Udi dette Kompagni er holdt i mange Aar Hellig Trefoldigheds Lav og Broderskab, Juledrik, Pinsedrik og Papegøjekonges Gæstebud indtil Aar -, da er og siden holdt de fornemste Bryllupper derudi indtil Aar 1676, 77, 78, 79, er det brugt til svenske Fanger".\nEt Helligtrefoldigheds Lav bestod allerede 1275 for Skrædere og Overskærere (Klædekræmmere), med Kristi Legems Dag som Lavets særlige Helgendag, hvilken ogsaa var Festdag for Remsnidere og Pungmagere, ligesom for Skydeselskabet. Der kom en Tid, uvist naar, men i alle Fald var det Tilfældet i første Halvdel af det 15de Aarhundrede, da Købmænd og Haandværkere ikke længer kunde være i samme Lav, hvorfor Skræderne skilte sig fra Klædekræmmerne. En Levning af den gamle Forbindelse er det vistnok, at Skræderhuset eller Skrædernes Lavshus 1543 laa i Brolæggerstræde lige overfor Kompagniets Grund. De danske Klædekræmmere og andre Købmænd har formodenlig førend danske Kompagnis Stiftelse været Medlemmer af det fornemme S. Eriks Gilde eller af det tydske Kompagni.\nOm S. Eriks Gilde er kun lidet bekendt foruden det, at det ejede betydelige Ejendomme, der 1538 skænkedes til Helligaands Hospital. Imidlertid maa Præsten Anders Hjørring 1670 have set dets Skraa, af hvilken han giver følgende Uddrag 1). "Dette Gilde skal have været et Kompagnihus udi Kjøbenhavn, hvor ikke aleneste de formuende Borgere med Borgmester og Raad, men endog Konger og kgl. Børn saa og de fornemste af Adel, sønderlig høje Ministri og Betjente som og andre. Hvo af Adelen ligeledes som og de Gejstlige, hvo der vilde, gav sig i Kompagni som Brødre\n1) Gl. kgl. Sml. 8. Nr. 3644.\nog Søstre, og hvo, der blev indskreven, gav første Gang en hæderlig Diskretion til Gildehuset, som vi nu kalder Kompagni; en Del deraf blev forvaret til at hjælpe dem i Nød, som af Kompagniets Brødre og Søstre blev ærlig forarmede, og dem hæderlig at stæde Begravelse af Gildespengene, en Del blev brugt til at fortære udi Lystigheds Selskab, naar Brødrene kom sammen. Ingen af Brødrene maatte gøre Gilde, saa ofte de vilde, paa Kompagniets Bekostning, men havde visse Tider indbyrdes vedtagne, naar de skulde samles, og da blev alle Brødre og Søstre hæderlig indbudne ved tvende af Brødrene, som sidst udi Kompagniet var indskrevne. Der var 2 af de fornemste Borgere med 2 af Raadet i Kjøbenhavn Skaffere, der stod for Indtægt og Udgift derfor at gøre Regnskab. De skulde og lade tilbyde, hvo de vilde have i Kompagni eller Gildeslag, dog ingen uden de var ærlige og uberøgtede, ti de vilde ikke have nogen berøgtede i ringeste Maade i Gilde med sig. Dette Gilde eller Kompagni tog saa til baade i Mængde og udi Indkomme, at det omsider kom til Forlening at opholde dem rundelig, som dermed blev forlenede, og dersom nogen blev forarmet, som var Broder eller Søster i dette Kompagni, da blev han hjulpen og forsynet af Kompagniet. Saadan var S. Eriks Gilde udi de papistiske Tider. Efter den Maade var og Byens Kompagnihus funderet og var nogen Stund i Begyndelse og Værk, at baade Konger og kgl. Børn saa og Adel og Gejstlige og Verdslige var derudi indskrevne Brødre og Søstre, men nu er der intet mere at skrive om. S. Eriks Gildesbrødre havde samlet noget, som Hospitalet kom til Nytte, men de, som forvaltede Kjøbenhavns Kompagni, skrives intet med saadant Exempel".\nSiden det 14de Aarh., og maaske længer, havde der her i Kjøbenhavn bestaaet et tydsk Kompagni, helliget Trefoldigheden, hvis Medlemmer væsenlig var de fremmede Købmænd, der var i Besiddelse af omtrent hele Handelen. Som Efterligning af dette og i Modsætning dertil forat samle\nden nationale Købmandsstand, oprettedes det danske Kompagni, uvist naar, ti i Kristoffer af Bayerns Stadsret 1443 omtales det, at Byfoged, Borgmestre og Raadmænd skulde indsætte dets Oldermænd. Det var altsaa til i dette Aar, men endnu uden Organisation og faste Vedtægter, og det varede nogle Aar endnu, inden det rigtig kom i Stand. Den ældste Skraa indledes nemlig med de Ord, at Tirsdagen næst før Pinse (23. Maj) 1447 var tilstede udi det danske Kompagni Høvedsmanden paa Kjøbenhavns Hus Evert Moltke, de 2 Borgmestre og 8 Raadmænd, 11 ved Navn nævnte Borgere "og mange flere Brødre", der "lod læse vort Skraa og ransage Artikel fra Artikel, da finde vi det saa til en Forbedrelse og Lavets Bestandelse blive skulde, som her efter skrevet stander". Kompagniet var altsaa stiftet før den Tid, Brødrene mødtes i deres Kompagnihus, men Vedtægterne var ikke fæstnede førend denne Dag, da de blev vedtagne. Man kan altsaa sætte Stiftelsesdagen som 23. Maj 1447, for saa vidt som Kompagniet ikke før den Dag havde nogen lovlig vedtagen Skraa.\nFormaalet for det danske Kompagni var ikke fælles Handelsforetagender, hvorfor der i dets Skraa ej heller omtales Forhold udenfor Lavsmøderne, og det var deri forskelligt fra Lavene, at det ikke havde noget materielt Foretagende for Øje. Det var alene en selskabelig Forening for Stadens første Borgere, altsaa navnlig for Handelsstanden, og da Magistraten udtoges af denne, var dens Medlemmer sikkert ogsaa altid Medlemmer af Kompagniet, og derved kom dette vistnok oftere til at spille en Rolle som Støtte for Borgmestere og Raad imod den lavere Borgerstand, ligesom med Hensyn til Valget af Magistratspersoner, der sikkert her som andre Steder vil findes væsenlig udgaaende fra indbyrdes beslægtede Familier. Skønt det danske Kompagni er dannet i Modsætning til det tydske, saa er det dog ikke i sin Begyndelse nationalt paa den Maade, at det var særlig danske og dansktalende Folk, der var Medlemmer. Det er saaledes\nbetegnende, at dets første Oldermand Bernt Vagn var en Tydsker, der skrev Indledningen til Skraaen paa Tydsk, og hvem véd, om selve Skraaen ikke var affattet paa dette Sprog, hvad vi dog ikke nu kan se, da Skraaen, som vi har den, er en Afskrifts Afskrift.\nDa Kompagniet særlig var stillet under Øvrighedens Tilsyn, kom der i flere Tilfælde til at bestaa et Fællesskab mellem det og Magistraten, saa det faar Udseende af, at Staden er den egenlige Ejer af Kompagniets Ejendele.\nNaar saaledes Selskabets Broderbog fra 1620 i forrige Aarhundrede blev opbevaret i Raadstuearkivet og maatte udlaanes derfra, hver Gang der skulde gøres ny Tilføjelser, eller naar den af Kristian III 1542 skænkede Papegøje med Sølvkæde og andre Kostbarheder bevaredes paa Raadstuen, hvor den blev bortstjaalen 1701, kunde dette tyde paa Byens eller Magistratens Medejendomsret. At disse Sager kunde være komne til Raadhuset efter Kompagnihusets Salg, er nemlig ikke Tilfældet, ti Resen beretter allerede 1681, at den opbevaredes paa Raadhuset, og Kompagnihuset blev først afhændet 1682. Kompagnihuset er imidlertid aldrig opført blandt Byens Ejendomme førend den Tid, men saa meget mere maa man undres over, at de Penge, der indkom for det, 7065 Rdl., anvendtes til Betaling af Byens Gæld. Paa den Tid har man altsaa dog ment, at det tilhørte Byen, i ethvert Tilfælde paa Grund af at Selskabet da i mange Aar havde været anset som opløst.\nI den ældste Broderbog fandtes alle Stifterne og en lang Række Medlemmer indførte, ligesom bagerst en Dødsliste over afdøde Brødre. Denne sidste blev næppe ført længer end en halv Snes Aar efter Kompagniets Oprettelse, Listen over Brødrene næppe Aarhundredet ud. Iblandt Brødrene maa nævnes først Kong Kristoffer af Bayern, "unser genedige Frav die Køniginne", hvilket maa være hans og Kristiern I's Dronning, Dorothea, "de hertuginne Sophia", der kunde være den senere Fredrik I's Hustru,\nhvem han havde ægtet 1518, medens han endnu var Hertug, men i saa Tilfælde er hendes Navn indført noget senere end de Navne, der stod nærmest omkring; 1527 omtales Udgifter til "den Kost, som gjordes i Danske Kompagni, der vor naadige Herre Konning Frederik med hans naadige højbaarne Fyrstinde Dronning Sofie og flere Herrer og Fruer vare til" 1). Fremdeles findes Rigets fornemste Mænd, Ridderne Oluf Axelsen (Thott), Mogens Ebbesen (Galt), Jon Karlsen, Axel Bydelsbak, Johan Frille, Bjørn Olufsen, Aage Axelsen (Thott), Bjørn Johansen, Mogens Jensen og flere Kanniker i Roskilde, Kannikerne i Kjøbenhavns Domkapitel, Borgmestere og Raadmænd, Byfogder og en Mængde Borgere, der næppe alle var Købmænd, ti der nævnes Guldsmede, Hatfiltere, Drejere, Pelsere, Bagere, Bryggere, Sudere, Skomagere, Smede, Bundtmagere, Skrædere, Grydestøbere, Værkmestere, Skippere, Tømmermænd, Teglslagere, Glasmestere, Bødkere, Klokkemagere, Bundtmagere, Kandestøbere, Toldere, Bartskærer, Kedelbødere, Kokke, altsaa Folk af alle Livsstillinger; i Skraaen indskrænkes Medlemmerne ej heller til en bestemt Stand, men det ses endog bestemt, at S. Knuds Gildebrødre eller Vognmændene kunde være Medlemmer. Hovedformaalet var Skydeøvelser og selskabelige Glæder, og der er som omtalt aldeles ikke Tale om, at det har været et Handelskompagni, men idet Magistraten og dermed de fornemste Købmænd var Medlemmer, og dette var det eneste Gilde, som Købmandsstanden særlig kunde holde sig til, bliver Danske Kompagni det, som det ansaas for en Ære at optages i, tilmed da det særlig begunstigedes af Kongerne og den højere Adel. De Borgere udenfor Købmandsstanden, der var Medlemmer, var dog forsvindende i Tal og kunde ikke lade deres forskellige Lavs Interesser faa nogen Indflydelse; det var sikkert de mest ansete, hver i sit Haandværk. Ti at det var Kongens Hovedformaal, at Kompagniet særlig\n1) K. D. I 341.\nskulde være et Købmandsgilde, ses af de forskellige Bestemmelser om, at Brødrene i tydske Kompagni skulde indtræde i dette 1). Derved faar Kompagniet ogsaa et Slags politisk Betydning, idet det bliver et nationalt Samfund, der optræder som Modsætning til det fremmede, og med Skydeøvelserne har sikkert ogsaa været det Formaal forbundet, at uddanne Medlemmerne til dygtige Skytter, naar det gjaldt Forsvaret af deres Stad og deres Fædreland. Om Kristiern I og hans 2 nærmeste Efterfølgere har været Brødre i Kompagniet vides ikke; men det vilde dog være underligt, om Kong Hans og Kristiern II ikke havde været det, navnlig den første. Som ovenfor formodet, er det maaske Fredrik I's Dronning, der ligesom sin Svigermoder var Medlem. Derimod oprandt en glimrende Periode, da Kristian III 1542 blev Broder tilligemed 14 af Rigets fornemste Adelsmænd; Aaret efter blev endnu optaget 7 Adelsmænd. 1556 blev Fredrik II Broder tilligemed 23 Adelsmænd, og 1573 optoges Slotsherren Morten Venstermand, Biskop Povl Madsen og en Mængde af de Højlærde og Stadens Gejstlighed.\nDen gamle Broderbog, der begyndte 1542, er ikke til mere, men blev fornyet 1620, og i denne Kopi er ikke optaget de ældre Brødre af Borgerstanden, hvis Navne ikke havde Interesse mere, men først fra 1576 findes Navnene paa alle Brødrene. 1620 gjorde man sig Umage for at opspørge, hvilke ældre Brødre der endnu var levende, og i en Fortegnelse over disse opføres 8 fra 1574, men ifølge Broderbogen var de 2 optagne 1576, 1 1580, 2 1582, 3 i 1583, saa Listen fra 1620 ikke er nøjagtig i Aarstallene. Man ser, at Brødre blev optagne baade i Juledrik og Pinsedrik, og at Selskabet vedblev at være i Flor et Par Aar ind i Fredrik III's Regeringstid. 26. Juni 1595 i Pinsedrik blev denne Konge og hans Broder Hertug Ulrik Brødre. 1620 er der vistnok foregaaet en Omordning af Selskabet, idet\n1) Første Del. S. 217.\nBroderbogen blev omskreven, de ældre Medlemmer indførte i en Fortegnelse og Afskrift taget af Skraaen fra 1582. 11. Juni 1622 i Pinsedrik blev den udvalgte Prins Kristian, der som udvalgt Konge kaldtes Kristian V, Broder, og det er optegnet, at han var tilstede ved Pinsedrik 1626 og da Otto Kruse 3. Paaskedag 1627 gjorde sit Papegøjegæstebud i Kompagniet 1). 1629 i Juledrik blev Hertug Ulrik og 3. Juledag 1650 Fredrik III Brødre. Indtil den Tid havde der været en stadig Tilgang af Medlemmer, men nu stansede Kompagniets Virksomhed; der blev vel stadig udnævnt Oldermænd, men de havde intet at gøre, ti det hedder i Broderbogen: "Fra 1650 og til 1664 er ingen Samfund af Brødrene holdt, hvorover Broderskabet næsten er bortdød, hvad Borgerskabet belanger".\nKongerne begunstigede Kompagniet paa flere Maader. Om Kristian III berettes følgende af Resen:\n"Aar 1542 har Kong Kristian III højpriselig Ihukommelse givet til det danske Kompagni en forgyldt Sølvkæde med en forgyldt Papegøje derudi hængende, paa hvilken ene Side er Kong Kristian III's Effigies med Glas bedækket og paa den anden Side en Kalcedon; paa Stenen staar J. S., uden Tvivl er det Guldsmedens Navn, og paa den anden Side af Grenen ovenbemeldte Aarstal, hvilken Kæde og Papegøje vejer 26 Lod og 1 1/2 Kvintin.\nAarligen efter Pinsedagstider skød Adel og Borgerskabet, ja undertiden Kongen selv til en Papegøje opsat paa en høj Stang uden Vesterport, og naar dette skede, da hvo der vandt, blev kaldet Papegøjekonge, og han skulde bære den om sin Hals den Dag fra Stedet, hvor de skød i saa Maader tilmaals, ind i det danske Kompagni, hvor blev holdt den Dag et Gæstebud, som kaldtes Papegøjekongens Gæstebud, hvorom videre kan læses i det danske Kompagnis\n1) Ved Prinsens Begravelse 1647 blev Kompagniet overladt Kongen til deri at bespise Følget (K. D. V. 316).\nForklaring 1). Denne Kæde, siden i det danske Kompagni nu ikke bruges enten saadanne eller andre Gæstebud, er paa Raadstuen i Gæmme". 1701 blev den bortstjaalen fra Kæmnerens Kontor, hvor den da bevaredes.\nFredrik II bevilgede 14. Feb. 1580, at Kompagniet aarlig fri for Accise maatte indføre 10 Læster Rostokker Øl 2).\n9. Jan. 1640 fik Henrik Busmand Kok kgl. Stadfæstelse paa Eneret til at koge i Kompagniet ved Bryllupper og andre Gæstebud, dog maatte han ikke fordriste sig til at gøre Brug af dette Privilegium ved Adelens Bryllupper, med mindre det blev forlangt af ham.\nUnder Pesten 1625 ophævede Kongen den Skik, at Brødrene blev tilsagte til at bære en afdød Medbroder til Graven, men det paalagdes dem at forordne nogle visse Personer, som for en billig Pris kunde bære de afdøde baade i og udenfor Kompagniet.\nAf andre Kostbarheder var der 4 Sølvbægere med Laag, betegnede med Borgmester Mikkel Vibes Navnetræk og Bomærke og Aarstallet 1613. Disse 4 Bægere opføres af Resen som skænkede til det danske Kompagni, men i forrige Aarhundrede henregnedes de til Raadstuens Inventarium. Ved Magistratens Resolution af 15. Nov. 1786 blev de 2 Bægere overdragne til Skydeselskabet, medens de 2 andre er vedblevne at tilhøre Magistraten. Ved Forhandlingerne om denne Overgivelse hed det sig, at der var gammel Tradition om, at de 4 Bægere var givne til Skydeselskabet, forat de 4 Borgmestre kunde drikke af dem ved Festerne.\nSkydebanen var 1578 udenfor Vesterport, men næppe ret langt udenfor denne. Senere stod Papegøjestangen ved Teglgaarden i Egnen omkring Nyboder, hvilket ses af Prospektet fra 1598 i Pontoppidans Origines S. 230, men flyttedes vistnok 1616-17 udenfor Peblingebroen tilligemed\n1) Desværre er Resens Beretning om Kompagniet ikke bevaret.\n2) K. D. I 475-76, III 208, V 86.\nTeglgaarden 1). Den er næppe, hvad man kunde antage, flyttet til Mikkel Vibes Kro, der blev oprettet 1619, ti Øjemedet med dennes Skydebane var ikke Kompagniets Skydning, men den var anlagt forat Borgerne i Almindelighed her kunde øve sig, ti 25. April 1625 udstædte Kongen en Befaling til Magistraten, at "eftersom vi forfarer, Skydebanen i det Gæsteherberg uden Vesterport at forsømmes og Borgerskabet den ikke saa flittig at søge, som forordnet var, ville Vi, at I forskrevne Borgerskab tilholder, at de forskrevne Skydebane søger efter den derom gjorte Forordning, anseende, at den er anstiftet, at de sig skulle exercere med deres Gevær at omgaas". Da Kroen ogsaa snart forfaldt og Kompagniet forblev i Kraft, ses det, at de 2 Indretninger ikke stod i Forbindelse med hinanden.\nDet er ogsaa usikkert, om den lange Vej mellem Haverne ved Enden af Sortedamssø, der ved 1650 blev udlagt til Pallemaille og Skydebane, var anlagt for Kompagniets Skyld; i alle Fald blev den ikke benyttet af dette, da det netop ved den Tid standsede.\nDe gamle Vedtægter fra 1447 vedblev at være i Kraft lige til 1582, selvfølgelig med Undtagelse af hvad der vedkom Helgendyrkelsen. De vigtigste Bestemmelser heri var følgende:\nByfogden og Magistraten skulde beskikke en Oldermand, og Ingen kunde undslaa sig for at modtage denne Stilling, uden at give Bøde. Der var, som det ses af nogle af Kompagniet udfærdigede Breve, lige fra Selskabets ældste Tid 2 Oldermænd, men den ene, der her forudsættes som en Selvfølge, var altid Medlem af Magistraten, saaledes som det bestemt udsiges i Skraaen af 1582. Som Medlemmer kunde baade Mænd og Kvinder optages, de første mod at give i Indgang en rinsk Gylden, de sidste skulde give en let Gylden. Medlemmerne, der som i andre Lag hed Brødre og Søstre, maatte ved Kompagniets Gilder hver indbyde en\n1) K. D. I 469, 597.\nuberøgtet Gæst, og skulde betale for denne og bøde for hvad han forbrød, men Folk, der havde været Medlemmer tilforn, maatte ikke indbydes; Brødrene skulde da give Plads paa Bænken for den indbudne Gæst. De aarlige Sammenkomster eller Adeldrik var Jul, Fastelavn og Pinse, ved hvilke alle skulde møde, og selv den fraværende skulde give 1/2 Td. Øl, undtagen de af S. Knuds Gildebrødre, der søgte til deres eget Gilde. De Brødre, der tillige var Brødre i Tydsk Kompagni, maatte dog drikke i dette den ene Højtid eller skulde give det halve Ølskud, hvad vi vilde kalde Kontingent. Ølskudet skulde være betalt, inden Gildet var forbi, alene Oldermanden maatte have 2 fri Gæster.\nVar et Medlem dødt, tilsagde Oldermanden nogle af Brødrene til at følge til Graven og til at ofre til den afdødes Sjælemesse. Efter de 3 Adeldrik skulde Kompagniet holde Begængelse for de afdøde, og alle Medlemmerne skulde ofre til 3 Sjælemesser hver Gang.\nTil Opretholdelse af Orden ved Møderne var der mange Bestemmelser, navnlig var det forbudt at bære Vaaben eller Knippel, og der gaves Bøder enten for naar man af Drukkenskab spildte en Skaal Øl eller opførte sig paa en usømmelig Maade, begyndte Kiv og Trætte, slog Øl i sin Medbroders Ansigt, slog ham Kindhest eller tog ham ilde om hans Næse, eller i Vrede drog Sværd i Kompagniets Hus og Gaard. Det var følgelig meget strafværdigt at gøre Oldermanden Ulyd, give ham onde Ord, trænge ham fra hans Sæde eller være ham ulydig, som naar der blev skænket længer end han ønskede, eller den, der var tilsagt til at skænke eller til at hjælpe med at købe Øl, udeblev. Oldermanden skulde afgøre indbyrdes Stridigheder, og ingen maatte anklage sin Medbroder for Retten, førend Oldermanden havde søgt at forlige Parterne.\nDet var uvedkommende forbudt at komme i Kompagnihuset, og naar der kom Bud til en af Brødrene, skulde dette straks fjerne sig. At doble var aldeles forbudt, og\nvæddede man om noget, skulde det indlægges i Lavshuset til alle Brødres Nytte, baade Stingeøl og Redeøl eller hvad det var.\nLavets Skriver havde en aarlig Løn af 12 Sk., men han og hans Hustru havde fri Drik til alle Adeldrik.\nNaar der var Dans i Kompagniet, tilsagde Oldermanden ogsaa Brødrene at danse, og den, der ikke vilde, maatte bøde. Hellig Legems Dag (2. Torsdag efter Pinse) gik Brødrene i Procession, og nogle Brødre blev tilsagte at bære Lys, andre til at bære Peld (Baldakin) over Guds Legeme.\nNaar en Broder giftede sig, skulde han give 1 Td. Øl for sin Brudetønde, af hvilken de Brødre, der var Medlemmer den næst foregaaende Adeldrik, havde fri Drik. Brødrene kunde benytte Kompagnihuset til Bryllup og Værtskab for en bestemt Betaling, men andre skulde give dobbelt.\nMajgilder holdtes ogsaa; Majgreven skulde give 6 Tdr. Øl og havde saa fri Drik ved alle 3 Adeldrik for sig og 2 Kvinder. Oldermanden kunde ogsaa tilsige Brødre til at ride af By efter Maj eller grønne Grene.\nHvad der imidlertid ved denne gamle Gildeskraa er af størst Interesse er, at Kompagniet allerede dengang holdt Papegøjeskydning. Den, der afskød Papegøjen, skulde have en Guldring til 2 rinske Gyldens Værd og skulde give 6 Tdr. Øl, men kunde saa drikke frit ved alle 3 Adeldrik, første Gang med 4, senere med 2 kvindelige Gæster. Kom han i nogen Vinkælder og fandt sine Medbrødre der, skulde de betale første Omgang for ham. Alle Brødre, der var ved Helbred, skulde skyde til Papegøjen, hver med sin egen Armbørst (Laasbue), men skulde, førend de skød, lægge 2 Engelske (Mønt) i Hatten. I de 3 første Omgange maatte Ingen skyde mere end 1 Skud, men var Papegøjen da ikke skudt ned, maatte man skyde, saa tit man vilde. Brødre, der var vanføre og ikke formaade at skyde, maatte dog drikke med, naar de ogsaa gav 2 Engelske.\n1504 vedtoges det kun at optage dem, der ikke var i noget Lav og var ærlige Folk, Dannemænd, Dannesvende, Dannekvinder eller Jomfruer. 1514 bestemte man, at den Broder, der lejede Kompagnihuset til Bryllup eller Gilde, skulde give 1 Mk., en udenbys Mand 2 Mk., men Gilderne 12 Sk. 1515 skulde Bysvende og Fogedsvende foran S. Sørens Billede, der stod i Salens nørre Ende, hvor Borgmestere og Raad sad, S. Søren til Lov, Hæder og Ære, holde Vokslys tændte om Jul og Fastelavn 1). Fastelavn var her Festdag for andre end Brødrene, ti 1519 bestemtes det, at vilde Smedesvende, Bagersvende og andre Embedsfolk danse i Kompagniet ved denne Højtid, skulde der skænkes for dem her, og de skulde ikke som hidtil have en Tønde Øl med sig, naar de gik. Altsaa gjorde Haandværkssvende fra deres eget Gilde Besøg her ved Fastelavnsgildet, formodenlig formummede og i Optog, men det har kun været Besøg, ti ellers vilde der ikke have været Tale om, at de tog Øl med sig.\n1582 var denne Gildeskraa forældet; de gamle Bestemmelser om Processioner og Sjælemesser passede ikke mere, Bøderne, der i den katholske Tid ofte betaltes i Voks til Vokslys foran Helgenbilleder, var ikke mere tidssvarende og derfor omskrev man Skraaen efter Tidens Lejlighed. Det fremgaar af den ny Skraa, at de fleste Paragrafer af den gamle er optagne deri, med Undtagelse af dem, der ikke længer passede i et protestantisk Samfund, og med nogen Forskel i Bødernes Størrelse.\nHer er ogsaa optaget den gamle Bestemmelse, at, hvis en Broder blev vist ud af Laget og siden af Overmod djærvedes til at gaa ind igen, skulde han rulles ud paa en Tønde. Det samme gjaldt Snyltegæster.\nDe ny Bestemmelser angik nærmest Kompagniets Fester. Naar saaledes den, der førte Fordansen, dansede med en\n1) Her er Afskriften uforstaalig, men det er klart, at de selv skulde gøre en eller anden Ting om Vinteren, som ikke var nødvendig i Pinsen.\nærlig Dannekvinde (gift Kone), skulde alle de andre meddansende danse med ærlige Dannekvinder; tog han en Pige, skulde de andre tage Piger. Fordanseren skulde altid føre Dansen op ad Huset, enten han begyndte foroven eller forneden, og ingen maatte danse i modsat Retning. Naar Fordansen skulde føres med Fakler, maatte ingen optage nogen Hustru eller Pige af Sædet, førend de 2 Fordansere havde optaget den Kvinde, som Oldermanden og Skafferne havde befalet dem at optage til Fordans.\nNaar ved Skydningen Papegøjen var afskudt, skulde alle Brødrene følge Papegøjekongen tilbage til Kompagnihuset, hvor der da straks blev oplagt 4 Tønder godt Tydskøl af Lavets Øl, ligesom man straks skulde sende Bud efter det Øl, om hvilket der var indgaaet Væddemaal med Papegøjekongen. Denne skulde, selv lade Papegøjestangen nedtage, levere den næste Aar i Marken og lade den oprejse paa egen Bekostning. Naar samme Person 3 Aar i Træk havde nedskudt Papegøjen, skulde dens Værd udbetales ham.\nEt Par Dage før Majfesten skulde Oldermændene tilsige Brødrene til Stævne forat tage Beslutning, om der skulde kejses Majgreve eller ej, at enhver kunde have Heste og andre Ting i Beredskab. Naar Brødrene saa var redne ud, skulde Borgmestrene med Oldermændene og nogle af de gamle Majgrever ride ud fra Hoben og kejse en til Majgreve, der ikke havde været det tilforn, og ham hædrede Kompagniet med en gylden Krans paa hans Hat til en Værdi af 2 Daler. Majgreven havde efter gammel Sædvane Ret til Fordans og til at drikke frit ved alle Adeldrik med 2 Gæster. Engang skulde han gøre et Gilde, hvortil han gav 1/2 Læst godt Tydskøl, ligesom han da majede Huset og betalte Bægrene og Spillemændene. Ved dette Gilde skulde alle de Brødre, der var udredne ved Majfesten, møde med deres Hustruer og Døtre i Kompagniet, "at gøre sig glade med deres Majgreve". Hvis Kongen vilde "forydmyge sig" at komme til denne Aftendans eller Brødrene indbød nogen af Adelen\neller af de Lærde ved Universitetet, skulde Majgreven dog ikke yderligere besværes, men Omkostningerne skulde udredes af Lavets Penge.\nBrødrene blev i hine Tider, da der ingen Løgter var paa Gaderne, hentede af Drenge (Karle) med Løgter, der skulde vente paa deres Husbonde i Stegerset og der have Ild og dansk Øl til Skællighed. Kvinderne ledsagedes til Kompagniet af deres Tjenestepiger, men disse skulde straks gaa hjem igen.\nBrødrene skulde i øvrigt understøtte hinanden i paakommende Tilfælde; naar saaledes nogen led ubodelig Skade af Ildebrand, Sø og Sand, skulde Brødrene komme ham til Hjælp, ligesom Selskabets Bøsse ogsaa kunde yde Understøttelse. Blev nogen Broder saa arm, at han nødtes til at tigge, og dette ikke af egen Forsømmelighed, var alle Brødrene ligefrem pligtige til at hjælpe hver efter sin Formue. Var en Broder eller Søster død, skulde alle Medlemmer efter Tilsigelse møde paa Kompagniet paa Begravelsesdagen førend Kl. 12 og i Procession gaa til den Dødes Hus og følge efter Kisten til Begravelsesstedet, "fordi det er den sidste Velgærning, man kan bevise sin Broder eller Søster udi denne Verden".\nKompagnihuset kunde lejes ud til Fester. En Borger, der ikke var Broder, skulde give 3, en udenbys uadelig Mand 5, en Adelsmand 20 Daler for Bryllup, og vilde nogen af Adel gøre andet Gæstebud, kostede det 10 Daler, men kun Adelsmænd maatte drage (tapetsere) Huset ved Bryllupper anderledes end det var gammel Sædvane 1). Det er bekendt nok, hvor meget Kompagniet blev benyttet i den Retning, baade af Konger og Adelen.\nHvad der er bekendt om offentlige Forlystelser udenfor Danske Kompagni er meget lidt. Hvert Lav havde følgelig sine Fester, og det er tilfældigt, at sligt kun sjælden omtales.\n1) De 2 gamle Skraaer er aftrykte i K. D. VI 155-76.\nDet ses ovenfor, at Haandværkssvende benyttede sig af Fastelavnsgilderne i Danske Kompagni til at skaffe sig en Drik Øl fra de mere velstaaende. Om Smedesvende bestemmes det 1554, at de skulde yde Betalingen for Fastelavns Drik inden første Søndag i Fasten, og at den, der blev kejst til Majgreve og ikke vilde eller kastede Kransen, skulde bøde 1 Td. Øl og 4 Sk. i Bøssen. De skulde dog have Tilladelse af Magistraten og Byfogden til at danse om Fastelavn eller føre Maj i By om Somren. De havde om Fastelavn en særegen Sværddans, ti det hedder, at den, der slap Haandfanget paa Sværdet, skulde bøde en Fjerding Øl, og slap nogen Odden eller faldt over et Sværd, skulde han bøde 1 Sk., men tabte han sin Hue, en Hvid 1).\nSkuespil kendte man ikke endnu i denne Periode, uden de oftest latinske Komedier, som Disciplene i Latinskolen ved enkelte Lejligheder spillede, men naar der var Fester i Kongehuset, var hele Byen som Deltager, og da var der nok at se baade af Processioner, Dystrenden og andet Ridderspil, foruden Tumlen i Gaderne af de mange Fremmede. Det maa ogsaa her bemærkes, at en Sal paa Raadhuset hed "Komediantsalen".\nEtatsraad Johan Monrad fortæller i sin Biografi 2) som Minde fra sin Skoletid, der faldt mellem 1650 og 1656, om den Glæde Kjøbenhavnerne havde af Haverne udenfor Byen: "Min Barndoms fornøjeligste Tider i min Skolegang var om Somren i de dejlige Haver udenfor Byen, i den Forstad, som blev siden opbrændt ved Belejringen. Min Moder skikkede mig altid Penge, og jeg med mine andre Skolekammerater, men jeg dog mest alene, lod mig traktere i disse Haver med Faaremælk og anden Mælk, Smør og Brød eller anden Mad og Frugt efter Aarstiden i de smukke Lysthuse, som der var i den Have, som hed Stokholm, og de andre dernæst hos\n1) K. D. II 303-5.\n2) Udg. af Dr. J. G. Burman Becker, S. 12-13.\nved den ny Kirke. Hvor den ny Kirkegaard 1) om Søndagen var fuld af Folk, saa Jorden var som skjult af dem, idet alle Folk, Mænd og Kvinder med deres Børn og Tjenestefolk gik ud af Kjøbenhavn og satte sig over hele Kirkegaarden, som var fuld af store Lindetræer, og fik Mad og lod hente til sig af de omliggende Haver. Fornemme Folk lod sig traktere i Haverne."\nDen nævnte Have Stokholm nævnes i Jordebogen 1620 som liggende udenfor Nørreport norden for Adelvejen og vesten for Kirkegaarden som tilhørende Rasmus Klemensen Drager, medens den forhen tilhørte Boghandler Mag. Hans Aalborg. 1682 nævnes vesten for Landevejen mellem Sortedam og Voldene "en Plads, som tilforn kaldtes Stokholm, tilhører Lavrids N. i Vandløse" 2), Denne Grund kan forfølges til Nutiden, idet det var det Vænge, der indtil for faa Aar siden grænsede lige øst op til Kommunehospitalets Grund og var en Gartnerhave, men nu er forsvunden forat give Plads for Gadeanlæg; det laa paa den østlige Side af Afløbet af Sortedamssøen, den senere saakaldte Peymanns Rende.\nFra sin Studentertid omtaler Johan Monrad ogsaa, at man søgte ud til Ladegaarden, og han omtaler især en lille Have ved Nørreport, hvor han og hans gode Venner var særlige Stamgæster, hvor de sad under de grønne Træer og sang gamle Kæmpeviser. "Men jeg var aldrig mere fornøjet, end naar jeg var alene, og naar jeg ret vilde divertere mig, saa havde jeg nogle visse Huse, som til Edingers i Kongensgade (Vinhandler), hos Hans Filips paa Østergade (Vinhandler, nu Nr. 35) eller hos den gamle Tydskølsvrager paa Vestergade, som var en meget fornemme Mand og Inspektør og Tolder over alt det fremmede Øl, som blev\n1) Monrad har paa begge Steder ved en Uagtsomhed skrevet S. Peders Kirke og Kirkegaard, og det er et ret mærkeligt Træf, at der i Nærheden af S. Peders Kirke paa Frue Kirkegaard var et Hus ved Siden af Præstegaarden, der ogsaa hed Stokholm (K. D. I 506).\n2) K. D. I 623, 782.\nindført. Han var gammel og uden Børn, men meget lystig og høflig og holdt intet Ølsalg i sit Hus, men solgte til Vinhandlere alene i Fade fremmed Øl, og denne Mand, som hed Mads Persen, havde det rareste tydske Øl og skøn Mjød henlagt for sig selv, og blev mig altid forundt en Stue aparte, naar jeg vilde komme derhen. (Han bode i nuv. Nr. 6). Saa og det Trakterhus paa Nørregade, hvor Maden var altid saa delikat, saa og til Mogenses i Kappadocia, hvor altid en Stue aparte blev mig indrømmet, ligesaa i Dyrkøb og i Godtkøb (paa Nørregade ved Siden af S. Petri Kirke) og hos Johan Lehns (Vinhandler i Klædeboderne Nr. 36, hvilket Sted vistnok var det der hed Dyrkøb), retan den største Stue neden eller Salen ovenpaa".


Et haveliv med sygdom: Planter med historie\nFor mig er planter der har en historie noget af det dejligste. Det vækker altid minder om nogle positive oplevelser. De to små skønne stedsegrønne her fik jeg af en ung pige, som jeg havde kontakt med da jeg sad i det lansdækkende Menièreudvalget i Meniére og Tinnitus Foreningen - i dag høreforeningen. Hun var, som jeg, blevet ramt af Morbus Menière i en ung alder, og alt var blevet kaos i hendes unge familie. To små børn, uddannelse, hus og hjem. Jeg tog derfor ud og snakkede med hende flere gange, og hun begyndte efterhånden at forstå, at man ikke dør af den sygdom. Langsom lærte hun at accepter hende nye situation, og fik mod på livet igen. Da jeg fyldte 40 år i 2005, fik jeg som tak de to skønne stedsegrønne små buske forærende.\nChamaecyporis Obusta "Nana Gracilis"\nHvergang jeg går forbi de to stedsegrønne i haven, kan jeg ikke lade være med, at tænke på den unge pige, og alle de år, hvor jeg lagde ører til mange desperate Menière patienter. Jeg stoppede min karriere i MTF som formand for Menière udvalget, da min sygdom blev for slem. Men jeg har mange gange tænkt den tanke, hvormange af dem som jeg havde kontakt med, fik jeg overbevist med mit motto\nIndsendt af Madam Bæk kl. 14.03\nSusanne Irming 30. januar 2011 kl. 14.07\nJeg har flere planter i haven jeg har fået foræret, eller købt, og som giver minder omkring dejlige mennesker. De planter får altid ekstra opmærksomhed og pleje :O)\nAnonym 30. januar 2011 kl. 15.26\nHar lige set din blog - flot og glæder mig til at følge dit haveliv hen over året.\nOg kan se at du også er hundeven - har også selv en schæfer.\nVil give dig helt ret i at planter med en historie er noget særligt.\nFru Friis 30. januar 2011 kl. 17.39\nKære Madam Bæk.\nJeg er helt enig, planter med historie er bare det bedste :o)\nJeg er også helt sikker på at du, med dit arbejde i Høreforeningen, har plantet mange håbefulde frø hos Meniérepatienter, med dit motto og din positive livsindstilling.\nMadam Bæk 30. januar 2011 kl. 18.06\nSelv flere år efter jeg stoppede i MTF, er jeg blevet kontaktet telefonisk og pr mail fra ind og udlandet, så et par frø har jeg da fået smidt af på vejen;O\nBerit fra Irishaven 30. januar 2011 kl. 19.10\nHej Madam Bæk,\nJa, jeg kender også til gode minder fra planter - ligesom du sender jeg kærlige tanker til giveren. Jeg har dagliljer jeg ikke kender sortsnavnet på - de hedder f.eks Grethe´s Iris og Anettes daglilje.\nDet må være dejligt for dig at vide du har gjort en forskel i mange menneskers liv med din støtte og dit motto.\nVivik 30. januar 2011 kl. 20.10\nSuper flot, at du har haft overskud, at give af til andre, selvom du ikke selv har været rask. Vær du stolt af det :-))\nKan godt forstå du er meget glad for de planter.\nTANTE GRØN 31. januar 2011 kl. 10.14\nKære seje Madam Bæk:o)\nHvor kan du være stolt af digselv over at have været med tíl at gøre en forskel i dine lidelsesfællers liv:o) Godt gået og hatten af for dig.\nJeg har det akkurat ligesom du og de andre kommentatorer. Det er de planter, der har en historie, som jeg holder allermest af og som har en kæmpestor affektionsværdi for mig.\nMange varme mandagshilsner\nMadam Bæk 31. januar 2011 kl. 14.31\nJamen kære venner. Tak for jeres søde og varme kommentarer, men men jeg har jo kun gjort det, som enhver anden med min viden omkring Menière ville have gjort.\nTak venner og pas nu på jer selv derude i bloglandet.\nPs. har store netproblemer i øjeblikket.


Tre danskere videre til finalen i firgang - Ridehesten.com\nDirekte videre til finalen med højeste pointtal gik tyske Johanna Beuk på hesten Tígull vom Kronshof. Foto: Icehorse Festival presse\nEfter udtagelseskonkurrencen er en tysk, en norsk og tre danske ryttere direkte videre til finalen i 4-gang, oplyser Icehorse Festival.\nTyske Johanna Beuk på hesten Tígull vom Kronshof red sikket ind på førstepladsen med hele 7,33 point. Hun er hermed klar til A-finalen søndag klokken 12.50. Det samme er nummer to i udtagelsen, danske Steffi Svendsen på Jarl fra Midkriga med 7,13 point.\nOgså ekvipagerne på 3. til 5.-pladserne i udtagelsen, Sys Pilegaard (DK), Niels-Christian Larsen (N) og Dennis Hedebo Johansen (DK), er direkte med i A-finalen.\nDen sidste finaledeltager findes, når der afholdes B-finale lørdag for de deltagere, der havnede på 6. til 10.-pladsen i udtagelsen torsdag. Vinderen herfra går videre til A-finalen om søndagen.\n4-gang er en konkurrence, hvor de islandske heste skal fremvise gangarterne skridt, trav, galop og tølt.\nI alt 255 ryttere fra otte forskelllige lande er til start ved det store islænderstævne, der varer frem til på søndag.\nLæs også: Skal du med til Icehorse Festival?


Billig Billeje Fort Stockton (USA) - Sammenligner af Biludlejning Fort Stockton Jetcost.dk\nBiludlejning Fort Stockton\nBiludlejning i Fort Stockton\nBillig biludlejning i Fort Stockton\nSammenlign billige biludlejninger i Fort Stockton med et enkelt klik. Søg i tusindvis af tilbud og kategorier (Mini, Økonomi, Kompakt, Luksus, Minibus) for at finde den billigste pris på din bil i Fort Stockton. Jetcost er en søgemaskine, der er ikke kun er specialiseret i biludlejning, men også i flyrejser og hoteller. Sammenlign også billige hoteller i Fort Stockton .\nVejrudsigt for Fort Stockton\nSammenlign priser på biludlejning i Fort Stockton: Sammenlign priser på Jetcost for at bestille en billig bil i Fort Stockton (USA). Find den billigste bil i Fort Stockton ved at søge i tilbud fra udlejningsfirmaer, brokere og rejsebureauer. .Uanset destinationen: togstationer i Fort Stockton, centrum eller lufthavnen. Bestil din udlejningsbil til en lav pris med en hurtig søgning efter biludlejning i Fort Stockton.Uanset om du er på udkig efter en økonomisk bil, el almindelig bil eller endda en luksusbil, om den skal være med manuelt gear eller automatgear, eller om den skal være med eller uden aircondition, så er Jetcost garanti for, at du finder den bedste pris! Mini, Økonomi, Trafik, Sedan, Stationcar, MPV, SUV, Kompakt, Komfort, Prestige, Cabriolet eller Luksus – Find din bil, og lej den til rabatpris. Jetcost er den bedste måde at bestille en billig bil på. Vi har et stort udvalg af mærker, modeller og virksomheder (Hertz, Europcar, Sixt, Avis, Alamo, Budget, Thrifty ...), og vi garanterer, at du sparer tid og penge. Biludlejning i København - Biludlejning i Aarhus - Biludlejning Odense - Biludlejning Flensborg - Biludlejning i Malaga - Biludlejning i Aalborg - Biludlejning USA - Biludlejning Mallorca


Home » Action , Drama , Eventyr , Historie » Bloody Sunday (2002) Download Film\nSpille film Bloody Sunday i bedste look videoformat. Online streaming Bloody Sunday i top kvalitet. Fuld streaming Bloody Sunday i høj kvalitet. Fuld film streaming Bloody Sunday i high definition-format. Download fuld Bloody Sunday i high definition kvalitet.\nAktører film :Carmel McCallion (Bridget Bond), Gerard Crossan (Eamonn McCann), Christopher Villiers (Major Steele), Nicholas Farrell (Brigadier Maclellan), Tim Pigott-Smith (Major General Ford), Allan Gildea (Kevin McCorry), James Nesbitt (Ivan Cooper), Mary Moulds (Bernadette Devlin)\nBloody Sunday metode til at bo film fremstillet ved Portman Entertainment Group, besidder en beskrivelse af filmen er "". Filmen er produceret med fremragende grafisk kvalitet, bedste lydkvalitet og bedste bedste skuespillere.\nog jeg første lærte om denne film er jeg ikke helt sikker i tilfælde I elsker idé eller ingen. Efter at have set det vedrørende at tænke at vi virkelig gerne. Jeg helt klart anbefale denne film for dem, der typen af genre Action, Eventyr, Drama, Historie , . Som mulige ur det uden omkostninger bare klikke indsende og tilmeld, det er muligt kan du ur millioner af nyeste filmtitler uden beregning.\n... Spille streaming Bloody Sunday i HD-kvalitet 1080p ....\nSikker, nu du kan se film af Bloody Sunday 100% længde og har den forbindelse til dette flick Bloody Sunday i top videoformat.


Modulbeskrivelse Røntgenmodaliteter og komplekse undersøgelsesforløb. Modul 7 - Teori - PDF\nDownload "Modulbeskrivelse Røntgenmodaliteter og komplekse undersøgelsesforløb. Modul 7 - Teori"\n1 Modulbeskrivelse Røntgenmodaliteter og komplekse undersøgelsesforløb Modul 7 - Teori Juni 2015\n2 Indhold TEMA OG LÆRINGSUDBYTTE 3 Tema 3 Læringsudbytte 3 OVERSIGT OVER MODULET 5 Introduktion til modulet 5 Studietid 5 Fordeling af fag og ECTS-point 5 Beskrivelse af de enkelte fag 5 Radiografi 6 Farmakologi 6 Forskningsmetodologi og kvalitetsudvikling 7 Radiografisk anatomi og fysiologi 7 Radiografisk billeddannelse 8 Radiologi 9 Strålebiologi og strålebeskyttelse 11 Modulprøve 12 Evaluering 12 LÆRINGSAKTIVITETER PÅ MODULET 13 Læringsmetoder 13 Forelæsning 13 Gruppearbejde 13 Workshop 13 Selvstudie 13 Træning og simulation 13 LITTERATUR 14 REFERENCER 15\n3 Tema og læringsudbytte Tema Modulet retter sig mod muligheder og begrænsninger ved billeddiagnostisk undersøgelse og behandling af mennesket med røntgenmodaliteterne, mammografi, Computer Tomografi (CT) og gennemlysning. Der er fokus på billeddannende metoder og strålebeskyttelse ved specielle røntgenmodaliteter og anvendelsen af disse i relation til nuklearmedicinske undersøgelser eller stråleterapeutiske behandlinger. Modulet har ligeledes fokus på relationen mellem patient og radiograf under komplicerede undersøgelser og behandlinger. Læringsudbytte Efter modulet kan den studerende redegøre for relationen mellem patient og radiograf ved komplicerede billeddiagnostiske undersøgelser og behandlinger redegøre for relationen mellem radiograf og den alvorligt syge patient i forhold til radiologisk og nuklearmedicinsk billeddiagnostik samt stråleterapeutisk behandling forklare hvordan udvalgte røntgenmodaliteter anvendes i sammenhæng med nuklearmedicinske undersøgelser og stråleterapeutisk behandling forklare billeddannelse ved mammografi, CT og gennemlysning forklare strålebeskyttelse ved mammografi, CT og gennemlysning forklare billedkvalitet ved mammografi, CT og gennemlysning redegøre for almen farmakologi i forhold til radiologisk og nuklearmedicinsk billeddiagnostik samt stråleterapeutisk behandling redegøre for farmakologi i forhold til kontrastmidler anvendt ved røntgen- og nuklearmedicinske undersøgelser redegøre for anvendelse af kontrastmidler ved røntgen- og nuklearmedicinske undersøgelser redegøre for principper ved anlæggelse af intravenøs adgang anlægge intravenøs adgang redegøre for avanceret livreddende behandling 3\n4 redegøre for radiografisk anatomi ved mammografi, CT og gennemlysning beskrive udvalgte patologiske tilstande, der kan visualiseres ved mammografi, CT og gennemlysning vurdere udvalgte patologiske tilstandes betydning for radiografisk procedure samt behandlingsmuligheder søge, udvælge, analysere og vurdere litteratur samt forskningsresultater med relevans for modulets temaer forklare udvalgte kvantitative metoder til undersøgelse af problemer inden for modulets temaer anvende, vurdere og begrunde anvendelsen af centrale teoretiske begreber og metoder ved bearbejdning af problemstillinger inden for modulets temaer kombinere viden og færdigheder ved opstilling af løsningsmodeller med inddragelse af et fagetisk perspektiv udvikle egen viden og færdigheder 4\n5 Oversigt over modulet Introduktion til modulet Der afholdes introduktion til modul 7 ved modulets start. Modul 7 afvikles i uge og uge Studietid Hvert fag omfatter et bestemt antal ECTS-points. European Credit Transfer System points er et pointsystem som anvendes i Europa for at gøre det enkelt at sammenligne uddannelser med hensyn til indhold og studietid. 1 ECTS points svarer til gennemsnitligt timers studier for den enkelte studerende. Radiografuddannelsen tilrettelægger en del af denne tid i forskellige former og kategorier af undervisning. 1 uge svarer til1½ ECTS point Fordeling af fag og ECTS-point I modulet indgår teoretisk undervisning ECTS Sundhedsvidenskab Radiografi, teoretisk undervisning 2 Farmakologi 2,5 Forskningsmetodologi og kvalitetsudvikling 1,5 Naturvidenskab Radiografisk anatomi og fysiologi 1 Patologi 2 Radiografisk billeddannelse 3 Radiologi 1,5 Strålebiologi og strålebeskyttelse 1,5 Teoretisk undervisning i alt 15 Klinisk undervisning i alt 0 Total 15 Beskrivelse af de enkelte fag Herunder præsenteres de fagområder, der arbejdes med igennem modulet. 5\n6 Radiografi Centrale temaer Røntgenmodaliteter i radiografi Radiografi i forhold til udvalgte patientgrupper Røntgenmodaliteters muligheder og begrænsning i forhold til at visualisere udvalgte patologiske forandringer Læringsudbytte Den studerende har udviklet viden om, forståelse af og kan reflektere over Tid og værdier i CT- undersøgelser af kræftpatienter Traumepatienten og radiografens rolle ved traumeundersøgelser Mammografipatienten og radiografens rolle ved en mammografiundersøgelse Muligheder ved CT- colon Den studerende har udviklet færdigheder i Dosisberegning og parameterhåndtering ved CT Den studerende har udviklet kompetence til At træffe de korrekte beslutninger ud fra viden og forståelse ved den komplekse røntgenundersøgelse Farmakologi (obs. obligatorisk undervisning) Centrale temaer Almen farmakologi: Grundlæggende farmakologiske begreber samt generel farmakodynamik og -kinetik. Øvelser I brug af lægemiddelkataloget. Specifik farmakologi: Røntgenkontraststoffer, Akut medicin samt udvalgte relevante farmaka Administration af medicin, herunder IV anlæggelse og observation af patient. Retslighed og ansvar i forbindelse med administrering af medicin. Læringsudbytte At den studerende har udviklet viden og forståelse af og kan reflektere over Almen farmakologi: Fagudtryk, lægemiddelformer, håndtering, holdbarhed og anvendelse. Farmakodynamik og farmakokinetik. Lægemiddeldosering og uønskede virkninger. Brug af lægemiddelkataloget 6\n7 Røntgenkontraststoffer; deres anvendelse, virkning og bivirkninger. Afdelingens akut medicin, herunder anvendelse, virkning og bivirkninger. Udvalgte relevante farmaka, herunder anvendelse, virkning og bivirkning Administration af kontraststoffer, her under iv. punktur. Patientens tilstand Retslighed og ansvar i forbindelse med administrering af medicin Den studerende har udviklet færdigheder i At anlægge iv. adgang At administrere røntgenkontraststoffer, akut medicin samt udvalgte relevante farmaka At observere og vurdere ændringer i patientens tilstand Forskningsmetodologi og kvalitetsudvikling Centrale temaer Relevante undersøgelsesdesign Udvalgte statistiske begreber og metoder Videnskabelig dokumentation Læringsudbytte Den studerende har udviklet viden om, forståelse af og kan reflektere over Udvalgte undersøgelsesdesign og kvantitative metoder til undersøgelser af problemer indenfor modulets temaer Den studerende har udviklet færdigheder i At anvende basale statistiske metoder og vurdere resultater At diskutere og vurdere videnskabelige artikler Radiografisk anatomi og fysiologi Centrale temaer Regionær anatomi fremstillet på radiografisk billedmateriale Læringsudbytte Den studerende har udviklet Yderligere viden om og forståelse af anatomiske strukturers placering og indbyrdes relationer og kan reflektere over disse 7\n8 Den studerende har udviklet færdigheder i At genkende udvalgte anatomiske strukturer og deres indbyrdes relationer på radiografisk billedmateriale fra CT og andre udvalgte modaliteter. Den studerende har udviklet kompetence til At anvende og begrunde sin anatomiske viden til at få rumlig forståelse for organernes indbyrdes relationer og begrunde de anatomiske fund på radiografisk billedmateriale Patologi Centrale temaer Eksemplariske sygdomstilstande der kan visualiseres med mammografi, CT og gennemlysning samt der har relevans for radiografien ved komplicerede billeddiagnostiske undersøgelser og stråleterapeutiske behandlinger Læringsudbytte Den studerende har udviklet viden om, forståelse af og kan reflektere over patologiske processer i den menneskelige organisme i forhold til udvalgte områder, herunder ætiologi, patogenese, symptomer og behandlingsmuligheder. Den studerende har udviklet færdigheder i at redegøre for ætiologi, patogenese, symptomer og behandling i forhold til udvalgte sygdomme, der kan visualiseres med mammografi, CT og gennemlysning. at redegøre for udvalgte patologiske tilstandes betydning i forbindelse med radiografi ved mammografi, CT og gennemlysning at kunne bearbejde patologiske problemstillinger teoretisk i forbindelse med radiografi ved mammografi, CT og gennemlysning Den studerende har udviklet kompetence til selvstændigt at kunne kombinere viden og færdigheder i relation til patologiske processer i den menneskelige organisme i forbindelse med sygdomstilstande, der kan visualiseres med mammografi, CT og gennemlysning Radiografisk billeddannelse Centrale temaer CT, Gennemlysning, Mammografi (herunder fysik), Digital radiografi. 8\n9 Læringsudbytte Den studerende har udviklet viden om, forståelse af og kan reflektere over teknikken bag virkemåden af CT, Gennemlysning, mammografi og digital radiografi, samt disses muligheder og begrænsninger ved komplicerede billeddiagnostiske undersøgelser og behandlinger. billedkvalitet ved CT, Gennemlysning, mammografi og digital radiografi fysikken bag disse udvalgte modaliteter. Den studerende har udviklet færdigheder i at redegøre for, vurdere og begrunde anvendelsen af centrale teoretiske begreber og metoder i bearbejdning af problemer indenfor de udvalgte modaliteter. Den studerende har udviklet kompetence til kombinere viden og færdigheder i bearbejdning af konkrete problemer indenfor modulets modaliteter sådan, at løsningsmuligheder opstilles. Udvikle egen viden og færdigheder. Radiologi Centrale temaer Normal radiologisk anatomi og normalanatomiske variationer ved såvel CT, mammografi og gennemlysning, som ved øvrige komplekse billeddiagnostiske undersøgelser og behandlinger Faktorer der indgår i radiologernes vurdering af radiologisk billedmateriale ved såvel CT, mammografi og gennemlysning, som ved øvrige komplekse billeddiagnostiske undersøgelser og behandlinger Patologiske tilstandes karakteristika ved såvel CT, mammografi og gennemlysning, som ved øvrige komplekse billeddiagnostiske undersøgelser og behandlinger Radiologiske krav til billedmaterialet ved såvel CT, mammografi og gennemlysning, som ved øvrige komplekse billeddiagnostiske undersøgelser og behandlinger Læringsudbytte Den studerende har udviklet viden om, forståelse af og kan reflektere over normalanatomien og normalanatomiske varianter ved såvel CT, mammografi og gennemlysning, som ved øvrige komplekse billeddiagnostiske undersøgelser og behandlinger de faktorer der indgår i radiologernes vurdering af radiologisk billedmateriale, ved såvel CT, mammografi og gennemlysning, som ved øv- 9\n10 rige komplekse billeddiagnostiske undersøgelser og behandlinger patologiske tilstandes manifestation og karakteristika, ved såvel CT, mammografi og gennemlysning, som ved øvrige komplekse billeddiagnostiske undersøgelser og behandlinger krav til billedmaterialet, ved såvel CT, mammografi og gennemlysning, som ved øvrige komplekse billeddiagnostiske undersøgelser og behandlinger Den studerende har udviklet færdigheder i at anvende viden om normalanatomi og normalvariationer, ved planlægning, udførelse og vurdering af såvel CT, mammografi og gennemlysning, som øvrige komplekse billeddiagnostiske undersøgelser og behandlinger anvende viden om de faktorer der indgår i radiologernes vurdering af radiologisk billedmateriale, ved planlægning, udførelse og vurdering af såvel CT, mammografi og gennemlysning og øvrige komplekse billeddiagnostiske undersøgelser og behandlinger fremstille patologiske tilstandes karakteristika, ved udførelsen af såvel CT, mammografi og gennemlysning, som øvrige komplekse billeddiagnostiske undersøgelser og behandlinger planlægge, uføre og vurdere såvel CT-, mammografi- og gennemlysningsundersøgelser og andre komplekse billeddiagnostiske undersøgelser og behandlinger, under hensyntagen til de radiologiske krav til billedmaterialet. Den studerende har udviklet kompetence til at anvende radiologisk viden og færdigheder ved planlægning, udførelse og vurdering af CT-, mammografi- og gennemlysningsundersøgelser samt andre komplekse billeddiagnostiske undersøgelser og behandlinger, så den radiologiske problemstilling fremstilles bedst muligt. Være undrende, refleksiv og opsøgende i forhold til at indhente ny viden og udfordre egne evner i forhold til at planlægge, udføre og vurdere CT-, mammografi- og gennemlysningsundersøgelser og andre komplekse billeddiagnostiske undersøgelser og behandlinger. 10\n11 Strålebiologi og strålebeskyttelse Centrale temaer Principper for strålebeskyttelse herunder børn og gravide Strålebelastende undersøgelser Lovgivning Dosisbegreber Særlig strålefølsomme organer/væv Organdosis - Vægtningsfaktorer - Effektiv dosis Dosismåling Stokastiske og deterministiske skader Referencedoser (kvalitetssikring) Persondosimetri Læringsudbytte Den studerende har udviklet viden om, forståelse af og kan reflektere over: Strålebeskyttelsesprincipper for patienter og personale Dansk lovgivning af relevans for udøvelse af radiografi Dosisbegreber og metoder til dosismåling Stokastiske og deterministiske skader Den studerende har udviklet færdigheder i at kunne anvende metoder til dosismåling vælge og anvende relevant strålebeskyttende principper i forbindelse med udøvelse af radiografi herunder særligst strålebelastende undersøgelser kunne formidle viden om strålebeskyttelse og dens grundlag til samarbejdspartnere Den studerende har udviklet kompetence til At kunne identificere eget behov for ny viden og færdigheder i strålebeskyttelse af betydning for arbejdet indenfor det radiograffaglige område. At kunne indgå i fagligt og tværfagligt samarbejde omkring strålebeskyttelse At kunne anvende strålebeskyttelsesprincipper i komplekse undersøgelsesforløb 11\n12 Modulprøve Ekstern teoretisk prøve. Prøven er en skriftlig opgave Opgaven udarbejdes over en periode på 3 uger Opgaven udarbejdes i gruppe Opgaven kan centrere sig om fagene radiografi, forskningsmetodologi og kvalitetsudvikling, radiografisk billeddannelse og strålebiologi og strålebeskyttelse. Forudsætning for at kunne indstilles til prøven er at have afleveret obligatorisk besvarelse af case, inden den af institutionen fastsatte tidsfrist Prøven bedømmes efter 7-trins-skalaen Rammer og kriterier for prøven findes på Intrapol Evaluering Der foretages evaluering ved modulets afslutning 12\n13 Læringsaktiviteter på modulet Læringsmetoder I radiografuddannelsen er vi vidende om at ikke alle lærer på samme måde. Derfor er det væsentligt at eksempler fra den kliniske praksis anvendes i den teoretiske undervisning og at teorien bruges i hverdagen i klinikken. Forelæsning Forelæsning, hvor det primært er underviseren, som fremlægger centrale synspunkter indenfor faget. Her tilstræbes det, at stoffet relateres konkret til radiografien og at stoffet bearbejdes så forståelsen lettes Gruppearbejde Gruppearbejde, hvor det er studerende, som i mindre grupper træner teori eller praktiske færdigheder indenfor fagområder. Gruppearbejde kan foregå med eller uden vejledning fra underviseren Workshop Workshop, hvor studerende i mindre grupper under supervision træner praktiske færdigheder eller fordyber sig i teori indenfor specifikke fagområder. Når der afholdes workshop tilstræbes det, at der er flere undervisere eller ældre studerende til rådighed som supervisors indenfor hvert fagområde Selvstudie Selvstudie, hvor studerende i studiegrupper eller individuelt arbejder med konkret stofområde. Træning og simulation Digilab, hvor studerende får mulighed for blandt andet at se på røntgenbilleder og udføre IT baserede øvelser. 13\n14 Litteratur Den litteratur som anvendes på modulet fremgår af lektionsplanerne for de enkelte fag. Disse findes på Intrapol. 14\n15 Referencer National studieordning for radiografuddannelsen, april 2009 Radiografuddannelsens hjemmeside 15


Delaftaler om parallelsamfund\nPå Børne- og Socialministeriets område er der indgået to delaftaler mod parallelsamfund. Delaftalerne indeholder tre initiativer, der skal sikre en bedre start på livet til børn i udsatte boligområder.\nAftale om obligatorisk læringstilbud til 1-årige i udsatte boligområder og skærpet straf til ledere for pligtforsømmelser\nRegeringen (Venstre, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti) har d. 28. maj 2018 indgået aftale med Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti om, at 1-årige børn fra udsatte boligområder skal have et obligatorisk læringstilbud, hvis de ikke går i dagtilbud. Målet er, at børn fra udsatte boligområder får en bedre start på livet i de første år, som er helt centrale for børns udvikling og muligheder. Samtidig er det også aftalt, at straffen skærpes for ledere i offentlig tjeneste eller hverv for pligtforsømmelse.\nLæs initiativet om obligatorisk læringstilbud til 1-årige i udsatte boligområder\nLæs initiativet om skærpet straf for pligtforsømmelse for ledere i offentlig tjeneste eller hverv\nAftale om bedre fordeling af børn i daginstitutioner\nRegeringen (Venstre, Liberal Alliance og Det Konservative Folkeparti) har d. 28. maj 2018 indgået aftale med Socialdemokratiet, Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti om, at kommunerne fremadrettet skal sikre bedre fordeling af børn i daginstitutioner, sådan at der højst må nyoptages 30 pct. børn fra udsatte boligområder i alle daginstitutioner. Målet er, at der skal være bedre mulighed for at udvikle det enkelte barns danske sprog, trivsel og generelle læringsparathed.\nLæs initiativet om bedre fordeling af børn i daginstitutioner