Marts Nytænkning og konkurrence En innovativ offentlig sektor, der giver mere kvalitet til borgerne og bedre arbejdspladser for medarbejderne - PDF\nMarts Nytænkning og konkurrence En innovativ offentlig sektor, der giver mere kvalitet til borgerne og bedre arbejdspladser for medarbejderne\nDownload "Marts 2007. Nytænkning og konkurrence En innovativ offentlig sektor, der giver mere kvalitet til borgerne og bedre arbejdspladser for medarbejderne"\n1 Marts 2007 Nytænkning og konkurrence En innovativ offentlig sektor, der giver mere kvalitet til borgerne og bedre arbejdspladser for medarbejderne Regeringens debatoplæg til møde om kvalitetsreformen 22. marts 2007\n2 1 Nytænkning og konkurrence Regeringen ønsker, at den offentlige sektor i Danmark skal være den mest innovative og dynamiske i verden. Borgerne skal være tilfredse med den service, de får. Og de offentligt ansatte skal kunne være stolte af deres arbejde. Den offentlige sektor skal følge med udviklingen i det øvrige samfund og være en del af et moderne, innovativt Danmark. Den offentlige service skal løbende udvikle sig, så den følger med ændringer i borgernes behov og lever op til faglige krav om høj kvalitet. Det kræver, at medarbejderne får friere rammer og borgerne flere valgmuligheder. Kvalitet i den offentlige service kan ikke dikteres fra Christiansborg, men må basere sig på de offentligt ansattes faglighed og engagement og på en tæt inddragelse af brugerne. Den offentlige sektor skal tænke nyt. Vi skal anvende ny viden, ny teknologi og nye arbejdsgange til at yde bedre pleje og omsorg for de ældre, nærvær og tryghed til det enkelte barn og bedre behandling af patienterne på vores sygehuse. Gode ideer skal spredes ud i hele landet, så alle borgere får gavn af dem. Det vil også give nye udfordringer og mere spændende arbejdsopgaver for medarbejderne. It og nye arbejdsformer skal give mere tid til omsorg - ikke øge tempoet for medarbejderne. Institutionerne skal have større frihed til at udvikle kvaliteten. Og konkurrence mellem offentlige og private leverandører skal skabe fokus på brugernes ønsker. Nytænkning kan også ske ved at lære af sine fejl. De fejl, der er begået på et sygehus, et plejehjem eller hos lægen, skal bruges aktivt til at forebygge, at andre borgere udsættes for lignende fejl i fremtiden. Den danske offentlige sektor skal være den mest innovative og dynamiske i verden Det er regeringens mål, at: Institutionerne skal have større frihed til at tænke nyt og udvikle kvaliteten for borgerne Nytænkning skal skabe mere spændende arbejdspladser og sikre, at mest muligt af medarbejdernes tid går til nærvær, omsorg og service En dynamisk udvikling af kvaliteten skal fremmes ved at tage udgangspunkt i borgerens behov og give borgerne flere valgmuligheder Der sker en professionel forebyggelse og aktiv læring af fejl 1\n3 2 Det offentlige arbejder allerede med nytænkning og kvalitet Den offentlige sektor i Danmark fungerer generelt godt. Der er mange dygtige ledere og medarbejdere. Og mange borgere er tilfredse med den offentlige service. I regioner, kommuner og institutioner er der flere gode eksempler på, at nytænkning har givet bedre kvalitet til borgerne og bedre arbejdspladser for medarbejderne, jf. boksen. Nytænkning giver mere kvalitet til borgerne og bedre arbejdspladser for medarbejderne - eksempler I børnehaven Kastaniebakken i Birkerød har medarbejderne fundet på løbende forbedringer, så mere af pædagogernes tid kan bruges med børnene. Børnehaven har skabt rammer for, at der altid er én pædagog, der kan bruge al sin energi på at være sammen med børnene uden at blive afbrudt. En anden medarbejder tager sig så af alle de andre opgaver, som ellers kan afbryde pædagogens arbejde, fx at rydde op, tage telefonen og tørre næser. På Slagelse Sygehus har man indført et behandlingskoncept joint care for patienter, der skal have et nyt knæ. Patienterne kommer som regel ud af sengen samme dag, som de opereres, og indlæggelsestiden er ca. 3 dage kortere end for patienter i et normalt forløb. Patienterne behandles i grupper, og genoptræningen foretages sammen. Behandling og genoptræning foretages af et tværfagligt team bestående af læger, sygeplejersker og fysioterapeuter. Efter indførslen af joint care opereres tre gange så mange patienter som tidligere, og patienternes og medarbejdernes tilfredshed er blevet højere. I Randers Kommune har man i hjemmeplejen oprettet et team, som udelukkende tager sig af de borgere, der kun har brug for rengøring. Det har givet bedre kvalitet i plejen for færre midler. Borgerne modtager oftere rengøringen på de tidspunkter, som de ønsker, og oplever færre skiftende hjælpere. Personalet kommer på de planlagte tidspunkter, og der bruges mindre tid på administration. 97 pct. af brugerne er tilfredse med hjælpen. men institutionerne skal have mere frihed og gode erfaringer spredes hurtigere Der er gennemført en række vidtgående reformer af den offentlige sektor i de senere år. Frit valg er indført på de centrale velfærdsområder, og det bruges af stadig flere. Og kommunalreformen har styrket det lokale selvstyre. Kommunalpolitikerne kan nu fokusere mere på de strategiske visioner for kommunen frem for detailstyring af institutionerne. 2\n4 3 Det er de enkelte institutioners medarbejdere og ledere, der først og fremmest har kontakten med borgerne. Og det er dem, der skal sikre høj kvalitet med udgangspunkt i borgernes behov. Men i dag oplever offentlige institutioner ikke altid, at de har tilstrækkelig frihed og tilskyndelse til at udvikle servicen. Og der mangler forskningsbaseret viden om innovation og kvalitetsudvikling i offentlige institutioner. Flere steder i det offentlige bliver der udviklet nye og bedre løsninger. Men arbejdet med innovation udvikling af bedre service til borgere sker ikke systematisk nok. Brugerne kan i endnu højere grad inddrages i udviklingen af servicen. De gode erfaringer bliver ikke spredt systematisk til andre institutioner i kommunerne, regionerne eller staten. Fx bliver nye skånsomme og effektive behandlingsmetoder ikke udbredt hurtigt nok i sygehussektoren, selvom der er solid dokumentation for, at de er til gavn for patienterne og samtidig kan frigøre ressourcer til andre opgaver. Konkurrencen mellem offentlige og private leverandører sker ikke altid på lige vilkår. Og i sundhedsvæsenet kan kvaliteten fortsat øges ved at samle de højtspecialiserede behandlinger. It og nye arbejdsmetoder kan bruges bedre til at lette arbejdet for medarbejderne og forbedre ydelsen til borgerne. Fx har mange myndigheder blanketter på deres hjemmesider, der skal printes ud og indsendes som almindelige breve. Hvis der var mulighed for at udfylde elektronisk, ville det både være lettere for borgeren og aflaste personalet. Samlet er der behov for at styrke nytænkningen i den offentlige sektor, så borgeren får højere kvalitet, omsorg og nærvær og medarbejderne får mere spændende opgaver. Regeringen vil sætte ind på fem områder: 1. Det offentlige skal arbejde systematisk med innovation, der sætter borgeren i centrum 2. Hurtig spredning af bedste praksis skal øge kvaliteten 3. Bedre tilrettelæggelse af arbejdet skal aflaste medarbejderne og give mere tid til omsorg 4. Mere konkurrence skal give nytænkning og fokus på brugernes behov 5. It skal lette arbejdet og give bedre service til borgerne 3\n5 4 Nærvær, omsorg og arbejdsglæde hovedveje i regeringens strategi 1. Det offentlige skal arbejde systematisk med innovation, der sætter borgeren i centrum Regeringen ønsker, at institutionerne får større frihed til at udvikle den offentlige service. Det kan den enkelte kommune understøtte fx gennem kontraktstyring eller andre organisationsformer. På den baggrund vil regeringen fremme forsøg, hvor institutionerne får mere frihed, og pengene følger borgerne. Ledelse og medarbejdere i den offentlige sektor skal arbejde systematisk med nytænkning og kvalitetsudvikling med udgangspunkt i brugernes og medarbejdernes konkrete erfaringer med serviceydelserne. Regeringen vil fremme den brugerdrevne innovation i den offentlige sektor. Der skal sættes større pilotprojekter i gang inden for fx børne-, ældre-, sundheds- og handicapområderne. Projekterne skal udvikle nye løsninger med afsæt i en bedre forståelse af brugernes behov, inden for rammerne af programmet for brugerdreven innovation. Og der skal etableres en innovationspris for den offentlige sektor. Regeringen vil styrke den forskningsbaserede viden om vilkårene for innovation og kvalitetsudvikling i den offentlige sektor, herunder hvordan den teknologiske udvikling og øgede frihedsgrader til institutionerne kan påvirke kvaliteten og medarbejdernes og borgernes tilfredshed. Og ordningen med erhvervs-ph.d.er skal udvides til også at omfatte den offentlige sektor. 4\n6 5 2. Hurtig spredning af bedste praksis skal øge kvaliteten Regeringen vil i samarbejde med KL og Danske Regioner understøtte, at kommuner henholdsvis regioner mere systematisk kan udveksle erfaringer i kvalitetsnetværk. Kommunerne i et netværk vil fx kunne bruge andre kommuners erfaringer til at tilrettelægge arbejdet bedre, så der bliver mere tid til nærvær og omsorg til borgerne. Som en del af de kommunale kvalitetsnetværk skal der etableres udrykningshold, så praktikere fra de bedste kommuner og institutioner kan tilbyde hjælp til medarbejdere og ledelse i andre kommuner og institutioner. Udrykningsholdene vil fx kunne bistå en institution med at rette op på en stigning i sygefraværet eller en faldende brugertilfredshed. På sygehusområdet vil regeringen søge at indgå en aftale med regionerne om en konkret strategi for udbredelse af bedre og mere effektive behandlingsforløb, så patienter i hele landet kan få den bedste behandling. Erfaringer fra indberetninger af fejl og utilsigtede hændelser på sygehusene skal udbredes til bl.a. almen praksis, apoteker og det kommunale sundhedsvæsen. En systematisk læring af fejl, fx i overgangen fra sygehus til hjemmesygepleje, skal give patienterne et mere trygt og sikkert forløb. Og der skal etableres forsøg i et antal kommuner, hvor plejepersonale, beboere og pårørende anonymt kan indberette fx svigt i plejen, så kommunerne hurtigt kan rette op, hvor der er problemer. 3. Bedre tilrettelæggelse af arbejdet skal aflaste medarbejderne og give mere tid til omsorg Regeringen vil fremme udvikling og udbredelse af nye arbejdsformer og teknologier, der giver bedre kvalitet og mere tid til borgerrettet service. Fx kan it-systemer på handicapinstitutionerne frigøre tid fra administration til omsorg, give medarbejderne et bedre overblik over den enkelte borgers særlige behov og målrette den daglige indsats. På sundhedsområdet skal regionerne fortsætte arbejdet med at øge kvaliteten af patienternes behandling, herunder af kræft. De højtspecialiserede behandlinger skal samles på enheder, som er fagligt og økonomisk bæredygtige. Samtidigt skal kvaliteten i den akutte modtagelse af patienter forbedres ved at samle modtagelsen færre steder. Regeringen vil sammen med regionerne søge at forbedre kvaliteten i den almene lægepraksis, bl.a. ved at nytænke honorarsystemet, så det tilskynder til god kvalitet og ikke kun belønner, hvor mange patienter lægen ser. 4. Mere konkurrence skal give nytænkning og fokus på brugernes behov De regionale vækstfora skal i højere grad have fokus på, hvordan offentlig-privat samarbejde kan være til gavn for både den offentlige og den private sektor og føre til bedre service til borgerne. 5\n7 6 På hjemmehjælpsområdet vil regeringen sikre lige konkurrencevilkår mellem kommunale og private leverandører. Reglerne om kommunernes prisfastsættelse skal gøres mere klare og præcise. Det skal være lettere for private virksomheder at markedsføre deres ydelser, så borgerne bedre kan vurdere, hvilken leverandør der passer med deres ønsker og forventninger. Og borgeren skal kunne vælge mellem flere leverandører på madserviceområdet. Regeringen vil oprette et Udbudsråd. Og sagsbehandlingstiden for klager om offentlige udbud skal nedbringes væsentligt. 5. It skal lette arbejdet og give bedre service til borgerne I marts 2007 vil regeringen sammen med kommunerne og regionerne præsentere en samlet strategi for digitalisering af den offentlige sektor frem mod Borgere og virksomheder skal opleve, at kontakten med det offentlige på internettet er lige så let, overskuelig og fleksibel, som det at bruge en netbank. De myndigheder, der har meget kontakt med borgerne, skal tilbyde mere sammenhængende og fuldt ud digitaliserede selvbetjeningsløsninger. Og regeringen vil undersøge mulighederne for at gøre digital kommunikation obligatorisk på områder, hvor borgere og virksomheder er parate til det. Det kan i første omgang gælde studerende på videregående uddannelser, virksomheders indberetninger om sygedagpenge mv. Regeringen vil sammen med kommunerne sikre, at de data, som borgere og virksomhederne fra 2008 indberetter til eindkomstregisteret, bliver genbrugt af alle relevante myndigheder. Så skal de ansatte i det offentlige ikke bruge kræfter på at kontakte borgerne for at bede om yderligere indkomstoplysninger. Og borgere og virksomheder slipper for at skulle aflevere de samme oplysninger mere end én gang. * * * På temamødet om kvalitetsreformen den 22. marts 2007 vil regeringen sætte fokus på, hvordan vi kan sikre en dynamisk og innovativ offentlig sektor, der giver mere nærvær og omsorg til borgerne og bedre arbejdspladser til medarbejderne. Mødet er det fjerde af i alt fem temamøder om: Frit valg, brugerinddragelse og personligt ansvar (30. november 2006) Sammenhængende service med respekt for borgeren (11. januar 2007) Klare mål og ansvar for resultater (8. februar 2007) Nytænkning og konkurrence (22. marts 2007) Ledelse, medarbejderinddragelse og motivation (19. april 2007) 6\n8 7 Indholdet for møderne fremgår af den samlede arbejdsplan, der kan læses på På hjemmesiden ligger også yderligere materiale om de fire første møder. 7\n9 8 1. Det offentlige skal arbejde systematisk med innovation, der sætter borgeren i centrum Det er medarbejderne i de enkelte institutioner, der møder borgerne. Det er dem, der skal tænke nyt og sikre, at servicen er rettet mod borgernes ønsker og behov. Derfor er det vigtigt, at de enkelte institutioner har frihed og økonomisk tilskyndelse til at udvikle servicen, så ledelse og medarbejdere kan give borgerne den bedst mulige kvalitet. Regeringen ønsker, at institutionerne får større frihed til at udvikle den offentlige service. Det kan den enkelte kommune understøtte fx gennem kontraktstyring eller andre organisationsformer. Men det er fortsat et klart kommunalt ansvar, at kvaliteten på kommunens børnehaver, plejehjem osv. er i orden. Regeringen vil sætte fokus på klare mål og dokumentation af resultater og mindske detailstyringen af kommunerne. (Jf. regeringens debatoplæg Klare mål og ansvar for resultater, februar 2007.) Med en bedre dokumentation af kvaliteten på den enkelte institution får kommunerne også et bedre grundlag for at give institutionerne større frihedsgrader. På den baggrund vil regeringen fremme forsøg, hvor institutionerne får mere frihed, og pengene følger borgerne. Ledelse og medarbejdere i den offentlige sektor skal arbejde systematisk med nytænkning og kvalitetsudvikling med udgangspunkt i brugernes og medarbejdernes konkrete erfaringer med serviceydelserne. Regeringen vil fremme den brugerdrevne innovation i den offentlige sektor. Der skal sættes større pilotprojekter i gang inden for fx børne-, ældre-, sundheds- og handicapområderne. Projekterne skal udvikle nye løsninger med afsæt i en bedre forståelse af brugernes behov, inden for rammerne af programmet for brugerdreven innovation. Og der skal etableres en innovationspris for den offentlige sektor. Regeringen vil styrke den forskningsbaserede viden om vilkårene for innovation og kvalitetsudvikling i den offentlige sektor, herunder hvordan nye teknologiske muligheder og øgede frihedsgrader til institutionerne kan påvirke kvaliteten og medarbejdernes og borgernes tilfredshed. Og ordningen med erhvervs-ph.d.er skal udvides til også at omfatte den offentlige sektor. Større frihedsgrader til offentlige institutioner I Danmark arbejder kommunerne med at give institutionerne mere frihed og med at anspore institutionerne til øget fokus på brugernes ønsker. Nogle kommuner kæder institutionernes økonomi tæt sammen med antallet af brugere på institutionerne. Og andre kommuner anvender kontraktstyring eller styrer institutionerne alene efter overordnede målsætninger, der fungerer som rettesnor for institutionernes arbejde. 8\n10 9 I den svenske kommune Nacka er man gået et stykke videre. Her er der gode erfaringer med at give både offentlige og private institutioner øget frihed til at indrette sig efter egne ønsker fx vælge lokaler og give borgeren mest muligt frit valg. Pengene følger borgeren bevillingen til den enkelte børnehave afhænger fx fuldt ud af, hvor mange forældre der vælger at have deres barn i børnehaven. Den øgede frihed og det øgede ansvar har givet lederne flere frihedsgrader, brugerne er meget tilfredse, og medarbejderne er generelt gladere for at gå på arbejde. Dialogen med brugerne er central og skal styrkes Erfaringer med innovation i det private erhvervsliv viser, at et grundigt kendskab til brugernes behov og ønsker er centralt for at kunne tilbyde den bedste service. Mange offentlige velfærdsydelser bygger på direkte kontakt mellem borgere og medarbejdere. Kvaliteten vil også her kunne øges ved en mere systematisk afdækning af borgerens ønsker og behov og en øget inddragelse af medarbejderne, jf. boks. Viden om brugernes behov gør innovationen mere målrettet eksempler Brugerdreven innovation handler om at udvikle nye produkter eller ydelser på baggrund af en systematisk inddragelse af brugernes behov. I modsætning til traditionelle metoder som tilfredshedsundersøgelser og fokusgrupper, hvor brugerne spørges direkte, fokuserer brugerdreven innovation især på at afdække fremtidige behov og prioriteringer, fx ved at observere adfærd hos brugere og medarbejdere. Den offentlig-private virksomhed Zealand Care udvikler hjælpemidler til ældre og handicappede, som er indrettet efter fremtidens brugerkrav og personalets ønsker om bedre arbejdsvilkår. Fx en ny kørestol med et æstetisk design og større siddekomfort, som samtidig er meget let og har særlige kørehåndtag, så belastningen for plejepersonalet mindskes. Innovationsprocessen har taget afsæt i en systematisk iagttagelse af kørestolsbrugere i hverdagssituationer. Medarbejdere og brugere er blevet inddraget i hele forløbet fra specificering af krav, over afprøvning af prototyper til det endelige produkt. Odense Universitetshospital er i samarbejde med et privat firma i gang med at udvikle en ny intelligent patientseng. Ved at spørge hospitalets ansatte blev ledelsen opmærksom på, at mange sygemeldinger hos portørerne skyldtes det tunge arbejde med transport af sengeliggende patienter. Man observerede forskellige faggruppers brug af hospitalssenge i hverdagen. En intelligent patientseng med motor og nye funktioner, der optimerer plejen og minimerer medarbejdernes belastning, er nu under udvikling og snart klar til test på hospitalet. Århus Kommune har skabt en ny Borgerservice, som samler de hidtidige 35 lokaliteter for borgerhenvendelser ét sted. Først observerede designere og analytikere forskellige borgerservicebutikker. De hentede også inspiration fra indretning af banker og familierestauranter. Så blev der gennemført interviews med borgere, og medarbejdernes erfaringer blev inddraget. Endelig blev der udviklet personkarakteristikker for forskellige brugergrupper. Resultatet er en borgerservice, hvor borgerne bydes personligt velkommen med det samme, og som er indrettet efter borgernes behov for kortere, længere eller mere personlige samtaler. 9\n11 10 Viden om kvalitetsudvikling og styring af offentlige institutioner På de centrale velfærdsområder er der i de seneste år etableret evalueringsinstitutter eller videnscentre, som skal sprede ny viden om innovation og kvalitet i de offentlige institutioner. Senest har staten, kommunerne og regionerne oprettet Det Kommunale og Regionale Evalueringsinstitut (KREVI) for at inspirere til bedre kvalitet og ressourceanvendelse i kommuner og regioner. På sundhedsområdet har man aftalt en fælles dansk kvalitetsmodel og oprettet et fælles institut Institut for Kvalitet og Akkreditering i Sundhedsvæsenet (IKAS). På dagtilbudsområdet er oprettet en central evaluerings- og rådgivningsfunktion for dagtilbud, der er tilknyttet Danmarks Evalueringsinstitut (EVA). I dag er der ikke strategiske forskningsprogrammer om innovation og kvalitet i den offentlige sektor. Der er bl.a. behov for øget viden og erfaringsudveksling om, hvordan man kan give institutionerne friere rammer til udvikling og nytænkning, og hvordan den teknologiske udvikling kan understøtte kvalitetsudviklingen. Regeringen vil derfor i samarbejde med kommuner og regioner skabe et forum, hvor kommuner og regioner kan udveksle erfaringer og udvikle principper for god styring af offentlige institutioner (jf. "Klare mål og ansvar for resultater", februar 2007). Erhvervs- ph.d.er i offentlige institutioner skal give ny viden I dag findes der ikke en fokuseret, forskningsbaseret indsats til udvikling af konkrete, innovative løsninger i det offentlige. Det private erhvervsliv har mulighed for at benytte erhvervs-ph.d. ordningen, der kan koble praktisk arbejde med forskningsbaseret udvikling. Denne mulighed findes ikke i det offentlige. En uafhængig evalueringsgruppe gennemførte i 2006 en omfattende evaluering af den samlede ph.d.-uddannelse i Danmark. Evalueringsgruppen understregede i den forbindelse, at Erhvervs-ph.d. ordningen er en succes. Og gruppen anbefaler, at den offentlige sektor får mulighed for at ansætte ph.d.-studerende på lignende vilkår, da behovet for innovation og viden på højt niveau er lige så stort i den offentlige sektor som i den private. Det offentlige skal arbejde systematisk med innovation, der sætter borgeren i centrum Institutionerne skal have frihed til at tænke nyt og bygge på brugernes behov og medarbejdernes erfaringer Forsøg med øget frihed til institutionerne og pengene-følger-borgeren Regeringen ønsker at fremme forsøg med modeller for større frihedsgrader til institutionerne. Der skal fra 2008 etableres en forsøgsordning, hvor et mindre antal kommuner frivilligt kan søge støtte til at omlægge deres bevillinger på børne- eller ældreområdet. Bevillingerne skal gøres afhængige af antallet af brugere (pengene-følger-borgeren) og give institutionerne stør- 10\n12 11 re frihed i opgaveløsningen. Kommunerne kan fx vælge at målrette ordningen mod de dygtige institutioner, der dokumenterer en god kvalitet i opgaveløsningen. Forsøgskommunerne vil få stillet midler til rådighed til fx frikøb af medarbejdere, juridisk bistand, evaluering mv. Forsøgskommunerne skal evaluere de indhøstede erfaringer senest 2 år efter forsøgets ikrafttræden. Fremme af brugerdreven innovation i den offentlige sektor Der igangsættes årligt 2-4 større pilotprojekter om brugerdreven innovation inden for fx børne-, ældre- og sundheds- og handicapområdet. Dialogen med medarbejderne er vigtig for at identificere behov og ønsker. Projekterne skal udvikle nye løsninger, der øger kvaliteten af offentlig service og sikrer bedre udnyttelse af ressourcerne med afsæt i en bedre forståelse af brugernes behov. Kriterierne for udvælgelse af projekter vil bl.a. være høj nyhedsværdi og bred anvendelighed. Pilotprojekterne etableres inden for rammerne af programmet for brugerdreven innovation, der igangsættes i foråret Innovationspris Regeringen vil i samarbejde med KL og Danske Regioner etablere en årlig innovationspris, der skal belønne de mest innovative tiltag inden for offentlig service. Prisen kan gives til tiltag, der øger kvaliteten i den offentlige service, sætter borgerne i centrum, sikrer bedre udnyttelse af ressourcer og kompetencer mv. Prisen skal medvirke til at sprede viden og sætte fokus på nytænkning og innovation i det offentlige. Forskningsindsats i innovation og kvalitet i den offentlige sektor Der udvikles og etableres fra 2009 en forskningsindsats om innovation og kvalitet i den offentlige sektor. Der skal bl.a. forskes i vilkårene for innovation og kvalitetsudvikling i offentlige institutioner, og i hvordan organisationsformer og frihed for institutionerne påvirker borgernes, institutionernes og de ansattes oplevelse af kvalitet, brugertilfredshed, medarbejdernes motivation, sygefravær mv. Forskningsindsatsen skal også fokusere på udnyttelsen af de teknologiske muligheder for at understøtte kvaliteten. Formidling indgår som et særligt led i indsatsen. Erhvervs-ph.d. i den offentlige sektor Regeringen vil fra 2009 udvide erhvervs-ph.d. ordningen, så den også omfatter den offentlige sektor. Ordningen skal understøtte den offentlige sektors fokus på forbedringsmuligheder gennem målrettede, praksisnære forskningsprojekter. Ordningen indebærer, at ph.d.- studerende i løbet af deres ansættelse både gennemfører en forskeruddannelse og indgår i et samlet forskningsprojekt. Ordningen vil ikke omfatte den almindelige lægevidenskab, da denne dækkes af sundhedssektorens normale ph.d.-uddannelsesordninger. 11\n13 12 2. Hurtig spredning af bedste praksis skal øge kvaliteten Gode erfaringer fra en kommune, region eller institution skal hurtigt formidles til andre kommuner, regioner og institutioner. Alle skal have mulighed for at lære af de bedste. Så borgerne kan få service af høj kvalitet. Så medarbejderne får bedre mulighed for faglig udvikling. Regeringen vil i samarbejde med KL og Danske Regioner understøtte, at kommuner henholdsvis regioner mere systematisk kan udveksle erfaringer i kvalitetsnetværk. Kommunerne i et netværk vil fx kunne bruge andre kommuners erfaringer til at tilrettelægge arbejdet bedre, så der bliver mere tid til nærvær og omsorg til borgerne. Som en del af de kommunale kvalitetsnetværk skal der etableres udrykningshold, så praktikere fra de bedste kommuner og institutioner kan tilbyde hjælp til medarbejdere og ledelse i andre kommuner og institutioner. Udrykningsholdene vil fx kunne bistå en institution med at rette op på en stigning i sygefraværet eller en faldende brugertilfredshed. På sygehusområdet vil regeringen søge at indgå en aftale med regionerne om en konkret strategi for udbredelse af bedre og mere effektive behandlingsforløb, så patienter i hele landet kan få den bedste behandling. Erfaringer fra indberetninger af fejl og utilsigtede hændelser på sygehusene skal udbredes til bl.a. almen praksis, apoteker og det kommunale sundhedsvæsen. En systematisk læring af fejl, fx i overgangen fra sygehus til hjemmesygepleje, skal give patienterne et mere trygt og sikkert forløb. Og der skal etableres forsøg i et antal kommuner, hvor plejepersonale, beboere og pårørende anonymt kan indberette fx svigt i plejen, så kommunerne hurtigt kan rette op, hvor der er problemer. Behov for netværk, hvor alle systematisk kan lære af de bedste På de centrale velfærdsområder er der i de seneste år etableret evalueringsinstitutter eller videnscentre, som skal sprede ny viden og gode erfaringer, jf. afsnit 1. Herudover indgår mange kommuner, sygehuse og offentlige institutioner i uformelle netværk for at udveksle erfaringer med andre. Men der er behov for en mere systematisk udveksling af erfaringer, så kommuner og sygehuse kan lære af bedste praksis og dermed levere en bedre service til borgerne. I Norge har man haft succes med systematisk udveksling af erfaringer mellem kommunerne. Den norske regering tog i 2001 initiativ til en aftale med Kommunernes Sentralforbund om kommunenetværk. I dag er der etableret ca. 40 netværk, hvor 4-8 kommuner går sammen for at sammenligne sig indbyrdes og udveksle erfaringer. Omkring 12\n14 13 halvdelen af de norske kommuner deltager, og erfaringerne er gode. I Sverige overvejer man lignende netværk, inspireret af de norske erfaringer. Nye effektive behandlingsmetoder skal udbredes hurtigere I dag er der ikke noget godt overblik over, hvilke sygehusafdelinger der benytter de bedste behandlingsmetoder. Og selv hvor der er solid dokumentation, bliver de bedste behandlingsmetoder ikke udbredt hurtigt nok. Fx tilrettelægger Hvidovre Hospital særligt skånsomme og korte behandlingsforløb, hvor patienterne bliver behandlet uden unødvendig spildtid. De korte indlæggelser giver mere tilfredse patienter, færre sengedage på hospitalerne og mindre behov for genoptræning. Og Vejle Sygehus har været tidligt ude med anvendelsen af diagnostiske pakker på kræftområdet, hvor alle undersøgelser er planlagt og booket på forhånd. Men i dag tilskyndes sygehusene ikke altid til at tilrettelægge gode og sammenhængende behandlingsforløb. Regeringen har derfor sat et arbejde i gang med at udbrede en samlet takst for hele behandlingsforløbet. Men der er fortsat et potentiale for at udbrede anvendelsen af behandlingstakster til flere patientforløb, fx på kræftområdet. Og der er fortsat et potentiale for at omlægge flere behandlinger til ambulante forløb, så patienten undgår indlæggelse på sygehus. Systematisk indberetning af fejl er en forudsætning for læring På sygehusene sker der i dag en systematisk læring af fejl og utilsigtede hændelser. Og på plejehjemmene anvendes det sundhedsfaglige tilsyn til at forbedre den fremadrettede indsats for fx hygiejne og smitteforebyggelse. Mange fejl og utilsigtede hændelser i sundhedsvæsenet sker i overgangene mellem sektorer, fx i overgangen fra hospital til hjemmesygepleje. Men patientsikkerhedsordningen, som forpligter sundhedspersonalet på sygehusene til fortroligt at indberette fejl og utilsigtede hændelser, gælder ikke for den primære sundhedssektor, dvs. egen læge, privatpraktiserende speciallæger, genoptræning, hjemmesygepleje mv. I oplægget til det første temamøde om kvalitetsreformen har regeringen foreslået, at plejehjemspersonale, beboere og pårørende anonymt skal kunne indberette fejl og utilsigtede hændelser i ældreplejen, og at patienter og pårørende skal kunne indberette fejl og utilsigtede hændelser i sundhedssektoren. ( Frit valg, brugerinddragelse og personligt ansvar, november 2006.) Der skal desuden gennemføres forsøg med fejlindberetninger i andre dele af den sociale sektor, fx på anbringelsessteder for udsatte børn og i botilbud til voksne, herunder fysisk og psykisk handicappede. 13\n15 14 Hurtig spredning af bedste praksis skal øge kvaliteten Alle skal lære af de gode eksempler, så medarbejderne får faglig udvikling, og borgerne får service af høj kvalitet. Kommunerne skal lære af hinanden i kvalitetsnetværk Regeringen vil senest i 2008 søge at aftale med KL, at KL organiserer kommunale kvalitetsnetværk, hvor kommunerne systematisk kan udbrede bedste praksis til gavn for både medarbejdere og borgere. KREVI skal bl.a. gennem kommunesammenligninger og opsamling af viden om god praksis understøtte kvalitetsnetværkenes arbejde. KREVI skal også stille en netværkskoordinator til rådighed for hvert netværk. Kommunale udrykningshold I regi af kvalitetsnetværkene vil der blive etableret kommunale udrykningshold fra Udrykningsholdene skal være et frivilligt tilbud, hvor praktikere fra de bedste kommuner og institutioner i et kvalitetsnetværk kan tilbyde at hjælpe ledere og medarbejdere i andre kommuner og institutioner med bl.a. innovation og nytænkning. Medarbejdere fra KREVI kan bistå med at tilrettelægge indsatsen. Udrykningsholdene etableres i samarbejde mellem regeringen og KL. Sygehuse skal lære af hinanden i kvalitetsnetværk Regeringen vil senest i 2008 søge at aftale med Danske Regioner, at der dannes kvalitetsnetværk inden for sundhedsvæsenet, hvor regioner, sygehuse, sygehusafdelinger m.fl. kan udbrede bedste praksis til gavn for patienterne. Netværkene skal dannes i regi af Den Danske Kvalitetsmodel og Institut for Kvalitet og Akkreditering i Sundhedsvæsenet (IKAS). Hurtigere udbredelse af bedre og mere effektive metoder til sygdomsbehandling Regeringen vil i 2007 søge at indgå en aftale med regionerne om en konkret strategi for udbredelse af bedre og mere effektive behandlingsforløb og -metoder, når der foreligger dokumentation for disse. Og der skal opstilles mål for udbredelsen af ambulante behandlinger, hvor disse kan erstatte længerevarende indlæggelser. For at identificere effektive behandlingsforløb og -metoder skal der på fra 2008 offentliggøres en række nøglevariable om produktivitet og kvalitet for udvalgte behandlingstyper. Takster, der belønner gode og effektive patientforløb Regeringen ønsker at udvikle takstsystemet, som i dag anvendes i sundhedsvæsenet til at afregne behandlingerne (DRG-systemet), så taksterne afspejler den mest omkostningseffektive behandling, herunder understøtter omlægning til ambulant behandling, hvor det er velbegrundet. Regeringen vil sikre, at det gælder for velafgrænsede medicinske områder og hele det kirurgiske område fra Regeringen vil udbrede anvendelse af sammenhængende behandlingstakster, så sygehusene tilskyndes til at foretage flere behandlinger og undersøgelser samme dag med kortere ventetid for patienterne. Indberetning af fejl og utilsigtede hændelser i den primære sundhedssektor Regeringen vil udbrede den nuværende patientsikkerhedsordning til også at gælde den primære sundhedssektor, dvs. praksissektoren, apoteker og det kommunale sundhedsvæsen, 14\n16 15 herunder genoptræning, hjemmesygepleje og kommunal tandpleje. Sundhedspersonale skal på linje med sygehuslæger og -sygeplejersker anonymt kunne indberette fejl og utilsigtede hændelser til et register i Sundhedsstyrelsen. Sundhedsstyrelsen udarbejder på baggrund af indrapporteringerne faglige udmeldinger og vejledninger vedrørende patientsikkerhedsområdet og melder tilbage om ofte forekommende fejl og risikosituationer. Ordningen gør det således muligt at forebygge fejl, så patienternes sikkerhed øges. Udvidelsen skal træde i kraft i Indberetning af fejl og utilsigtede hændelser i den sociale sektor Der etableres i 2008 et forsøg i et mindre antal kommuner, hvor fx plejepersonale, beboere, pårørende og besøgsvenner får mulighed for anonymt at indberette fejl, utilsigtede hændelser og forhold omkring svigtende pleje eller andre uhensigtsmæssige forhold til et lokalt forankret indberetningssystem. Der er ikke tale om en ny klageadgang, men om en mulighed for, at de kommunale myndigheder kan finde og rette systematiske fejl og forholde sig til utilsigtede hændelser og forhold omkring svigtende pleje, som ikke indberettes til klagerådet eller kommunalbestyrelsen. 15\n17 16 3. Bedre tilrettelæggelse af arbejdet skal aflaste medarbejderne og give mere tid til omsorg Ny teknologi, nye arbejdsformer og bedre strukturer skal aflaste medarbejderne og give mere tid til nærvær, omsorg og pleje. Regeringen vil fremme udvikling og udbredelse af nye arbejdsformer og teknologier, der giver bedre kvalitet og mere tid til borgerrettet service. Fx kan it-systemer på handicapinstitutionerne frigøre tid fra administration til omsorg, give medarbejderne et bedre overblik over den enkelte borgers særlige behov og målrette den daglige indsats. På sundhedsområdet skal regionerne fortsætte arbejdet med at øge kvaliteten af patienternes behandling, herunder af kræft. De højtspecialiserede behandlinger skal samles på enheder, som er fagligt og økonomisk bæredygtige. Samtidigt skal kvaliteten i den akutte modtagelse af patienter forbedres ved at samle modtagelsen færre steder. Regeringen vil sammen med regionerne søge at forbedre kvaliteten i den almene lægepraksis, bl.a. ved at nytænke honorarsystemet, så det tilskynder til god kvalitet og ikke kun belønner, hvor mange patienter lægen ser. Bedre tilrettelæggelse af arbejdet og ny teknologi kan give mere tid til nærvær og omsorg Nye arbejdsformer og ny teknologi kan aflaste medarbejderne og give mere tid til omsorg og service. Fx benytter sygeplejersker og social- og sundhedsassistenter i flere kommuner håndholdte computere i det daglige arbejde. Medarbejderne kan hente og indtaste vigtige oplysninger om den ældre under selve besøget. Det aflaster medarbejderne i arbejdet og gør det muligt at give den ældre en mere koordineret pleje. De håndholdte computere kan også frigøre tid fra administration, så der bliver mere tid til omsorg og pleje af den ældre. Andre eksempler er it, der understøtter bedre vagtplanlægning eller teknisk udstyr til genoptræning. I ældreplejen vil medarbejderne fx kunne blive aflastet af robotstøvsugere, der støvsuger automatisk. Andre teknologiske løsninger er under udvikling - fx overvågning af patienters tilstand over internettet. Teknologi og arbejdstilrettelæggelse er også væsentlig for, at dokumentation af resultaterne på den enkelte institution kan foregå smidigt og enkelt. Dokumentation for det pædagogiske arbejde i dagtilbud kan fx indhentes i forbindelse med vurdering af børnenes skoleparathed, der ofte foregår med et skema eller en spørgeguide som støtte. På sygehuse og i hjemmeplejen kan dokumentationen foregå på baggrund af de oplysninger, der i forvejen tastes ind på håndholdte computere. 16\n18 17 It kan også gøre det lettere at give borgeren en god og koordineret service. Fx på handicapområdet er det en udfordring at få tid til og at øge kvaliteten i den direkte kontakt mellem medarbejdere og borgere på de sociale institutioner. En anden udfordring er at fremme en koordineret og helhedsorienteret sagsbehandling over for borgeren, da den enkelte handicappede ofte er i kontakt med en række behandlere. Borgerne oplever ofte, at de selv har ansvar for at sikre fremdrift i sagerne og for at tage kontakt til de relevante dele af forvaltningen. En mere målrettet og konsekvent anvendelse af itløsninger vil kunne frigøre personale til pleje og sikre bedre sammenhæng og fremdrift i servicen for borgerne. Kvaliteten af højt specialiserede behandlinger og akutberedskab skal øges Partierne bag sundhedsloven blev i foråret 2006 enige om en række principper for en fremtidig styrket planlægning af, hvilke sygehuse der er bæredygtige til at udføre de enkelte specialiserede behandlinger. Og der er politisk enighed om, at regionerne skal samle det akutte beredskab på færre enheder, så mennesker, der akut skal indlægges på et sygehus med en alvorlig sygdom, hurtigt kommer i specialiseret behandling. I 2007 vil regeringen som tidligere tilkendegivet drøfte den fremtidige sygehusstruktur med Danske Regioner. Den fremtidige sygehusstruktur skal sikre, at patienter i hele landet får den bedst mulige behandling. I drøftelserne vil indgå behovet for investeringer i bygninger, ny teknologi og apparatur. Investeringerne skal ses i sammenhæng med de gevinster, der kan opnås ved at sammenlægge funktioner og ved mere effektiv og arbejdskraftbesparende teknologi. Bedre anvendelse af sygehusapparatur Sygehusapparaturet skal anvendes bedst muligt. Det er afgørende for både kvaliteten af behandlingen af patienterne og udnyttelsen af personalet og andre ressourcer. Men i dag varierer det meget, hvor effektivt apparaturet fx scannere og strålekanoner anvendes. Det er vigtigt, at behovet for investeringer kan vurderes på et oplyst grundlag, og at investeringer koordineres på tværs af sygehuse og regioner. Det forudsætter bl.a. et bedre overblik over det eksisterende apparatur på sygehusene, end man har i dag. Bedre dokumentation af kvaliteten og mere bæredygtige enheder hos egen læge Egen læge er ofte patientens indgang til sundhedsvæsenet. De alment praktiserende læger har tilsammen ca. 37 millioner kontakter på et år. Det er vigtigt, at patienten kan få dækket flest mulige af sine behov hos egen læge, og at kvaliteten er høj. I dag er der ikke nok fokus på dokumentation af kvaliteten af den behandling, patienterne får hos egen læge. Den nuværende honoreringsstruktur tilskynder ikke nødvendigvis til at udvikle kvalitet og effektivitet. Fx belønnes antallet af kontakter frem for kvaliteten i behandlingen. Og knap halvdelen af lægerne i almen praksis arbejder i en- 17\n19 18 keltmandspraksis. Det giver ikke samme muligheder for faglig udvikling og for fleksibilitet fx i forhold til åbningstider, som når flere læger arbejder sammen. I den seneste overenskomst i 2006 mellem Praktiserende Lægers Organisation og Sygesikringens Forhandlingsudvalg er det bl.a. aftalt at etablere en kvalitets- og informatikfond, der skal udvikle kvalitetsstandarder, så kvaliteten hos de alment praktiserende læger kan dokumenteres. Og der er igangsat forsøg med ny honorering af læger på diabetesområdet, som indebærer, at de tilmeldte læger modtager et fast årligt honorar pr. patient, og at lægen forpligtes til at dokumentere kvaliteten af indsatsen. Bedre tilrettelæggelse af arbejdet skal aflaste medarbejderne og give mere tid til omsorg Nytænkning skal lette arbejdet - så borgerne kan få bedre omsorg og nærvær Midler til udvikling og udbredelse af nye arbejdsformer og ny teknologi, der giver bedre kvalitet og mere tid til omsorg fx social it Regeringen vil fra 2008 etablere en ordning, der skal medfinansiere udvikling og udbredelse af nye arbejdsformer og ny teknologi, der kan sikre, at mest muligt af de ansattes tid går til omsorg og service til borgerne. Det kan fx være udbredelse af it, der understøtter bedre vagtplanlægning, robotteknologi, der mindsker arbejdsbelastningen og gør hjælpen mere fleksibel, eller nye specialiserede hjælpemidler. Det kan også være ny teknologi eller metoder, der sikrer, at dokumentation af resultater foregår smidigt og som et led i det daglige arbejde. Løsningerne skal udvikles på en måde, hvor de vil kunne genbruges af andre myndigheder. Ordningen skal gælde for statslige, kommunale og regionale projekter. Fx vil regeringen i samarbejde med bl.a. KL og Danske Regioner arbejde for at fremme udbredelsen af socialfaglige it-systemer på institutioner på handicapområdet og etablere it-understøttelse af kommunernes sagsbehandling på området. Højere kvalitet i sygehusvæsenet ved samling af højt specialiserede behandlinger I overensstemmelse med den politiske aftale om de overordnede principper for specialeplanlægningen fra foråret 2006 skal højt specialiserede behandlinger samles på færre enheder. Det vil øge kvaliteten i behandlingen af patienterne, da det sikres, at de pågældende sygehuse og læger har den rutine og ekspertise, der er nødvendig for at give den bedst mulige behandling. Regeringen vil i 2007 drøfte den fremtidige udvikling af sygehusstrukturen med Danske Regioner. I drøftelserne vil bl.a. indgå behovet for investeringer vedrørende bygninger, ny teknologi og apparatur set i sammenhæng med den bedre anvendelse af personale og ressourcer, der kan opnås ved at sammenlægge funktioner mv. Højere kvalitet i modtagelsen af akutte patienter Kvaliteten i den akutte modtagelse af patienterne skal forbedres ved at samle modtagelsen på færre steder. I forbindelse med drøftelserne af det fremtidige sygehusvæsen, jf. ovenfor, vil bl.a. indgå en plan med regionerne for samling af akutberedskabet, herunder behovet for investeringer i lægeambulancer og lægehelikoptere mv., som hurtigt kan give patienter i yderområder en diagnose og indledende behandling og trygt bringe dem til behandling på sygehus. 18\n20 19 Bedre anvendelse af sygehusapparatur Apparatur og teknisk udstyr skal anvendes, så patienterne får den bedst mulige behandling. Regeringen vil i 2007 i samarbejde med regionerne foretage en kortlægning af regionernes investeringer i apparatur mv. for at sikre et solidt beslutningsgrundlag for fremtidige investeringer. Kortlægningen skal bl.a. give et overblik over det nuværende apparatur, sammenligne priser på investeringer og måle og sammenligne anvendelsen af eksisterende apparatur. Bedre kvalitet hos egen læge Regeringen vil i samarbejde med regionerne fremme kvalitet og effektivitet i den almene lægepraksis. Formålet er bl.a. at øge fokus på dokumentation for kvalitet, at nytænke honoreringssystemet, så der tilskyndes til god kvalitet, og at understøtte oprettelsen af flermandspraksis. Regeringen vil udarbejde et samlet oplæg herom og drøfte det med Danske Regioner og KL med henblik på de kommende overenskomstforhandlinger, der påbegyndes i april


Køb online Nokotion 682041-001 682040-001 682040-501 Til Hp Pavilion Dv7-7000-serien Laptop Bundkort 17 Tommer Ddr3 Gt650m Gpu - Bærbar computer dele | Ennovation.dk\n1 Anmeldelser SKU: e143511\nNOKOTION 682041-001 682040-001 682040-501 Til HP Pavilion DV7-7000-Serien laptop bundkort 17 tommer DDR3 GT650M gpu\nNOKOTION laptop bundkort til HP DV6 DV6-6000 serie 640454-001 Socket s1 gratis cpu, 1gb grafik, fuld test\nHp Probook 6550b Kabel, Bundkortet Hp Pavilion E17, Hp 15 Laptop Bundkort, Store Pavilion, Pad Dv6, Fan Hp Pavilion 15 V, Hp Pavilion 17og Bundkort, Dv7 6000 Bundkort, Hp Pavilion 15 P105nr Bundkort, Laptop Bundkort.\n0VVN1W VVN1W bundkort til Dell Inspiron 15R N5110 48.IE01.041\nSystemkortet (bundkort) - HM67 chipset /w UMA-grafik Bundkort er en del række specifikke, skal du sørge for at matche den del af bundkortet, du er ved at erstatte med en til din køber.Kig på tavlen identifikator 0VVN1W ELLER VVN1W i hukommelsen placering er vist på etiketten .Venligst omhyggeligt se billeder, så man undgår forkert køb. Pakken Indeholder: 1x 100% Oprindelige System\n687702-001 til HP 650 Bærbar CQ58 650 bærbar computer bundkort DDR3 687702-501 HM70 Express chipset alle funktionelle Testet ok\n687702-001 til HP 650 Bærbar CQ58 650 bærbar computer bundkort DDR3 687702-501 HM70 Express chipset alle funktionelle Testet ok Selskabet lover, at hver bundkort har gennemgået strenge tests。 Køber skal læse： For at sikre det bundkort du har købt arbejder stabilt, pls opmærksom på følgende: 1 for det første,pls gøre alle de hardware er installeret korrekt eller


Østjyllands Politi beretter i dagens døgnrapport om to indbrud i private hjem, der fandt sted på Djursland i sidste uge.\nDet ene skete på Dyrehaven i Gjerrild på et tidspunkt mellem onsdag 23. september klokken 11.30 og torsdag 24. september klokken 08.\nDet andet blev begået på Mosevej lige nord for Ørsted mellem onsdag 23 september klokken 17 og lørdag 26. september klokken 12.30.\nPubliceret 29 September 2020 13:18


Havnegade 41, 1. , 1058 København K – Se vigtig info\n74,82 mio. kr.\nHavnegade 41, 1. , 1058 København K\nLejligheden på Havnegade 41, 1. i København K er opført i 1870 og indeholder 7 værelser, et køkken og fordelt på 213 m2.\nLuftfoto af Havnegade 41, 1. , 1058 København K fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6775°N, 12.5907°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Havnegade 41, 1. , 1058 København K\nHavnegade 41, 1. , 1058 København K er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nHavnegade 41, 1. , 1058 København K ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Havnegade 41, 1. , 1058 København K er Marint sand og ler (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Havnegade 41, 1. , 1058 København K er opført i 1870 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nHavnegade 41, 1. , 1058 København K er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Havnegade 41, 1. , 1058 København K.\nLejligheden på Havnegade 41, 1. har risiko for Asbest i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Tagmateriale (100.0%)\nLejligheden på Havnegade 41, 1. har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (66.0%), Isolering (59.8%), Gulve (59.7%), Fuge (58.3%), Facade (55.7%).\nLejligheden på Havnegade 41, 1. har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Gulve (78.1%), Maling (76.8%), Isolering (51.0%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Havnegade 41, 1. , 1058 København K.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 343-Øster Kvarter, København, der hører til Havnegade 41, 1. , 1058 København K. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Havnegade 41, 1. , 1058 København K. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Havnegade 41, 1. , 1058 København K bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Havnegade 41, 1. , 1058 København K.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Havnegade 41, 1. , 1058 København K\nKortet viser trafikstøj i området omkring Havnegade 41, 1. , 1058 København K. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Havnegade 41, 1. , 1058 København K om dagen:\nDrikkevand på adressen Havnegade 41, 1. , 1058 København K har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Havnegade 41, 1. , 1058 København K\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Havnegade 41, 1. , 1058 København K.\nHavnegade 41, 1. , 1058 København K ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Havnegade 41, 1. , 1058 København K. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Havnegade 41, 1. , 1058 København K er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 150 - 200 mm/dag i området omkring Havnegade 41, 1. , 1058 København K. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nHavnegade 41, 1. ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Havnegade 41, 1. har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Havnegade 41, 1. . Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nHavnegade 41, 1. , 1058 København K er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Havnegade 41, 1. , 1058 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nHavnegade 41, 1. , 1058 København K ligger i en højde på 2.1 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 210 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Havnegade 41, 1. , 1058 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nHavnegade 41, 1. , 1058 København K befinder sig i som den danske stat har defineret ifm oversvømmelsesloven (i 2018 under plantrin 2). Det betyder, at Kystdirektoratets analyser har defineret adressen som udsat ift. større oversvømmelser fra havet, fjorde eller vandløb.\nHavnegade 41, 1. , 1058 København K befinder sig i et område, der er udpeget som højrisiko for havvand på land under oversvømmelsesdirektivet plantrin 1.\nBoligfakta og Økonomi — Havnegade 41, 1. , 1058 København K\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Havnegade 41, 1. , 1058 København K.\n✓Generelle BBR informationer om Havnegade 41, 1. , 1058 København K\n✓BBR materialer og installationer for Havnegade 41, 1. , 1058 København K\n✓BBR arealer for Havnegade 41, 1. , 1058 København K\nHent den officielle BBR meddelelse for Havnegade 41, 1. , 1058 København K. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nLejligheden på Havnegade 41, 1. har energimærke D.\nSammenligning af energimærket D for lejligheden på Havnegade 41, 1. (byggeår: 1870) med bygninger fra samme byggeperiode (●).\nVærdiforøgelse: Med de rentable energiforbedringer og et nyt A2010-energimærke, vurderer vi, at lejligheden vil opleve en værdiforøgelse på 289.680 kr.\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 12.500 kr. pr. voksen i husstanden (dog ikke materialer). På Havnegade 41, 1. er der desuden mulighed for energisparetilskud via HOFOR Fjernvarme P/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Havnegade 41, 1. er endda i den specielle situation at 5 renoveringer er markeret som rentable.\nDen primære opvarmningskilde på Havnegade 41, 1. , 1058 København K er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nLejligheden på Havnegade 41, 1. , 1058 København K er med det nuværende energimærke D relaltiv dyr at opvarme (se energimærkedata).\nHavnegade 41, 1. , 1058 København K modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nLokalområdet — Havnegade 41, 1. , 1058 København K\nBeboerne i området omkring Havnegade 41, 1. , 1058 København K er mestendels conzoom®-typen Første Parket\nHavnegade 41, 1. hører til afstemningsområdet 3. Øst hvor der er 11.722 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Havnegade 41, 1. , 1058 København K at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 491 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Havnegade 41, 1. . Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 13795 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 14.24 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.42 pct.\nHavnegade 41, 1. hører under skoledistriktet INDRE BY (Den Classenske Legatskole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Den Classenske Legatskole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Havnegade 41, 1. , 1058 København K.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Havnegade 41, 1.\nDer er god 4G mobildækning på Havnegade 41, 1. med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Havnegade 41, 1. er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Havnegade 41, 1.\nInternet og Mobildækning Havnegade 41, 1. , København K\nAnbefalet bredbånd på Havnegade 41, 1.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 1000/1000 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Havnegade 41, 1. .\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Havnegade 41, 1. , 1058 København K her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Havnegade 41, 1.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Telmore (Mobilt bredbånd) 100 GB + Trådløs » på Havnegade 41, 1. .\nJordarten under Havnegade 41, 1. , 1058 København K er Marint sand og ler.\nGeologiske boringer i nærheden af Havnegade 41, 1.\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Havnegade 41, 1. .\nHvor langt er der fra Havnegade 41, 1.\n✓Stamoplysninger for Havnegade 41, 1. , 1058 København K\nAdressens Id 0a3f509e-92d9-32b8-e044-0003ba298018\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Havnegade 41, 1. , 1058 København K.


Slut med amning snart - svar fra Helen\nSvar: Slut med amning snart\nTak for dit brev og pæne ord :)\nDet lyder rigtig dejligt, at far har mulighed for at holde barsel. Det bliver en rigtig god tid for både far og søn, og den tid er guld værd - især, når du rejser en del med dit job og derfor kan være væk hjemmefra flere dage af gangen, så er det naturligt særligt vigtigt at far er lige så meget primær omsorgsperson som mor :)\nDerfor lyder det rigtig fint, at du nu gerne vil trappe ud af amning, selvom det trods alt er lettest at stoppe amning, hvis både mor og barn er enige om det - og det lyder ikke helt til at være tilfældet hos jer...:) Det er dog vigtigt, at jeres dreng tilbydes modermælk eller modermælkserstatning til han er 12 måneder gammel, og hvis han ikke vil tage imod en flaske, så vil far skulle give ham mme af en kop.\nFlasken har dog den fordel, at han via den indtager større mængder, samtidig med at den minder om det at sutte og falde i søvn ved brystet. Den er derfor en rigtig god erstatning for brystet og derfor tænker jeg, at I bør forsætte med at tilbyde jeres dreng den for at se, om han efterhånden så vil acceptere den. Sker det ikke, må han som sagt tilbydes mme af kop i stedet, og så må det være sådan :)\nLige nu vil det være passende med 4 amninger (eller flasker) i døgnet. Og jeg anbefaler at de ligger tidlig morgen, før middagslur, aften og sen aften. Når han bliver 8-9 måneder, vil det være passende med 3 amninger (eller flasker) i døgnet - gerne før middagslur, aften og sen aften. Og når han bliver 10-12 måneder, vil det være godt med 2 flasker i døgnet - f.eks. aften og sen aften.\nFor at din krop kan følge med, så vil det være rigtig godt, hvis du kan fjerne en amning af gangen og i stedet for at amme 5 gange, så skrue ned og nu amme 4 gange. Derefter vil det være rigtig godt, hvis du f.eks. erstatter amningen før middagsluren med en flaske, så du kommer ned på 3 amninger og 1 flaske - og vænner ham til ikke at behøve brystet om dagen. Derefter bør du så erstatte yderligere en amning med flaske, så endnu en og tilsidst går du på den måde helt over på flasken.\nJo færre gange du ammer, jo mere vil din mælkeproduktion naturligt nedsættes og jo større sandsynlighed er der også for, at han vil acceptere flasken, fordi det bliver lettere at få mælken ud af flasken end ud af brystet - og børn vil ofte foretrække det, som er den letteste løsning, når det kommer til valget mellem bryst og flaske... Da han er så gammel som han er, så er det dog ikke sikkert. Det kan godt være, at han vil foretrække den ægte vare, og så må du amme ham, det du kan, når du er hjemme, og far må forsøge med flaske eller kop, når du ikke er der og håbe, at han så netop vil acceptere noget andet end brystet, fordi brystet og mor er udelukket....\nEn dagsplan lige nu kunne se således ud:\nTidlig morgen 05: Ammes og forsøge at få ham til at sove videre, må gerne blive ammet i din seng og forsætte nattesøvnen der...\nFormiddag 9-9.30: Frisk frugt i hånden, frugtmos, vand af kop.\nPuttes til formiddagslur (og skal ikke ammes først- mellemmåltidet erstatter amningen)\nFrokost 11.30-12: Grøntsagsmos med kød eller fisk, suppleres med kogte grøntsagsbuketter, ristede rugbrødsbjælker eller lignende i hånden, må også gerne få små rugbrødshapsere som supplement, da han lyder til godt at kunne kapere dette, vand af ...\nAmmes (eller flaske) og du putter ham til middagslur\nAften 18: Udgangspunktet mere og mere familiemad, grøntsagsmos med kød eller fisk, kogte grøntsagsbuketter, en kartoffelbåd, en brødskorpe eller lignende i hånden, vand af kop.\nSen aften 23-24: Ammes (eller flaske) og sover videre\nSom du kan se, så er der i denne plan mange små måltider hele dagen igennem og 4 amninger (flasker). Amningen før middagsluren kan forsøgt erstattet med flaske og det samme kan du hen af vejen med amningen sen aften. Nogle gange kan det netop være lettere at få ham til at acceptere flasken sen aften, fordi han der kan spise mere eller mindre i søvne. I kan således prøve at komme flasken i munden på ham og se om han vil tage imod, hvis han ikke er helt vågen :)\nDet vil være rigtig godt, at du bibeholder amningen tidlig morgen og forsøger at udnytte denne amning til at få ham til at sove lidt længere om morgenen, så dagen ikke starter helt så tidligt :)\nDet samlede søvnbehov i denne alder er ca 14.5 time i døgnet. Det vil ofte være fordelt sådan, at han sover 2 lure dagligt på i alt 3-4 timer og så sover han 10-11 timer om natten f.eks. fra kl 20 til 07...\nDet kan være en god idé at du forsøger at holde fast i dagsplanen og ikke lader hans stå op tider, sovetider, spisetider osv. variere for meget, men forsøger at følge en fast plan, så dagene ligner hinanden så meget som muligt. De faste spise og sovetider er vigtige for at påvirke hans indre ur og netop fornemmelse for mæthed/sult og behov for søvn/vågentid - og det skulle meget gerne være med til også at gøre, at han ikke nogle dage sover kl 20 og andre dage først kl 23... :) Det er dog som udgangspunkt godt at starte med et fast stå op tidspunkt, jo mere ens dagene starter, jo mere følger resten af dagen ofte efter :)\nOg så er det som sagt vigtigt, at du trapper ud af en amning af gangen og forsøger at erstatte en amning af gangen med flaske i stedet - og hvis han ikke vil acceptere flasken, så forsøger med mme af kop. Det er vigtigt, at han er i stand til at indtage sit behov for mælk på en anden måde end via brystet, når du starter på arbejde og far skal overtage barselsorloven. Ligesom det er vigtigt, at han lærer at sove uden at have brystet i munden (først om formiddagen), så han også kan puttes af far.\nHeldigvis bliver behovet for brystet naturligt mindre i takt med at han bliver ældre. Han vil blive bedre til at drikke af en kop og i 8-9 måneders alderen kan han også tilbydes en godnatgrød, som en fast del af putteritualet, hvilket kan være med til at mætte ham lidt ekstra før natten. Så de aftener, hvor du ikke er hjemme, kan far måske netop hjælpe ham til ro med et aftenbad, godnatgrød, mme af kop eller flaske og derefter blive puttet:)\nJo mere ens I kan forsøge jer frem nu, jo bedre er det. Det betyder, at hvis I hver dag før middagsluren eller hver aften (sen aften) forsøger med flaske, så kan han måske stille og roligt vænne sig til, at det er sådan det er og til sidst acceptere det. Og hvis ikke, så stadig tilbyde ham mme af kop, så han på den måde vænnes til også at drikke mælk på denne måde :)\nJeg håber, at ovenstående giver lidt idé om, hvordan I kan komme lidt videre - rigtig meget held og lykke fortsat :)


Ledige job - Ejendomsservice - Projektledelse - Økonomi og regnskab - 1500-1799 København V | Jobindex\nInvestment Controller til Capital Markets Operations i Nykredit\nSom Investment Controller bliver din hverdag fyldt med udfordrende arbejdsopgaver med skarpt fokus på overvågning af placeringsgrænser for forvaltede porteføljer – alt sammen i tæt samarbejde med vores kundeorganisation og kapitalforvaltere.\nVi kan tilbyde et alsidigt og udfordrende job i en afdeling med et dynamisk og uformelt miljø. I Capital Markets Operations (CMO) Controlling er vi ansvarlige for kontrol af placeringsgrænser for forvaltede porteføljer i Nykredit Asset Management og Nykredit Portefølje Administration.\nDine faste arbejdsopgaver kommer bl.a. til at bestå af:\ndaglig overvågning af lov- og aftalemæssige placeringsgrænser samt opfølgning på konstaterede brud på placeringsgrænser med interne og eksterne interessenter\nløbende udvikling og forbedring af kontrolværktøjer\nVil du være en del af en nordisk fintech-virksomhed, hvor investering og pension er drivkraften?\nI vores Customer Centre & Private Banking-team har vi den direkte dialog med vores kunder. Vores ansvar er at sikre positive kundeoplevelser gennem et højt serviceniveau med kunden i fokus.\nHar du lyst til at arbejde i et af Danmarks førende advokatfirmaer, hvor hverdagen byder på udfordrende regnskabs- og økonomistyringsopgaver, hvor høj faglighed, holdånd, agilitet og innovation er grundlaget for succes?\nTil en nyoprettet stilling med reference til vores CFO, med placering i vores kontor i Axel Towers i København, søger vi en dygtig og ambitiøs controller.\nControlling af sager, herunder support til organisationen\nØkonomistyring, budgettering og rapportering\nVaretagelse af afstemningsopgaver i forbindelse med månedsluk og årsregnskabsprocessen i økonomi\nEr du vild med at nørde med tal – og kan du alle genvejstasterne i Excel? Som økonomielev i DI er du med til at sikre solid økonomisk styring og opfølgning på resultaterne.\nDu får en grundig introduktion i at arbejde med økonomi i praksis. Vi udfordrer dig med opgaver indenfor debitor-, kreditor- og finansbogholderi, afstemninger, moms, afgifter, regnskabsaflæggelse og budgettering.\nKort sagt: vi vil gøre alt, hvad vi kan for at guide dig igennem til en god fagprøve. Du vil blive tilknyttet en elevvært, som følger dig hele vejen gennem uddannelsen og giver dig feedback for at ruste dig til en karriere inden for regnskab og økonomi.\nEt toårigt forløb i Industriens Hus på Rådhuspladsen i København med start 1. september.\nElevarrangementer og sparring i et stort elevnetværk bestående af 18 elever.\nProject Manager at Visit Carlsberg\nAs a project manager you will support the whole organization and be involved in different projects linked to the renovation of Carlsberg’s Visitor Center. You will play a significant role as the main point of contact for our business partners supporting us on that exciting journey. You will have the overall responsibility for project management across disciplines – architects, engineers, creative designers and be the go-to person for our employees.\nYou ensure proper documentation during all phases in the projects and are able to take in depth discussions with vendors on everything from construction work, to servers and ticketing systems.\nA solid project management toolset and a relevant certification\nGood understanding of the requirements and challenges linked to rebuilding listed buildings\nGood change management and communication skills\nProjekt- og forretningskonsulent til landets største beredskab\nHovedstadens Beredskab søger en analytisk og proaktiv projekt- og forretningskonsulent.\nAt arbejde i Hovedstadens Beredskab er noget helt specielt. Fra gadebilledet er du sikkert vant til at se vores brandbiler og ambulancer, men vores næsten 1.000 medarbejdere varetager også mange andre spændende opgaver for at forebygge, begrænse og afhjælpe skader på personer, ejendom og miljøet ved ulykker og katastrofer.\nVi søger en projekt- og forretningskonsulent til at drive projekter og analyser i hele organisationen. Du får en afvekslende og alsidig hverdag, hvor den type opgaver, du bl.a. vil arbejde med, er:\nAnalyse af forretningsområder\nProgramleder med flair for data, digitalisering og værdiskabelse til Kultur- og Fritidsforvaltningen\nEr du en erfaren programleder med gode kommunikationsevner? Motiveres du af at samarbejde med interessenter på alle niveauer i en kompleks organisation, og vil du være med til at sætte endnu mere fokus på databaserede beslutninger og ledelse? Så er du måske vores nye programleder i Kultur- og Fritidsforvaltningen.\nKultur- og Fritidsforvaltningen søger en dygtig og erfaren programleder, der over de næste to år vil stå i spidsen for arbejdet med at gøre forvaltningen mere datadrevet. Formålet er at automatisere og styrke det nuværende beslutningsgrundlag i forvaltningen for både drift og værdiskabelse med borgeren i centrum.\nDu vil blive programleder for 8-9 kolleger fra HR, Udvikling og Økonomi samt Center for Digitalisering og Innovation, der alle har en større del af deres tid afsat til at løfte aktiviteter i programmet.\nThe Global Visual Merchandising department is hiring its new Project Manager to help developing VM initiatives from conceptual ideas to store implementation.\nReporting to the Visual Merchandising Director, the position seats between the VM Project team in charge of developing merchandising and implementation guidelines and the VM Creative team in charge of developing campaign materials.\nManage and support VM related projects ensuring stakeholders involvement and that milestones are met\nCreate internal project plans (initial ideas, business case, implementation plans) and timelines\nSupport regions and markets in the pilot and roll-out phases\nConsolidate and structure feedback from tests and stakeholders + different kinds of surveys\nErfaren chefkonsulent inden for sagsbehandling og kvalitetssikring\nAkademikernes A-kasse vil være et forbillede, og vi arbejder målrettet på at give rådgivning, vejledning og sagsbehandling af højeste kvalitet inden for arbejdsløshedsforsikring. Samtidig vil vi være på forkant med udviklingen og tilbyde vores medlemmer brugervenlige og effektive digitale løsninger. Vil du være med på holdet?\nDu vil blive en del af kvalitetsteamet, som er forankret i forsikringsafdelingen, og du vil få 7 dygtige, sjove og selvledende kolleger. Derudover har vi et dagligt og tæt samarbejde med IT og juridisk team.\nKvalitetsteamet har ansvaret for:\nAt optimere, kvalificere og udfordre de systemer, metoder og arbejdsgange, der bruges i Forsikring.\nAt sikre fremdrift i processerne – at nye løsninger og ændringer kommer fra idé til implementering.


Vivica Genaux | lex.dk – Den Store Danske\nVivica Genaux, f. 1969, amerikansk mezzosopran, uddannet på Indiana University i Bloomington og hos Claudia Pinza, Ezio Pinzas datter, som stadig er hendes sanglærer. Vivica Genaux debuterede i 1994 i Milwaukee som Isabella i Giacomo Rossinis opera Italienerinden i Algier. I 1997 debuterede hun på Metropolitan Opera som Rosina i Barberen i Sevilla, og i de efterfølgende år fortsatte hun som Rossini-sanger, indtil hun i 1999 mødte sin senere mentor René Jacobs, der fik hende til at vende sig mod barokopera, især værker af Georg Friedrich Händel og Johann Adolf Hasse.\nVivica Genaux' repertoire består hovedsagelig af Rossini- og Haydn-partier samt partier i barokoperaer, der typisk er skrevet for kastratsangere. Disse partier er fx den unge helt, Sextus, i Händels Giulio Cesare in Egitto og Piramo i Hasses Piramo e Tisbe.\nVivica Genaux har indspillet en cd med arier af Antonio Vivaldi med titlen Pyrotechnics (2009), der viser hendes fabelagtige teknik og smukke mørktonede stemme. Hun optrådte i januar 2011 i Holmens Kirke i København i anledning af Concerto Copenhagens 20-års jubilæum med et program, der indeholdt den italienske sangerinde Faustina Bordonis signaturarier.\nVil du citere denne artikel? Kopier denne tekst og indsæt den i din litteraturliste: de Visme, Ulla: Vivica Genaux i Den Store Danske på lex.dk. Hentet fra https://denstoredanske.lex.dk/Vivica_Genaux


Blind : Hot 46 Astounding Blinds Between Glass Stuck Will Blow Your Mind Sliding Door Blinds Vertical Blinds For Sliding Glass Doors Sliding Glass Door Blinds and Blinds\nHot 46 Astounding Blinds Between Glass Stuck Will Blow Your Mind\nHome ⟩ Blind ⟩ Hot 46 Astounding Blinds Between Glass Stuck Will Blow Your Mind\nBy Arcene Alisanne. Blind. Published at Sunday, September 02nd, 2018 - 15:52:25 PM.\nGallery of Hot 46 Astounding Blinds Between Glass Stuck Will Blow Your Mind\nsliding glass door blindspatio door blindsdoor window blindsblinds between glass stuckwindows with built in blindsvertical blinds for sliding glass doorsdoor shadesblinds for french doorssliding patio door blindsdoor blindsshades for sliding glass doorspatio blinds\nComments of Hot 46 Astounding Blinds Between Glass Stuck Will Blow Your Mind


Danske opfindelser gennem tiden. Her er årets fem bedste danske opfindelser\nBLH: Danske opfindere Her står lidt om skrivekuglen Apparat til Hurtigskrivning om skrivekuglen. Han blev et tragisk eksempel på en af tidens visionære, hvis indsats gik i glemmebogen, fordi han ikke mestrede den opfindelser halvdel af igangsætningens kunst: Han blev gennem som adskillige andre danske opfindere - overhalet af danske konkurrent, den amerikanske Remington, som erobrede verdensmarkedet med en skrivemaskine, der kun klarede anslag i minuttet mod Malling Hansens Der findes en forening tiden handler om Malling Hansen: 8. sep Blyanten Sprout er en dansk opfindelse, som er i dag har været fremvist Danske opfindere har igennem tiden stået bag store banebrydende. I foråret fik Patent- og Varemærkestyrelsen og Teknologisk Institut lavet en kanon over de 12 vigtigste danske opfindelser. Det er en liste der i høj grad.\nDANSKE OPFINDELSER GENNEM TIDEN - snobberne fritz og poul. Danske opfindelser?\nDanske opfindelser gennem tiden, hund spiser afføring ananas Mest læste\nMalling Hansen opfandt skrivekuglen der var mere effektiv end Remingtons skrivemaskine. Her står lidt om skrivekuglen Apparat til Hurtigskrivning om skrivekuglen. 3. maj En klaverstreng, en spole, en jernkerne, et batteri og en mikrofon. Mere skulle Valdemar Poulsen () ikke bruge, før han i kunne. nov Se de lyseste idéer, som danske opfinderhjerner har fået, og som kan bryste sig en kanon med de bedste, danske opfindelser igennem tiden. Den danske virksomhed sælger lige nu over blyanter om måneden til 60 forskellige lande. Men det er ikke kun den danske opfindelse ’Sprout’, som nyder international anerkendelse. Danske opfindere har igennem tiden stået bag store banebrydende opfindelser. Hvilken opfindelse er verdens største og har fået mest betydning for vi mennesker og vores civilisation? Er det cpanma.mandflot.com internettet, papiret, kikkerten eller ploven? Det kan du være med til at bestemme blandt de 50 største opfindelser nogensinde. Hvad er det sædvanlige antal sædceller Det er heldigvis nemt at oprette en opfindelser Det gennem to minutter og du kan tiden at bruge enten e-mail, Danske eller Google som login.\n1. okt Alle fotos på disse sider er fra bogen ”50 opfindelser – højdepunkter i teknologien” og . Danmark har en plan for % vedvarende energi i . Få et blik ind i vores finurlige fremtid gennem hypermoderne teknologi. mar En kanon over de bedste danske opfindelser skal sparke liv i Med kanonen vil vi gerne fremhæve de danskere, der gennem tiden har været. dec Fem idéer, der er kommet på markedet i , er kåret til årets opfindelser. mar danske opfindelser gennem tiderne. Formålet med den uformelle kanon er at starte en debat om opfindere og deres betydning for samfundet. aug Hvilke danske opfindelser er gjort gennem tiden?? Nimbus'en og Nilfisk er vist begge danske (men der var vel forløbere, så det blot er. Nov 19, · Selv om Danmark er en lille nation, er der masser at være stolt af, når det gælder om at komme med gode opfindelser. For eksempel er det en dansk opfinder, der har banet vejen for båndoptageren og computerens harddisk. Det er Patent- og Varemærkestyrelsen, der har udarbejdet en kanon med de bedste, danske opfindelser Author: Ulla Gunge.\nDANSKE OPFINDELSER GENNEM TIDEN - lille teenagere kæmpe pik. Danske opfindelser?\nDanske er heldigvis nemt at oprette en tiden Det opfindelser to minutter gennem du kan vælge at bruge enten e-mail, Facebook eller Google som login. Log ind eller opret profil. Du kan også logge ind via nedenstående tjenester.\n10 skelsættende danske opfindelser danske opfindelser gennem tiden De 12 største danske opfindelser Du skal logge ind for at skrive en note I foråret fik Patent- og Varemærkestyrelsen og Teknologisk Institut lavet en kanon over . Hvad med sikkerheden? Mobility-bølgen fejer igennem danske virksomheder, og der er masser af muligheder og faldgruber. Sikkerheden halter, men det kan der gøres noget ved. Produceret af cpanma.mandflot.com i oktober\nHan blev - som adskillige andre danske opfindere - overhalet af en konkurrent, den amerikanske Remington, som erobrede verdensmarkedet med en.\nI foråret fik Patent- og Varemærkestyrelsen og Teknologisk Institut lavet en kanon over de 12 vigtigste danske opfindelser. Det er en liste der i høj grad. 3. maj En klaverstreng, en spole, en jernkerne, et batteri og en mikrofon. Mere skulle Valdemar Poulsen () ikke bruge, før han i kunne. nov Se de lyseste idéer, som danske opfinderhjerner har fået, og som kan bryste sig en kanon med de bedste, danske opfindelser igennem tiden. Der vil både være citater fra skuespillere, sportsfolk, politikere og så videre i de citater du finder herover, og derfor er det så sjovt at følge med i, for det er alle afkroge af den danske kultur verden, der kommer til udtryk i citaterne herover, og der er både sjove citater fra nogle af de store danske skuespillere gennem tiden som fx Ove Sporgøe, .\nDanske opfindelser gennem tiden, penis med en penis Mest læste\nEn opfindelser, en spole, en jernkerne, et batteri og en mikrofon. Mere skulle Tiden Poulsen ikke bruge, før han danske kunne præsentere den såkaldte fonograf — en opfindelse, der gjorde det muligt gennem gemme lyd. festbluser online Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi har opdateret vore systemer og øget sikkerheden. Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så den indeholder minimum 6 tegn.\n– Leonardo da Vinci fylder flere notesbøger med mekanik, astronomi, anatomi og egne opfindelser. – Glaslinser udvikles i Holland og bruges for første gang i mikroskoper og teleskoper. – Det første teleskop fremstilles af J. Lippershey. – Det første mikroskop fremstilles af Z. janssen. at Holger Møller Hansen, i lighed med mange andre danske opfindere, simpelthen er stødt ind i mennesker, der mangler fantasi. Og det er et særligt dansk fænomen." fik det japanske kamerafirma Olympus patent på endoskopet. Opfindelser Betænksom læge opfandt dødsmaskine ved en fejl Da lægen Guillotin kom på idéen om en maskine, som kunne halshugge humant, håbede han, at hans forslag ville . Pistoler og revolvere gennem tiden Våben og krudt har haft afgørende indflydelse på historiens gang og ikke mindst pistoler og revolvere har udviklet sig markant. Danske opfindere\nTidligere: « « Når sædren trænger ind i ægget\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Danske opfindelser gennem tiden cpanma.mandflot.com


Værtindegaver: Syrensaft fra Nana – Dalsgaard i Skivholme\nVærtindegaver: Syrensaft fra Nana\nDagens indlæg om værtindegaver er skrevet af Nana med bloggen Mit Landliv. Nana har lavet syrensaft… det skulle man nok prøve engang?\nSyrensaft – det lyder så poetisk, og hvis saften smager bare nogenlunde, som syrener dufter, må den være helt vidunderlig.\nDuften af syrener er ubeskriveligt dejlig. Da vi besøgte syrenhaven i Heides Planteskole i vores miniferie, fandt jeg dog ud af, at syrener slet ikke dufter ens. Ligesom de har forskellige farver og blomster, varierer duften også.\nMen de dufter nu alle sammen umiskendeligt syrenagtigt, og det er bare en af de skønneste dufte, man møder i forsommeren.\nForfatter Karen Engell DalsgaardUdgivet i 16. juni 2017 17. januar 2020 Kategorier Lidt af hvertTags Stafetten, værtindegaver\n2 kommentarer til “Værtindegaver: Syrensaft fra Nana”\n16. juni 2017 kl. 11:27\nDen planteskole må jeg besøge! Og det skal nok være når syrenerne blomstrer 🙂\nSyrensaften smager faktisk ikke som syrenerne dufter, men sådan let og blomsteragtigt. Smagen er ikke så kraftig som hyldeblomstens, så jeg bruger lidt mindre citron for at den ikke skal overdøve. Men, ja, jeg synes du skal prøve syrensaften næste år. (Det er faktisk et lidt fjollet tidspunkt jeg skriver om den på … men det var jo først min tur i dag :-))\nGod weekend til jer, søde Karen!\n16. juni 2017 kl. 11:59\nDen planteskole skal du besøge. Det er en oplevelse. I kan jo kombinere med en lille ferie på Mors, som vi gjorde – det var helt og aldeles vidunderligt med sådan et par dage.\nOgså god weekend til jer – både to- og firbenede.\nForrige Forrige indlæg: Morgenmad på Dalsgaard Bed and Breakfast\nNæste Næste indlæg: Glød i markerne


The Pie Project | Oplev Middelhavet midt i Odense | TipOdense\nThe Pie Project | Oplev Middelhavet midt i Odense\nAf Lærke Malchau Olsen - 29. april, 2022\nThe Pie Project er en lille restaurant i Odense, som ejes af italienske Gianmarco Coricciati og græske Tonia Perdikari. De mødte hinanden, da de begge studerede i Danmark, og opdagede hurtigt, at de havde en fælles kærlighed til mad. Det har de nu forenet i deres lille café. Fra de to ejeres ophav udspringer et kulinarisk møde mellem Grækenland og Italien – og det har resulteret i sprøde tærter, hyggelig stemning og hjertevarme i midten af Odense.\nLæs også: Hvor skal man spise frokost henne i Odense? Få svaret lige her!\nFoto: The Pie Project\nEt hjerteligt velkommen\nPå Vintapperstræde 49 ligger en smal bygning, som emmer af hygge. I mødet med de to ejere, Tonia Perdikari og Gianmarco Coricciati, står det også hurtigt klart, at de har ét særligt mål med The Pie Project: Her – i centrum af Odense – skal gæsterne have en skøn og hjemlig oplevelse, på samme måde som de to ejere altid har haft det, når de var med deres bedstemødre i køkkenet.\n”Det skal være behageligt, og gæsterne skal føle sig velkomne her. Vi skal give dem en god oplevelse, og det gør man bedst igennem en god samtale – det kan være ganske få ord og et smil. Og det er naturligt for os, fordi vi har det sjovt, når vi interagerer med folk,” fortæller Gianmarco Coricciati.\nFoto: Lærke Malchau Olsen\nDe to ejere står selv for en stor del af bagningen i køkkenet, og på menuen finder man en lang række tærter med fyld af for eksempel honning, feta, skinke, oksekød eller frisk tomat. Nogle af de helt særlige råvarer importerer de endda helt fra Grækenland, så de kan sikre den bedste kvalitet og smag.\nI mødet mellem Italien og Grækenland fandt de da også hurtigt ud af, at de havde mange kulinariske traditioner til fælles. Marco fortæller om, hvordan tankerne bag restaurantkonceptet, menuen og stedets indretning stammer fra deres ophav:\n”Konceptet er, hvad der for os er det traditionelle. Vores tærter er nogle, vi som regel spiser sammen med vores familier. Det er vores bedstemødre, der står bag opskrifterne og har lavet dem til os. Så hele idéen med at komme her er, at du skal føle dig lige så velkommen, som du gør i dine bedsteforældres hjem.”\nOm du vælger en sød eller savory tærte, så er du garanteret en kulinarisk oplevelse, hvor der er kredset for smagene. Det er der heller ingen tvivl om, da de nybagte tærter bliver taget ud af ovnen, og duften breder sig i hele rummet. Tankerne ledes straks hen på et besøg på en af de små caféer langs en travl gade i Middelhavsregionen.\nDer venter en varm velkomst, så snart man træder indenfor. Det understreges, idet Tonia hiver en tærte ud af ovnen og udbryder: ”Nu bliver du den første, der får lov til at prøve vores nye jordbærtærte!” Men først præsenteres nogle af bestsellerne. Gianmarco fortæller, at det særligt er tærterne med feta, der hitter hos odenseanerne. Det minder som regel gæsterne om deres egne rejser til Grækenland og den klassiske græske mad. Deres tærte med feta og honning er så sandelig også en afbalanceret kombination af lækker sprød udenpå og cremet-blød indeni.\nTonia fortæller videre, at hendes bedstemor står bag opskriften på en af de andre favoritter. Her er der tale om en gyldenbagt rund tærte med fyld af skinke, ost, tomat og bechamelsovs. Særligt muskatnødden fra sovsen træder i karakter, og det sender tankerne hen til familiemiddage og hyggelig stemning. Begge tærter bliver perfekt akkompagneret af en hjemmelavet tzatziki med avocado og koriander, som tilfører et ekstra kick af syrlighed til den bløde og afrundede smag af tærterne.\nOg så et smut tilbage til jordbærtærten – afslutningen på en allerede velsmagende frokost. Desserten nærmest smelter på tungen, som rammes af det tynde lag af sukker strøet på toppen, velafbagt mørdej og et syrligt strej af citrus. Der er virkelig ingen tvivl om, at Tonia og Gianmarco nyder at forkæle deres gæster.\nEt lille stykke af verden – midt i Odense\nDet er nemt at mærke på både Tonia og Gianmarco, at de hører til her. Stedet passer til dem, og de virker ægte tilpas i omgivelserne. Det er da også dem selv, der har stået for at bygge møbler og indrette hele restauranten. Kærligheden til stedet er tydelig, da Marco fortæller:\n”Da vi fandt det her sted, forelskede vi os i det med det samme. Det er i sig selv et rigtig hyggeligt, småt og hjemligt sted. Det er ikke for nyt, men heller ikke for moderne. Vi har lavet alt herinde selv, og det kan man måske se, hvis man kigger efter. Men vi kan lide det – og sådan vil det jo netop være hjemme hos ens bedstemor.”\nSørger gerne for maden derhjemme\nDu kan nemt blive forkælet hos The Pie Project. Der er kræset for både maden, stemningen og de tilhørende drikkevarer. Men det er ikke kun muligt at nyde de sprøde tærter i restaurantens omgivelser. Med deres unikke Take and Bake-koncept er det muligt at købe et udvalg af tærter med hjem, som man selv kan bage og nyde friske derhjemme.\nDe tilbyder også at stå få maden til fester og andre arrangementer. Det kræver blot, at man bestiller 48 timer i forvejen, men så garanterer de også friskbagte tærter til enhver begivenhed.\nDet er også muligt at bestille mad hjem fra Wolt, så med få klik kan man nemt sikre sig dagens aftensmad, som for en kort stund tager dig på en lille tur til Middelhavet.


Vin nyheder | Pegasusvin – alt om te og vin til folket\nBrowsing Category "Vin nyheder"\nPosted in: Kaffe nyheder, Tips og tricks, Vin nyheder\nSofa og indretning\nNår din sofa har betydning Selvom vi har en stor interesse for vin, og det er der vores hjerte ligger, er indretningen og præsentationen mindst lige så vigtig som selve vinen – eller kaffen for den sags skyld. Derfor har din sofa mere betydning end du tror. Dertil er der også forskel på, om man […]\nVintage fund – vinglas\nLoppemarked kan være et hit Vintage er værdsat hos os og selvom man ikke kan betegne os som samler, kan man finde mange fantastiske ting på loppemarked. Og endnu mere, hvis man måske er til netop vintage stilen. I weekenden var der loppemarked i Mølleparken i Århus, og sikke nogle sager, der kom med hjem. […]\nPosted in: Vin nyheder\nSpanske vine – fremgang trods svær vinter\nSpanske vine står højt på ønskelisten hos mange bagved bloggen, derved var det også en trist nyhed at høre at de spanske vinbønder pga. den tøre spanke vinter, vil opleve markant lavere høstudbytte i år. Et markant lavere udbytte end i 2011. Dette har betydning på flere områder, lad os starte med den først, det […]\nHvis du køber din vin hos den lokale vinhandler, som jeg for eksempel ynder at gøre det, har du nok opdaget at der er stor forskel på de velkendte og ret kedelige plastikposer, du finder hos en dagligbrugs som Kvickly eller Irma og de flotte bæreposer (ofte med kreative print), du tit finder hos en […]