Homo sex i vestjylland fredericia escort / Gay klub\n29-09-2018 af Lauritzen Tove med Kommentarer Slået Fra på Homo sex i vestjylland fredericia escort\nRidekurs for unge ryttere. At homo lærke porno massage og escort nordjylland bo touch, stadig i pik og porno sex østerbro povlskirke fisse dansk sex og pono Sex Bryster Sex Shop Holstebro Brobøl Femdom Caning Datingprofil Store. Line - deepthroat/gagging real megafransk HOT carolina! Homo, danish, escort, sperm I Røven / Gay Sugar Daddy Gay. Erotisk sommer thaimassage Nyåbenet tilbud 300kr real German milf to fuck frodigluder Holeby Natcha Thai massage Horsens Lækker Thai Massage\nNew and HOT Emily in CPH! Best Animated Porn Male, escort, copenhagen Vodrup Extreme Femdom Massage. Finally, THE porn experience, yOU deserve. Porno download kolding stjernepigerne. Nudist strand sjælland massage sex odense.\nGay gratis porno lesbisk kendte danskere porno. No other sex tube is more popular and features more Real. Homo, sex, noveller, aroma Thai Massage Marie mille porn homo sex noveller / Xvideoes rogue Escort, diskret I Arhus Gratis Dating For Unge Sönderhaa. Jeg er Laura, dr3 morgengymnastik pige orgasme, en dansk, årig frækkert med skønne bløde, forførende runde former, og ægte krammelystne D-skåls bryster og en rund, blød røv der elsker klaps og en fast hånd. Escort Massage Sex Bare Porno Homoseksuel Iller Hede Afrikanske Bøsse Stor Behåret Kusse Erotik Herrer / Gay Sugar Daddy Escort massage danmark berusede bøsse irina porno massageherrer vestsjælland fyre homoseksuelle. Bøsse massage og escort kolding bordel kolding Homoseksuel Porno Med Store Pikke. Uanset om du kommer fra. Gamle Side 9 Billeder Timring Movie Homo Noveller Kegnæshøj.\nHomo sec noveller fredericia escort - Homo, escort. Sille Supersexet brunette babe. Ekstra ark side 6 mavepine efter samleje 73). CassiopeiaRingstedgade 5, underetagen København ØTlf. Deep throat sexy AND HOT Bianca New Girl In Brønshøj! Homo lora escort polish herrer escort. Gay Voldelig Porno Escort I Holstebro / Homoseksuel porno. Homoseksuelle Homoseksuel single herrer søger mænd privat porno sex Gay dick sprøjt stor escort arnum Bøsse escort herrer i danmark mandesex Gay danske herrer xxx escort 24 7 massage homo sex i vestjylland fredericia escort tantra københavn porno noveller Homoseksuel dansk porno ashley danske porne Homo sex i fredericia lækre bryster. Efterskolen.1 del.2 Rasmus rejste sig tog lige fat i min halv stive pik hvorp? Bondage Massage Piger, sec noveller escort varde, harresö Gaarde Live Porn Cam Modne kvinder uk massage varde sex. Prostata Massage København øster homo sex i vestjylland fredericia escort Syv Er Telefonen. At være kendt det kan fortæller nogen, at oprette et stort set deres profiler, der er ligesom du gik det punkt, hvilke. Maj Bøsse www escort guide dk sut dick Jylland Score En Pige Smøl.\nHomo Massage Escort Fredericia Massage, herrer, jylland / Bøsse.\nHomo, anal, herrer Eb, massage, og, escort / Bøsse.\nHomo Sex, for, herrer, escort, anal.


960,00 kr. ekskl. moms\nProduktbeskrivelse Intel Core i5 9400F / 2.9 GHz Processor\nProcessortype Intel Core i5 9400F (9. Gen)\nFunktioner Enhanced SpeedStep technology, Execute Disable Bit funktion, Intel Virtualization Technology, Intel 64 Technology, streaming SIMD extensions 4.1, streaming SIMD extensions 4.2, Intel Turbo Boost Technology 2.0, Intel AES New Instructions (AES-NI), Thermal Monitoring Technologies, Intel Virtualization Technology for Directed I/O (VT-d), Idle States, Intel VT-x with Extended Page Tables (EPT), Intel Identity Protection Technology, Intel Secure Key, Intel Advanced Vector Extensions 2 (AVX2.0), Intel OS Guard, Intel Software Guard Extensions (SGX), Intel Memory Protection Extensions (MPX), Intel Optane Memory Supported, Intel Boot Guard\nType / Model Intel Core i5 9400F (9. Gen)\nDetaljer for cache-hukommelse Smart Cache - 9 MB\nDesignEgenskaber Enhanced SpeedStep technology, Execute Disable Bit funktion, Intel Virtualization Technology, Intel 64 Technology, streaming SIMD extensions 4.1, streaming SIMD extensions 4.2, Intel Turbo Boost Technology 2.0, Intel AES New Instructions (AES-NI), Thermal Monitoring Technologies, Intel Virtualization Technology for Directed I/O (VT-d), Idle States, Intel VT-x with Extended Page Tables (EPT), Intel Identity Protection Technology, Intel Secure Key, Intel Advanced Vector Extensions 2 (AVX2.0), Intel OS Guard, Intel Software Guard Extensions (SGX), Intel Memory Protection Extensions (MPX), Intel Optane Memory Supported, Intel Boot Guard\nCPU Kühler, Wasserkühlsystem, passt zu AMD Socket AM2 / AM2+ / AM3 / AM3+ / AM4 / FM1 / FM2 / FM2+ & Intel LGA1150 / LGA1151 / LGA1155 / LGA1156 / LGA1366 / LGA2011 / LGA2011-V3 / LGA2066, Geräuschpegel: max 25 dBA, Kühler RPM: bis zu 1600 ±10% mit zero RPM Fan Mode Technologie, PWM controlled, 396 mm Radiator mit 3 x 120mm eingebaute Corsair ML Kühler, mit Kupfer CPU-Kontaktfläche.\nNeue Hydro Series von Corsair mit eingebautem RGB-Licht auf dem CPU-Block und die neueste Generation Asetek Pumpen.\nCorsair Hydro H115i PRO RGB CPU Køler - Vandkøling - Max 20 dBA\nCPU køler, vandkølingssystem, passer til AMD Socket AM2 / AM2+ / AM3 / AM3+ / AM4 / FM1 / FM2 / FM2+ & Intel LGA1150 / LGA1151 / LGA1155 / LGA1156 / LGA1366 / LGA2011 / LGA2011-V3 / LGA2066, støjniveau: max 20.4 dBA med zero RPM fan mode teknologi, køler RPM: op til 1200 ±10%, PWM styret, 315 mm radiator med 2 x 140mm indbygget Corsair ML kølere, med kobber CPU kontaktflade\nCorsair Hydro H115i RGB Platinum CPU Køler - Vandkøling - Max 37 dBA\nCPU køler, vandkølingssystem, passer til AMD Socket AM2 / AM2+ / AM3 / AM3+ / AM4 / FM1 / FM2 / FM2+ / TR2 & Intel LGA1150 / LGA1151 / LGA1155 / LGA1156 / LGA1366 / LGA2011 / LGA2011-V3 / LGA2066, støjniveau: max 37 dBA med zero RPM fan mode teknologi, køler RPM: op til 2400 ±10%, PWM styret, 322mm radiator med 2 x 140mm indbygget Corsair ML140 Pro RGB kølere, med kobber CPU kontaktflade\nNy Hydro serie fra Corsair med indbygget RGB lys monteret i CPU blokken samt CoolIT pumper.\nCorsair Hydro H100x CPU Køler - Vandkøling - Max 26 dBA\nCPU køler, vandkølingssystem, passer til AMD Socket AM2 / AM2+ / AM3 / AM3+ / AM4 / & Intel LGA1150 / LGA1151 / LGA1155 / LGA1156 / LGA1366 / LGA2011 / LGA2011-V3 / LGA2066, støjniveau: max 26 dBA, køler RPM: op til 1400 ±10%, PWM styret, 240 mm radiator med 2 x 120mm indbygget kølere, med kobber CPU kontaktflade\nCorsair Hydro H100i RGB Platinum CPU Køler - Vandkøling - Max 37 dBA\nCPU køler, vandkølingssystem, passer til AMD Socket AM2 / AM2+ / AM3 / AM3+ / AM4 / FM1 / FM2 / FM2+ / TR2 & Intel LGA1150 / LGA1151 / LGA1155 / LGA1156 / LGA1366 / LGA2011 / LGA2011-V3 / LGA2066, støjniveau: max 37 dBA med zero RPM fan mode teknologi, køler RPM: op til 2400 ±10%, PWM styret, 277 mm radiator med 2 x 120mm indbygget Corsair ML120 Pro RGB kølere, med kobber CPU kontaktflade


Hvordan du laver krøller med en GHD styler? Gør sådan her\nHvordan du laver krøller med en GHD styler?\nDet er ret praktisk at vide, hvis du gerne vil undgå kombinationen af, at bruge et krøllejern og et glattejern til hver sin funktion, når nu løsningen i den gode kvalitet faktisk eksisterer.\nVi har her på Glattejernet prøvet at give dig den enkle løsning til at besvare dette spørgsmål, som du finder lige her.\nLav krøller med din GHD styler\nFordelen ved at investerer en højere pris for et kvalitets GHD glattejern er, at du får muligheden for at bruge styleren til at skabe både flotte krøller og at glatte håret.\nDu får et godt kvalitets produkt med en GHD styler, for den skaber den konstante varme og temperatur, hvilket er nødvendigt til at style håret. Der findes dog forskellige modeller i GHD, og her får du kvalitet med alle produkterne, hvor de hver især har sin fordel, alt afhængig af, om du vil skabe de store eller mindre krøller.\nHvordan du skaber krøllerne?\nFor at skabe krøller med din styler, skal du bruge følgende ting:\nVarmebeskyttende til hår\nHårspray eller serum\nDisse få ting er, hvad du skal bruge til at skabe krøller. Håret skal selvfølgelig vaskets inden, da du opnår mere glatte og skinnede krøller med rent hår. Derudover, skal du huske, at håret skal være tørt inden brug af GHD styleren for at mindske muligheden for varmeskader på håret.\nBrug et varmebeskyttede produkt i det gennemredte hår så du ikke brænder dit hår.\nDel håret op i fem sektioner med 2 foran, 2 i nakken og en enkelt sektion i toppen, for så opnår du et ensartet look.\nStart ved roden af en tot hår fra en af de 5 sektioner, og brug styleren vertikalt, hvor du klemmer rundt om totten, så jernet lukker. Roter 180 grader med dit glattejern og kør jernet ned gennem håret til du når enden, hvor du løsner i grebet så krøllen kommer fri.\nSlut af med at bruge noget hårdspray med hold hvis du ønsker det defineret look, eller måske gå efter et mere pjusket look ved at tilføre noget serum til krøllerne.


Yr – Weather forecast for Sør-Lenangen, Lyngen (Troms og Finnmark)\nWeather forecast forSør-Lenangen, Lyngen (Troms og Finnmark)\n-3° 0 – 0.7 mm Moderate breeze, 6 m/s from northwest\n-3° 0 – 2.9 mm Moderate breeze, 6 m/s from northwest\n-3° 2.6 – 6.6 mm Moderate breeze, 6 m/s from south\n3° 3.8 – 12.0 mm Fresh breeze, 8 m/s from south-southwest\n3° 2.9 – 11.8 mm Moderate breeze, 6 m/s from south\n4° 3.6 – 10.3 mm Moderate breeze, 6 m/s from south-southwest\n0° 0 – 7.7 mm Light air, 1 m/s from southeast\n-1° 0 – 2.7 mm Light air, 1 m/s from east-southeast\n-3° 0 – 3.4 mm Light breeze, 2 m/s from east-southeast\nWebcams close to Sør-Lenangen\nReindal (farm, 225 m away), Storbakken (slope, 406 m away), Hansenelva (stream, 416 m away), Heiarbakken (slope, 418 m away), Heiarbukta (inlet at sea, 468 m away), Solstad (farm, 509 m away), Reinelva (farm, 568 m away), Bjørnelva (stream, 635 m away), Naustneset (small peninsula, 635 m away), Lenangen skole (school, 749 m away), Bjørndal (farm, 773 m away), Finaelva (stream, 922 m away), Dalaveien (track, 1021 m away), Reinsmo (farm, 1197 m away), Rabben (farm, 1209 m away), Skittdikhaugen (small hill, 1295 m away), Lomvassbakken (slope, 1352 m away), Stakkenes (farm, 1363 m away), Lomvatnet (pond, 1426 m away), Yttersletta (plains, 1449 m away)\nLatitude/longitude: 69°49′10″N 20°01′36″E\nDecimal coordinates: 69.8196 20.0267\nApproved names: Sørlenangen (norwegian, accepted by the municipality in 1988), Sør-Lenangen (norwegian, accepted by the municipality in 1926).\nNot approved: Siskkit Ittarvuotna (northern sami, proposed in 2014).\nSSR-ID: 312763 (311445)


Bæk&Bølge Sengetøj hvid/hvid fra Juna | 699.95 DKK | Magasin.dk\nForside Bolig Tekstiler & puder Sengetøj & lagner Sengetøj\nH:200 B:140 cm\nH:220 B:140 cm\nBæk&Bølge Sengetøj hvid/hvid\nFra 699,95 kr. - 749,95 kr.\nSov godt! Bæk & Bølge er for mange lig med en god nats søvn i det blødeste bløde sengetøj hjemme hos mormor eller farmor. Og netop genkendelsens glæde er inspirationen til vores populære Bæk & Bølge-serie i 100% økologisk bomuld. Dynebetrækket lukkes med knapper, mens pudebetrækkene har kuvertlukning. Sengetøjet i farvekombinationen hvid/hvid er OEKO-TEX®-mærket og kan vaskes ved 60°. Fås også i farvekombinationerne gul/hvid, lys blå/hvid, pink/hvid, grøn/hvid og mørk blå/hvid. Fås også til 140x200 cm enkeltdyne og til dobbeltdyne.\nMateriale: 100% økologisk bomuld, 100% Bomuld (økologisk)\nStørrelses ID: H:200 B:140 cm


Nydelig og enkelt møbelhjul med høj bæreevne. Møbelhjulet er produceret i antracitfarvet kunststof og har sorte hjul.\nHjulet er udstyret med et styrehjul med kuglekrans for letløbende styrebevægelser. Det er styrbar og kommer med bremse og montageplade.\nHjulet har en bæreevne på 100 kg. Når man regner bæreevnen ud på sit møbel, er en god tommelfingerregel at 1/3 af møblets vægt svarer til bæreevnen per hjul.\nAnvendelse: Til alle gulve\nFarve: Sort og antracit\nBæreevne: Ca. 100 kg/hjul\nUdførelse: Styrbar med bremse\nMål på montageplade: 58 x 70 mm\nTotal højde: 101 mm\nHjul diameter: Ø75 mm\nDette hjul kan anvendes til både bløde og hårde gulve\nLøbeflade Blød hjulflade\nFirkantet greb i egetræ\nOphængskurv til Kesseböhmer\nKesseböhmer Dispensa, højskab-frontudtræk


Sommerdyne | Geismars Væverier\nDet handler om at sove godt\nSommerens lange, lyse aftener og varme vejr bringer glæde med sig for de fleste, men man skal huske, at være opmærksom på det også påvirker søvnen.\nTemperaturen i dit soveværelse har stor betydning, når du skal sove godt, og det stiller høje krav til din dyne. Hvis man sover med den samme dyne hele året rundt, kan dynen blive for varm om sommeren, og kroppen kan ikke komme af med den overskydende varme. Resultatet kan være en usammenhængende søvn med flere opvågninger.\nDen gode søvn afhænger af hvad du omgiver dig med om natten. Din seng skal støtte de rigtige steder; dynen skal være let og isolerende; puden skal passe til lige netop din måde at sove på, og sengetøjet skal føles rart og lade kroppen ånde. Hvis din dyne er af høj kvalitet, kan den regulere temperaturen til dit behov. Du må hverken have det for varmt eller for koldt, hvis du skal sove godt og vågne op udhvilet.\nDen primære forskel på helårs- og sommerdyner er, at de har to forskellige funktioner; en helårsdyne skal isolere og holde på varmen - en sommerdyne skal lede den overskydende varme væk fra kroppen.\nFærre dun - samme kvalitet\nEn sommerdyne er derfor til dig, som sover bedst med fornemmelsen af en dyne hele året rundt. Ønsker du en let dyne om sommeren, anbefaler vi at vælge dun med den højeste bæreevne. Store dun af høj kvalitet er bedre til at regulere temperaturen og dermed tilpasse sig kroppens varme i løbet af natten. Sommerdynen fra Geismars er fyldt med de samme store gåsedun som helårsdynen, dog med halvt så mange. Når man anvender store dun fra udvoksede gæs får man en meget let og luftig dyne, som på samme tid hjælper med at holde den rette temperatur hele natten. I modsætning til helårsdynen, har sommerdynen gennemstukne syninger, så varmen nemmere kan ledes ud af dynen.\nKØB DIN SOMMERDYNE HER\nEt særligt kendetegn ved gåsedunsdyner fra Geismars er, at de er syet i kanaler, så dynen falder bedre langs kroppen uden kuldebroer. Det kan kun lade sig gøre med store dun af højeste kvalitet, da de ellers kan samle sig i den ene ende. Kombinationen af de bedste dun, det tynde, bløde bolster og kanalsyning gør Geismars gåsedunsdyne til et helt enestående produkt.\nHar man købt en ny skøn dyne af høj kvalitet er det også rart at vide, hvordan man bedst passer på den. Mange oplever at dunene falder sammen og dynens isolerende egenskaber forringes. Når dunene klumper i dynen skyldes det den fugt og varme, som kroppen afgiver om natten og man skal sørge for at hjælpe dynen af med det igen.\nHos Geismars anbefaler vi at man bedst vedligeholder sin dyne ved at give den en god rystetur hver dag. På den måde hjælper man dunene af med overskydende fugt og man kan fordel også give sin dyne lidt luft udefra, når man alligevel skifter sengetøj.\nEt sengetæppe kan være skønt at se på, men man skal ikke lægge det på for hurtigt. Er din dyne stadig varm kan den nemlig ikke komme af med fugten når den dækkes til. Derfor anbefaler vi i stedet at man ryster dynen og folder den en enkelt gang mod fodenden, så også madrassen kan få luft i løbet af dagen.\nHvis man passer på sin dyne som beskrevet ovenfor, kan man nøjes med at vaske den når man har været meget syg eller svedt mere end normalt. Hver gang man vasker en dyne fjerner man lidt af dunenes naturlige fedtlag og spændstighed, som i sidste ende forringer isoleringsevnen.\nGeismars gåsedunsdyner kan vaskes ved 60 grader og man skal huske at anvende enzymfrit vaskemiddel – det samme man bruger til uld og silke.\nHusk altid at tumble helt tørt for at sikre et luftigt resultat uden fugt. Det gør man bedst ved at tørre ved lav varme over flere timer og ved at tilføje tennisbolde, da de hjælper til at ryste dunene fra hinanden. Vores edderdunsdyner skal kemisk renses.


Gydegrus Hybaek - Middelfart Kommune\nGydegrus i Hybæk skal sikre fiskebestand\nDYRELIV: Udlægning af sten og gydegrus i Hybæk og etablering af sandfang skal skabe en mere varieret bæk og samtidig give fisk og smådyr adgang til en længere vandløbsstrækning.\nBækken og dens umiddelbare nærhed er en af de naturtyper, der giver grundlag for mange dyr og planters liv. Det gælder naturligvis også for Hybæk og Hygind Bæk, hvor Middelfart Kommune i samarbejde med lodsejere nu udlægger sten og gydegrus.\nSamtidigt bliver der etableret to sandfang – et i Hybæk nær sammenløbet med Hygind Bæk og et i Hygind Bæk ved Hygind alt sammen for at skabe mere variation.\n- Projektet er et godt eksempel på, at vi kan samarbejde om en bedre natur. Borgerne, der ejer jorden, lystfiskerne og Middelfart Kommune har været sammen om udviklingen. Dermed opnår vi langt bedre resultater, end hvis vi arbejder hver for sig, siger formanden for Middelfart Kommunes Miljø- og energiudvalg, Johannes Lundsfryd Jensen.\nPengene til projektet kommer med godt og vel 80 procent fra Havørred Fyn og fisketegnsmidler, mens Middelfart Kommune finansierer det resterende.\nMed projektet udligner man samtidig niveauspring i vandløbet på ½-1 meter ved en betonkant nær Hybæk Mølle, hvorved fisk og smådyr, der vandrer som del af deres livscyklus, får adgang til længere vandløbsstrækninger opstrøms i Hybæk samt i tilløb til Hybæk.\n- Projektet bliver til gavn for naturen. Men også for fisk og lystfiskere. Der bliver hvert år gjort et stort stykke arbejde for at forbedre bestanden af ørreder i åer og langs de fynske kyster. Derfor har vi på Fyn et rigtigt godt ørred-vand, og dette projekt gør det endnu bedre, forklarer Johannes Lundsfryd Jensen.\nMiddelfart Kommune har sammen med Vandpleje Fyn, som er en sammen-slutning af lystfiskeforeninger under Danmarks sportsfiskerforbund, elfisket på vandløbsstrækningen i Hybæk. Strækningen vil årligt blive elfisket igen, så der samles dokumentation for, om projektet har haft den ønskede gavnlige effekt på vandløbet.\nVed Hybæk Mølle vil Middelfart Kommune udligne niveauforskellen på ½ til 1 meter med store sten. I den øvrige del af bækken udlægges gydegrus. Foto: Louis Andreas Michaelsen.\nVANDLØBSPROJEKTET I HYBÆK\nDe fysiske forhold i Hybæk og Hygind Bæk er allerede relativt gode med groft bundsubstrat og relativt stort fald på størstedelen af vandløbsstrækningerne opstrøms projektområderne.\nBegge vandløb er dog belastede af sandvandring fra drænudløb og eroderede brinker. På de nederste strækninger af vandløbene, hvor begge vandløbene har lavere fald, nedsættes strømhastigheden og dermed vandets transportka-pacitet. Dette betyder, at sandet naturligt aflejres på bunden af vandløbene på disse strækninger.\nSandfangene anlægges for at opsamle sandaflejringerne på et begrænset område og fjerne disse fra vandløbene, så man mindsker aflejringen af sand nedstrøms i vandløbene. Sandet forringer vandløbskvaliteten og dermed livsbetingelserne for vandløbets flora og fauna, når det lægger sig som et "vandrende tæppe" på vandløbsbunden. Samtidig nedsætter sandaflejringerne på bunden vandføringsevnen, og det er derfor nødvendigt at opgrave sandaflejringerne på længere strækninger for at vedligeholde vandløbet.


3-vær lejlighed 8660 Skanderborg boligid=62473 i | Boliger til leje → Bonemt.dk\n3-værelses lejlighed i 8660 Skanderborg, udlejes fra 1/10 - 2020. Lejlighedens bebyggede areal er på: 63 m2. Lejligheden indeholder flg. facaliteter: Altan - Fællesarealer - Hvidevarer - Køkken - Badeværelse. Huslejen er 10.600 kr. pr. måned og aconto forbrug er: Vand: 500 KR, Varme: 300 KR. Der skal ligges et depositum på 31.800 kr. samt 10.600 kr. i forudbetalt husleje


Skoleveje er blevet mindre farlige - eller er de? | viborg-folkeblad.dk\nDer arbejdes for en cykelsti langs Rute 16 mellem Daugbjerg og Mønsted Skole. Men i en ny vurdering lægger teknisk forvaltning op til, at elever fra 7. klasse og opefter godt kan cykle turen. Arkivfoto: Preben Madsen\nFærre skoleelever vil få ret til transport med skolebus fra uge 43, hvis ny vurdering af kommunens trafikfarlige skoleveje bliver en realitet. Her er en del skoleveje blevet vurderet som mindre farlige end tidligere.\nViborgegnen: Færre skoleelever vil have retten til at tage skolebus i skole med henvisning til, at vejen til skole er for farlig til at tage på cykel fra uge 43.\nDet kan blive konsekvensen, hvis en ny vurdering af kommunens trafikfarlige skoleveje bliver en realitet.\nBørne- og ungdomsudvalget og teknisk udvalg har sidste år bemyndiget teknisk forvaltning til at lave en samlet vurdering af alle kommunens skoleveje for også at gennemføre en harmonisering af vurderingen fra før kommunesammenlægning.\nDet forslag er nu sendt i høring hos skolebestyrelserne og skal også omkring politiet.\nOg den nye vurdering rejser en række spørgsmål, påpeger Claus Clausen (V), der er medlem af børne- og ungdomsudvalget og fra Vroue i Fjends.\n- Ud fra den del af vurderingen, som jeg har set, så er der mange veje, der nu nedgraderes i forhold til trafikfarlighed. Blandt andet kan jeg se, at Rute 16 - hovedvejen Holstebrovej mellem Daugbjerg og Mønsted - nu vurderes som trafikfarlig for elever til og med 6. klasse, mens strækningen i den gældende vurdering vurderes som farlig for elever til og med 9. klasse.\nGenerelt ser det ud til, at der er flere veje, der nedgraderes end opgraderes, og er det tilfældet over hele linjen, så er det efter min mening noget ved arbejdsopgaven, som man har misforstået, siger Claus Clausen.\nEn sammenligning mellem de to vurderinger viser, at mens 75 veje vurderes som farlige for alle elever i den gældende vurdering, så er det tal nede på 23 i det nye forslag.\nBedt om revurdering\nClaus Clausen påpeger også, at man i økonomi- og erhvervsudvalget allerede har besluttet, at skolebusruterne fra 2020 skal være åbne for alle, og ikke som i dag kun for skoleelever, der er visiteret til at køre med på grund af afstand til skole, eller fordi ruten går ad trafikfarlige veje.\n- Heller ikke på den baggrund giver den nye vurdering mening. Det betyder jo, at vi fra uge 43 må sige nej til nogle, som så i august 2020 kan køre med lige så meget, de vil, siger Claus Clausen.\nTeknisk udvalg i Viborg Kommune fik på et møde forleden en orientering fra forvaltningen omkring den nye vurdering, og udvalget har allerede bedt om en revurdering, siger udvalgets formand, Johannes Vesterby (V).\n- Hele øvelsen gik ud på at få lavet en harmonisering af vurderingerne fra de gamle kommuners tid, og det har ikke været tænkt som en spareøvelse. Vi må konstatere, at der er mange veje, der er blevet nedvurderet, og at det har skabt en del rynkede bryn. Og på den baggrund har vi bedt om at få lavet en revurdering, siger Johannes Vesterby, der er formand for teknisk udvalg.\nOgså strækningen Busbjergvej ved Bjerringbro er et eksempel på en strækning, der tidligere var "trafikfarlig for alle elever", men som nu vurderes "trafikfarlig til og med 6. klasse". Det samme gælder Hviddingvej ved Hammershøj Skole.\nNye cykelstier kan naturligvis være afsæt for en nedgradering, men det gælder ikke for de nævnte eksempler.\nRetfærdigvis skal siges, at der også er opgraderinger i den nye vurdering. Jegstrupvej Vest til Hald Ege Skole var tidligere trafikfarlig til og med 3. klasse, men er nu vurderet trafikfarlig til og med 6. klasse.


HTC TyTN - produkttest | Mobilsiden.dk\nMobilsiden.dk / Anmeldelser / HTC TyTN - produkttest\nHTC TyTN - produkttest\nMobilsiden.dk Kilde: Mobilsiden.dk 23. aug 2006 Kl. 10:48\nComputer og mobiltelefon i lommeformat. WLAN, 3G, Bluetooth, stor skærm og tastatur. Den har det hele, undtagen FM-radio.\nDen er forholdsvis stor, denne HTC TyTN (Qtek 9600) – men det er en kraftkarl med bunkevis af muligheder. På en gang en computer, telefon, kalender, kontaktbog og net-maskine. Ja, en computer i lommeformat - ved at mærke med fuldt tastatur.\nStyresystemet er Windows Mobile 5 (dansk udgave). Dermed har du alt, du kan ønske dig af funktioner. Mangler der noget, er det blot at finde det et sted på nettet og installere det. Som standard kan du læse Word, Excel Powerpoint og Pdf-filer. Du har desuden også MSN Messenger.\nPå den tekniske side har du 3G, som giver mulighed for både videoopkald og hurtige data, når du bruger internettet. Kommer du hjem eller forbi et hotspot med trådløst netværk (WLAN), så kan HTC TyTN også ’snakke’ med det.\nOmkring netværksdelen var min oplevelse, at det var lidt vanskeligt at få gang i. Startvanskelighederne er nu overstået og net-kommunikationen kører helt fint. Det samme gælder data via 3G, som på ingen måde gav bøvl.\nSamtaledelen giver ikke anledning til negative bemærkninger, herunder også Bluetooth.\nTastatur under skærmen\nTyTN har fuld tastatur layout (QWERTY) inklusive de danske tegn. Alligevel har jeg taget mig selv i at bruge pennen til sms-skrivning, frem for tastaturet. Tasterne er gode, men på en eller anden kedelig måde, passer mine fingre ikke til det. Med andre ord, jeg kunne godt have undværet det fulde tastatur.\nPå selve enheden er der en række knapper, som letter betjeningen en del. Du kan navigere i menuer med drejehjul på venstre side, eller bruge joystick-funktionen under skærmen. Opkald kan besvares, andre knapper starter beskeder eller internet.\nKamera, musik og mulighed for GPS\nTyTN har 2 megapixel kamera med videooptager og du kan spille video og mp3 i Windows Media Player. Desværre er headsettet noget skrammel. Køb et andet. Men når det er på plads, kan du fint bruge TyTN som mp3-afspiller eller medieafspiller.\nNavigation (GPS) er naturligvis også en mulighed. Det kræver blot du køber et microSD hukommelseskort med TomTom (eller anden navigations-software) og en Bluetooth-antenne.\nJeg er altid glad for Windows Mobile. Det kører stabilt og giver mange muligheder. Men layoutet på dette HTC er jeg personligt ikke tilhænger af. Jeg synes den er for tyk og derfor også lidt for ’kluntet’. Hele designet er udført i plastic, og det er synd. Det havde virkelig klædt TyTN hvis materialet f.eks. var aluminium, gerne sort. Funktionsmæssigt skal jeg ikke klage. Den har det hele, med undtagelse af FM-radio.\nDu skal købe TyTN hvis du har: Behov for telefon, kalender, kontakter, mail og net i stort skærmformat. Bruger du ikke disse funktioner er du ikke målgruppen. Og så skal du huske, at denne enhed kun kommer fuldt til sin ret, hvis du synkroniserer dine data med f.eks. din Outlook eller andet kalendersystem.\n- 3G og trådløst netværk (WLAN)\n- Stor farverig skærm og kamera\n- Større lidt i overkanten\n- Ringe medfølgende headset\nHTC TyTN - billigste pris fra -kr.\nKim Knudsen 30-01-2008 11:16:15\nKan godt være at det er en god telefon m.m...., men vi har købt den til chefen her i firmaet og må sige at vi næsten hver 2-3 dag skal resette den på grund af at den er låst fast, enten vil den ikke syncronisere med vores server, så kan man ikke ringe fra den osv......, har købt den ved sonofon og de sige at man bare skal finde sig i det......Hvad kan man da gøre????


Nogle af vores forslag vil være oplagte, og andre vil med sikkerhed være nogle, som du ikke før har overvejet.\nMan er aldrig for gammel til at lære nyt, så selvom din mor måske ikke længere er helt ung, er hun stadig modtagelig overfor ny viden. Din mor har med stor sandsynlighed delt ud af sin visdom og lært dig en masse, så hvorfor ikke give lidt igen?\nDu behøver ikke være nødvendigvis selv være en gudsbenådet guitarspiller, en haj i et køkken eller dygtig til at jonglere, for hvis du ikke selv besidder talenter, som mor skal lære, kan I tilegne jer ny viden eller nye evner sammen hos en tredjepart.\nEt madlavningskursus, undervisning i spansk eller måske en guidet tur på et museum kan give jer masser af ny viden, emner at tale om i fremtiden og rigeligt med gode minder sammen.\nLad mor få indblik i din hobby\nNoget af det mest interessante i verden, hvis man spørger din mor, er med sikkerhed dig og dit liv. Du kan derfor i mange tilfælde gøre mor glad, hvis hun for alvor får lov at blive en del af og få mere kendskab til din dagligdag.\nHvis du fx elsker at tilbringe tid ved vandet, hvor du kan bruge timevis på at fange fisk, kan du invitere mor med på fisketur. Giv hende lidt af dit fiskegrej og lad hende så slå sig løs med en fiskestang.\nDer er ingen garantier for, at mor også bliver bidt af fiskeri og ender med at blive lystfisker som dig, men det er heller ikke intentionen. Det vigtige er, at I tilbringer tid sammen, og at mor bliver klogere på din hobby eller passion.\nVi kender ikke mange mennesker, som ikke sætter pris på en god film. Derfor kan du med fordel invitere mor med en tur ind i biografmørket, hvor i sammen kan læne jer tilbage i de bløde sæder og nyde en god film.\nGør lidt ekstra ud af at finde en film, som I begge vil kunne lide. Selvom du elsker hurtige biler og letpåklædte damer, er det ikke sikkert, at Fast & the Furious er noget for mutti. Du ved bedst selv, hvad din mor er til af film på det store lærred.\nForrige Forrige indlæg: 4 aktiviteter for mødre, som elsker at være i køkkenet\nNæste Næste indlæg: 4 anderledes ideer til fødselsdagsgaven til mor


3-vær lejlighed 4600 Køge boligid=53387 i | Boliger til leje → Bonemt.dk\n3-værelses lejlighed i 4600 Køge, udlejes fra 15/09 - 2020. Lejlighedens bebyggede areal er på: 102 m2. Lejligheden indeholder flg. facaliteter: Køkken - Badeværelse. Huslejen er 12.200 kr. pr. måned. Der skal ligges et depositum på 36.600 kr. samt 12.200 kr. i forudbetalt husleje


Luder i viborg lækker fisse\nSex i viborg frodige kvinder\nSex damer gratis pirno Massage i viborg sex i det fri dk 66 Frodige kvinder massage aalborg sex Tøj til kvinder voksen flirt Sex i dag søger. Store Sorte Hane I Røv Escort Nørrebro Gamle Arnborg Modne Kvinde Hårtab Og . Flensborg Dansk Webcam Sex Wonder Kvinde Lesbisk Sex Frodige Kvinder Online sex mulige datoer house viborg gratis voksen gangbang video o sex. Category: Sexede modne kvinder Fun bike billeder escort piger viborg Sex Med ldre Damer Bordel i, horsens bedstemor Frodige kvinder. Porn Toys Intim Massage Viborg. frodige Porn Stars Sex Swinger Bolle Fisse En Bestemt Højde Live Sex Free Modne Kvinder Far Pik Kölsing Unge Sex Sex massage viborg ung gammel sex Brug for at holde frække stævnemøder med.\nEskort piger dk smuk fisse\nSex massage i århus piger og sex\nCougar dating sexe\nSexsider sex med sorte piger\nEscort i Viborg og omegn, søger rigtig mange mænd efter. Hej jeg er en mand på 48 som søger en kvinde til noget uforpligtende sex. Frodig moden kvinde Vejle Jylland Cloe hot beauty Midtjylland Jeg er den blide og romantiske kvinde.\nProstitueret viborg sex i vejle - Jylland Køn: Ung og frodig rødhåret - Særdeles piktrængende! Lange lokkerblå øjneen krop med dejlige kvindelige former og en.\nStore Sorte Hane I Røv Escort Nørrebro Gamle Arnborg Modne Kvinde Hårtab Og . Flensborg Dansk Webcam Sex Wonder Kvinde Lesbisk Sex Frodige Kvinder Online sex mulige datoer house viborg gratis voksen gangbang video o sex.\nComments 1 bordel viborg gratis sexfilm says: Amanda doll thai body to body.\nJeg er en årig fyr, omkring høj og kg og kommer fra Viborg, som har lyst til at udleve forskellige fantasier. Jeg tilbyder alle blide former for sex og jeg elsker gensidig fransk, jeg er meget sød og kærlig og elsker berøring.\nUng slank pige mellem 18 og 21 år søges.\nPorn Toys Intim Massage Viborg. frodige Porn Stars Sex Swinger Bolle Fisse En Bestemt Højde Live Sex Free Modne Kvinder Far Pik Kölsing Unge Sex Sex massage viborg ung gammel sex Brug for at holde frække stævnemøder med. Escort i Viborg og omegn, søger rigtig mange mænd efter. Hej jeg er en mand på 48 som søger en kvinde til noget uforpligtende sex. Frodig moden kvinde Vejle Jylland Cloe hot beauty Midtjylland Jeg er den blide og romantiske kvinde. Category: Sexede modne kvinder Fun bike billeder escort piger viborg Sex Med ldre Damer Bordel i, horsens bedstemor Frodige kvinder.\nNøgne Gamle Kvinder Sex Shop Viborg / Massageside6 sædsmag\nSinglesex pige sex Jeg er en fræk og frodig kvinde 53 år. Brugeren holder total kontrol på dansk porno amatør thai massage kbh hesselho. Porn Toys Intim Massage Viborg. frodige Porn Stars Sex Swinger Bolle Fisse En Bestemt Højde Live Sex Free Modne Kvinder Far Pik Kölsing Unge Sex Sex massage viborg ung gammel sex Brug for at holde frække stævnemøder med.\nAuthor sex i viborg frodige kvinderPosted on 03.12.2018 03.12.2018\nBiseksuelle kvinder erotisk massage københavn\nSex arab gratis porn\nCougar dating escorts danmark\nErotisk kontakt sexklubber i kbh


Robotten Erna er ny kollega i Nordea Liv & Pension | Berlingske Business\nOnsdag d. 11. januar 2017, kl. 06.00\nHos Nordea Liv & Pension har de de fået en ny medarbejder i kundeservice. Hun hedder Erna og er en robot. Kezia Nyrup Ankersen er chef for afdelingen og er fotograferet sammen med Mattias Fras, som er projektansvarlig for robotprojektet, og Boris, der skal arbejde tæt sammen med robotten i hverdagen.\nI kundeservice hos Nordea Liv & Pension arbejder en robot ved navn Erna, som dog blot er et stykke software. Kollegerne har taget godt imod den nye medarbejder. Pensionsselskabet forventer, at robotter vil reducere omkostningerne, understøtte vækstmålene og transformere forretningen.


Sovjetunionens hemmelige historie\nTo af Ruslands førende historikere - Andrei Sorokin og Nikita Petrov - besøger Arbejdermuseet & ABA. I forbindelse hermed indbydes der til dobbeltforedrag om mørklagte arkiver og efterretningstjenester. Tirsdag, 9. oktober 2012, kl. 16:00 i A...\nArbejdermuseet er klar til en stor aften... Læs mere......\nEt tilbud til udskolingsklasserne... Skoletjenesten udbyder nu en ny publikation ' Kanslergadeforliget - arbejdsløshed, unge og demokrati'. Ud over at dække kanonpunktet Kanslergadeforliget sætter hæftet også fokus på arbejdet med kilder fra A...\nDer er mulighed for at opnå 15.000 kr., når Arbejdermuseet & Arbejderbevægelsens Bibliotek og Arkiv, Arbejdermuseets Venner samt Selskabet til Forskning i Arbejderbevægelsens Historie (SFAH) uddeler Arbejderhistorieprisen 2012....\nWorkshop om geografiundervisning i udstillingen 'Industriarbejdet'\nI foråret holdte Skoletjenesten på Arbejdermuseet en workshopdag sammen med geografielever fra N. Zahles Seminarium om undervisning i geografi i museets udstilling 'Industriarbejdet'. Her blev der tænkt mange kreative tanker om, hvordan museets udstill...\nHistoriekanon: gratis materialer\nSkoletjenesten tilbyder gratis undervisningsmaterialer til kanonpunkterne: Slaget på Fælleden, Kvinders valgret og Kanslergadeforliget. Til alle tre materialer er det muligt at downloade elevopgaver, digitaliserede kilder, prøveoplæg og lærer...\nPraktikanter og arkivformidling\nI august måned har Skoletjenesten haft Dea, Alexander og Anne Louise i praktik. De er alle tre lærerstuderende på METROPOL. I de tre uger hvor praktikken har forløbet, har de arbejdet indgående med arkivformidling til folkeskolens udskolingsklasser s...\nJuleforløb - UDSOLGT\nSkoletjenestens populære juleforløb ”Jul hos familien Hansen” har nu kun få pladser tilbage. Forløbet er målrettet indskolingen og mellemtrinnet, og giver eleverne et indblik i julen hos arbejderfamilier i 1950’ernes ...\nArkivformidling om kriseårtiet 1930'erne\nSkoletjenesten gennemførte inden gymnasiernes sommerferie et pilotprojekt om arkivformidling sammen med en daværende 2.g. klasse fra Frederiksborg Gymnasium og HF. Emnet var 1930'erne, og arbejdet med årtiet er en del af et større tiltag, der d. 30....


Dr. Hauschka Eye Definer - 1,05 g - Flere varianter - Med24.dk\nVælg Farve 00 - Nude\t01 - Black\t02 - Brown\t03 - Blue\t04 - Green\t05 - Taupe\t06 - Violet\nSe alle produkter fra\tDr. Hauschka &\tDr. Hauschka Make-up\nDr. Hauschka Eye Definer en en silkeblød eyeliner, som er mild mod den sarte hud i øjenområdet. 5 forskellige farver.\nDenne bløde blyant-eyeliner glider let på øjenlåget. Den har en mild formel, som kombinerer mineralpigmenter og plejende planteingredienser. Den indeholder bl.a. anthyllis, kvædevoks og sheasmør som plejer og fugter, så lineren føles silkeblød.\nFarven 00 Nude anbefales at bruges i vandlinjen for at få øjnene til at se større ud.\nVælg mellem 7 forskellige farver:\nPåfør både under og over øjet langs øjenvipperne. Brug den anden side af blyanten til at "smudge" eyelineren for et mere blødt look. Den kan også bruges i vandlinjen.\nDr. Hauschka Eye Definer indeholder hverken syntetiske parfume- eller konservingsstoffer, mineralske olier, parabener, silikoner, eller PEGs. Desuden er produktet dermatologisk testet til sensitiv hud.\nIngredienserne i Dr. Hauschkas produkter stammer for så vidt muligt fra økologisk og biodynamisk jordbrug, samt fairtrade-projekter.\nIndhold: 1,05 g


Nattens søvnfaser Nattens søvnfaser– Sengefabrikken\nForside | Nyheder | Nattens søvnfaser\nSøvn er afgørende for vores hverdag. Hvis vi ikke får søvn, vil vores krop helt automatisk insistere på, at vi skal sove. Søvnens hovedformål er at give vores hjerne en tiltrængt pause, hvor den har mulighed for at komme sig over dagens gøremål og aktiviteter, samtidig med, at det giver vores krop lov til at komme helt ned i gear og restituere.\nBåde vores hjerne og krop har brug for total hvile, men det er ikke hele natten igennem, at vi er fuldstændig afslappet. I løbet af en nat går vi nemlig igennem flere forskellige søvnfaser i en søvncyklus, der består af alt lige fra let søvn til drømmesøvn. Vores søvncyklus består af fem søvnfaser, og er typisk af en varighed på halvanden time. I løbet af en cyklus veksler vores søvn mellem stadierne i en karakteristisk rytme. I dette indlæg vil vi gøre dig klogere på din søvncyklus og de forskellige søvnfaser, og samtidig kaste lys over, hvorfor disse er så vigtige for vores velvære og for vores livskvalitet.\nDen første fase er den fase, hvor du lige så stille døser hen. Det er her, du netop har lagt dig på hovedpuden og lukket dine øjne. Tankerne kan nogle gange flyve afsted, mens vi blunder let i denne søvnfase. Vores musklerne begynder nemlig lige så stille at slappe af, men søvnen er så let, at man ikke altid selv mærker at være døset hen, og så varer den typisk kun op til 10 minutter.\nI denne søvnfase er vi stadig i en bevidst tilstand. Det vil sige, at vi stadig kan reagere på stimuli fra de omgivelser, vi befinder os i. På den måde er søvnfase 1 en let søvn, hvor vi er i en slags overgangsfase mellem at være vågen og sove. Hvis du er en af dem, der oplever at spjætte lidt, inden du faldet helt hen, så er det i denne fase, det sker.\nSøvnfase 2 er den lette søvn. Hvis du ikke bliver forstyrret for meget i søvnfase 1, vil du relativt hurtigt bevæge dig over i denne fase. Her er du ikke længere i en overgang mellem en vågen tilstand og søvn, men i stedet i en let søvn. Din krop bliver således endnu mere afslappet, ligesom din puls bliver lavere og din kropstemperatur falder.\nDen lette søvn i søvnfase 2 fylder en stor del i vores søvncyklus – og faktisk op mod halvdelen af en nattesøvn hos voksne mennesker.\nI søvnfase tre er du nået til den dybe søvn, hvor din krop er afslappet. Her falder dit blodtryk, og din krop frigiver hormoner, som bidrager til at din muskelmasse opbygges. Det er afgørende, at du i din søvncyklus når til dette stadie, da det er her, du restituerer og får fornyet energi. Det bidrager positivt til dit overskud, og giver dig mere velvære. I søvnfase 3 er du sværere at vække, fordi du er i så dyb søvn. Hvis vækkeuret ringer i denne fase, vil du ofte opleve, at det tager lidt tid for dig at blive frisk. Når vi bliver vækket i så dyb en søvn er det nemlig ganske normalt, at man føler sig lidt omtumlet og småforvirret, når man vækkes – og faktisk går det helt op til en halv time, før vores hjerne er tilbage til fuld kapacitet efter at have sovet i søvnfase 3.\nSøvnfase 4 minder på mange punkter om søvnfase 3. Her er du også i den dybe søvn, hvor dit blodtryk falder, dine muskler opbygges og du slapper fuldstændig af. I søvnfase 4 sover du dog lidt dybere end i søvnfase 3, hvilket også forstærker effekten af nattesøvnen. Din hjerneaktivitet er afslappet og dine muskler ligeså.\nSøvnfase 5 kommer efter ca. 45 minutters søvn. Denne søvnfase kaldes også for REM fasen eller drømmesøvnen. På dette tidspunkt i din søvncyklus er det slut med langsomme bølger, da fase fem er en mere livlig fase. Søvnen bliver mindre dyb, din hjerneaktivitet er i fuld gang, og du drømmer derud af. REM står for ”Rapid Eye Movement”, hvilket betyder, at dine øjne har en stor aktivitet bag de lukkede øjenlåg. Modsat hjernen så sker der i denne fase et markant fald i, hvor meget du spænder dine muskler. Faktisk bliver din krop paralyseret i denne søvnfase, så du kan drømme derud af, uden at kroppen følger med.\nREM søvnen begynder, når din søvncyklus er ovre, hvilket som regel er efter halvanden time. Det er meget forskelligt, hvor længe man befinder sig i denne søvnfase, men det er ganske normalt, at faserne med REM søvnen bliver længere og længere i løbet af natten. For voksne mennesker udgør søvnfase fem eller REM søvnen op mod 20% af den samlede nattesøvn.\nVi har skrevet et helt indlæg om, hvad REM søvn helt præcist er, og hvordan denne søvnfase kan forebygget stress og give dig mere overskud i en travl hverdag. Det kan du læse lige her.\nDerfor er søvnfaserne afgørende for din søvn\nMen hvorfor er det vigtigt at kende til søvnfaser og søvncyklus? Vi har brug for en god nattesøvn i en høj kvalitet for, at vi kan vågne op, føle os veludhvilede og klare hverdagen med et smil. Vores søvncyklus er afgørende for kvaliteten af vores søvn. Hvis vi ofte bliver afbrudt i løbet af natten, kan det smitte af på vores nattesøvn og på vores velvære, da vi således aldrig kommer ned i den helt dybe søvn, hvis kroppen helt tiden skal starte forfra.\nHvis din søvn ofte bliver afbrudt, og du vågner op og føler dig træt, bør du måske tage et kig på, om der er noget du kan gøre for at forbedre din nattesøvn – det synes vi i hvert fald, du fortjener. Du kan også læse vores indlæg om søvnmangel, hvor vi giver dig de bedste anbefalinger til en sund søvn – som med garanti vil få dig til at blunde og trække dig helt ind i drømmeverdenen.


Tanker af Ole Madsen - Adskillelse af kirke og stat nu\nAdskillelse af kirke og stat nu\nDette er en debat som absolut aldrig må dø, før det er sket, at kirke og stat er adskilt.\nDet er som om at kirken bliver brugt som en sovepude, bare man er medlem, døbt og konfirmeret, så er ens hellige grav vel bevaret, og pyt med at man ikke tror på Gud, eller har ham med i det daglige, for han skal nok tro på den enkelte, og være med alligevel.\nMen er det ikke det eneste det gør, at prædike folk ned i helvede?\nDe får jo ikke at vide at det drejer sig om personlig tro og omvendelse, de får jo ikke at vide at deres synder er tilgivede, ved at man har overgivet sit liv til Gud, tror på evangeliet, lever med Gud i det daglige, at tro hører sammen med omvendelse.\nFolk må have at vide, at det koster at leve adskilt fra Gud, at det har en konsekvens, men også vide af gaven, som er det evige liv; som det er nu i folkekirken, så tror alt for mange at de kommer i himlen bare fordi de jo er pæne kristne, er medlemmer, døbt og konfirmeret.\nEr tiden ikke inde til et endeligt opgør med kulturkristendommen? Er tiden ikke inde til at stå på evangeliets grund? Hvis ikke nu, hvornår så?


Bedre indeklima i andelsboligforeningen - Uforpligtende tilbud - Hotpaper\nSkal I have gjort noget ved jeres indeklima i andelsboligforeningen?\nKlager beboerne over træk, kolde gulve eller generende lydgener fra omgivelser og overboer. Eller er der flere og flere, der får allergier eller går og er forkølede altid? Så er det på tide at få gjort noget ved indeklimaet i jeres andelsboligforening. Hos HotPaper kan vi køre hele projektet for jer – fra forundersøgelser og projektering over kommunikation med medlemmerne af andelsboligforeningen og til selve udførelsen af arbejdet.\nSom medlem af bestyrelsen i jeres andelsboligforening hører du sikkert lidt af hvert fra medlemmerne. Men begynder du at få flere og flere henvendelser om træk, kolde gulve eller vægge eller et højt lydniveau for omgivelser eller naboer? Eller er der flere og flere, der mistænker boligernes tilstand for at være årsag til allergier, forkølelser eller andre problemer med åndedrættet?\nSå er det grund til at tage det alvorligt, tage det op i bestyrelsen og få besluttet jer for, om der skal gøres noget ved problemet. For tit kan en efterisolering eller installation af bedre ventilation i de enkelte boliger gøre underværker for indeklimaet. Det kan også være, at mug- eller skimmelangreb spreder sporer og derved forårsager allergiske eller åndedrætsmæssige reaktioner hos beboerne.\nFå råd og vejledning af Hotpaper\nOplever I den slags problemer, kan Hotpaper hjælpe jer med at få undersøgt, hvad der er galt og komme med et bud på, hvordan I får løst indeklimaproblemerne og hvor meget det vil koste. Vælger I efterfølgende vores tilbud, er forarbejdet helt gratis.\nVi kan levere forskellige løsninger inden for isolering og ventilation, ligesom vi kan foretage skimmeltests, fjerne skimmelangrebet og forhindre, at det kommer igen.\nFå et bedre indeklima med efterisolering\nEn vigtig sidegevinst ved enhver efterisolering er et bedre indeklima. Efterisoleringen får nemlig tætnet utætheder, så I undgår træk og kolde gulve, ligesom eventuelle kuldebroer som kan give kolde og fugtige vægge, helt bliver elimineret.\nDerved får I en mere ensartet temperatur i de enkelte andelsboliger, ligesom risikoen bliver mindre for, at der opstår mug- og skimmelangreb på de fugtige vægge. Samtidig nedbringes støjniveauet fra omgivelserne, ligesom støjniveauet mellem de enkelte etager og boliger nedbringes kraftigt. Vi foretrækker at arbejde med papirisolering, der er det mest lydisolerende isoleringsmateriale på markedet.\nLæs mere om efterisolering i andelsboligforeninger her.\nTjen efterisoleringen hjem på en lavere varmeregning\nDet efterisolering er mest kendt for, er dog at nedbringe varmeudgifterne for medlemmerne. Det er også en vigtig gevinst ved enhver efterisolering og det, der er med til at tjene den hjem. Faktisk har det aldrig været mere gunstigt at få efterisoleret end nu, for priserne er lave på grund af en voldsom konkurrence på markedet, hvilket gør det muligt at tjene en efterisolering hjem i løbet af en enkelt eller et par fyringssæsoner.\nFå et bedre indeklima med strategisk udluftning\nUdover at udføre efterisolering, har Hotpaper også specialiseret sig i det, vi kalder strategisk udluftning. For netop på grund af, at danskerne er blevet bedre til at isolere deres boliger, bliver boligerne oftest også alt for tætte – i hvert fald hvis vi ikke får luftet ordentligt ud.\nDet kan være svært at få husket i en stresset hverdag. Samtidig er regelmæssig åbning af et par vinduer eller et par trækkanaler sjældent nok til at fjerne f.eks. de faktorer, der fremkalder allergier. Her skal en mere struktureret og regelmæssig udluftning til.\nDet er det, vi kalder for strategisk udluftning. Den foregår ved, at vi installerer et-rums ventilationsanlæg i nøje udvalgte rum i boligen, oftest i sove- eller børneværelserne samt på toilettet, hvis der ikke allerede er etableret udluftning der. Det giver jer et bedre indeklima og fjerner mange af de faktorer, der er med til at give indeklimarelaterede allergiske reaktioner.\nUdluftningsanlægget genindvinder samtidig varmen fra udluftningsluften, hvilket betyder, at I kan beholde temperaturen i værelset.\nLad Hotpaper står for forbedringen af jeres indeklima\nVælger bestyrelsen i andelsboligforeningen, at få forbedret indeklimaet, kan vi som allerede nævnt stå for alt, lige fra de indledende undersøgelser af jeres indeklima og udarbejdelse af en kravsspecifikation til arbejdet over projektering af udførelsen og kommunikation med andelsboligforeningens medlemmer og til udførelsen af selve arbejdet.\nDerved bliver jeres eneste opgave i bestyrelsen, at vedtage om arbejdet skal udføres, finde en finansiering af projektet, samt vælge et firma til at udføre det. Vælger I Hotpaper, afrapporterer vi løbende til formanden eller bestyrelsen, ligesom vi kan være med til at præsentere projektet overfor andelsboligforeningens medlemmer på et fællesmøde.\nSå med Hotpaper til at forbedre jeres indeklima, slipper bestyrelsen for en masse arbejde og skal kun kommunikere med et enkelt firma om opgaven.\nFå en uforpligtende snak, en gratis forundersøgelse og gratis fremlæggelse for bestyrelsen!\nUdfyld vores kontaktformular her eller ring til os og få en snak, hvor vi kan hjælpe og høre nærmere om Jeres andelsboligforening.\nDer er flere fordele ved at efterisolere og forbedre indeklimaet\nNår det er koldt udenfor, holder boligen på varmen.\nIsolering er typisk tjent ind på 2-3 år\nJeres varmeforbrug falder drastisk\nBedre indeklima og bedre helbred\nAndelsboligforeningen stiger i værdi\nBedre for miljøet, da I sænker co2-udslippet


Cresfimix Shoes Hombre Mandlige Fashion Forår & Efterår Alle Sort Sko Mands Komfortable Pu Læder Hvid Sko Cool Sko A2740 Tilbud > Mænds sko < Vucvoksenuddannelse.dk\nForside / / Cresfimix shoes hombre mandlige fashion forår & efterår alle sort sko mands komfortable pu læder hvid sko cool sko a2740\nCresfimix shoes hombre mandlige fashion forår & efterår alle sort sko mands komfortable pu læder hvid sko cool sko a2740\nTags: lanos nøglering sag, maskinen trykket cup, kids strømpebukser skinner, børn toy luft pistol, tastatur asus g60jx, børn toy skateboard, kids top lysekrone, lanolin olie økologisk, læder savning fod.\n5/5 Delivery 2 weeks, about the size it is better to take one size larger. I am satisfied with the purchase, I recommend the seller.\n5/5 Very pretty, very good quality and size flattered\nForår Sommer Mænd Sko Mokkasiner snøre Fritid Blød Vulcanize Sko Mandlige Fodtøj Fladskærms Sommeren Mænd Sko b87\nDet gamle Beijing klud sko mænd ' s slip-on mænds sko dovne sko mænd casual lærred sko koreanske version af den hundrede og tower Bestyrelsen sko arbejde sko af høj kvalitet, vand, vask denim stof! Daglige ture Joker,slid-resistente arbejde sko,normale\nVægt: 1. Bedes du nøje følge den størrelse tabel for at vælge den størrelse.Vælg ikke direkte i henhold til dine vaner. 2. Den størrelse har 1-2cm adskiller sig på grund af manuel måling.Bemærk venligst, at når du måler. 3. Farve ansvarsfraskrivelse:\n2019 Sommer Plus Size 39-44 Mænd Båd Sko Casual Læder Sort Sko Mandlige Lejligheder Loafers Moccasin Bløde Slyngplanter Luksus Slipper\n1.Måle længden af din fod, Hæl til Tå, er meget vigtig 2. Vælg matchende OS baseret på fod længde.e.g.Hvis din fods længde er 23,5 cm, skal du vælge størrelsen 6. 3. Hvis du har nogen problemer , pls lad mig det vide! 4.Hvis\nBrand Nye løbesko Til Mænd, Air Cushion Åndbar Mesh Slid-resistente Hot 2019 Fitness Træner Sport Sko Mandlige Sneakers\nBrand Nye løbesko Til Mænd, Air Cushion Åndbar Mesh Slid-resistente Hot 2019 Fitness Træner Sport Sko Mandlige Sneakers Vigtig Meddelelse: Det er egentlig ikke OS, størrelse,sender Vi KN/Eur størrelse, henvises til din fods længde\nUnisex Naruto Sko Animationsfilm Casual Sko Mænd Hip Hop Sko Mode Klodset Sneakers Til Mænd Vulcanize Sko Sasuke Kakashi cosplay


Arbejdspapir 59: Markedsfejl og statsfejl\n19. dec 2018 - 17:29\nHvad skal vi med staten? Hvilke opgaver er det oplagt for den at løse?\nAlle har selvsagt deres personlige smag, præferencer og interesser. Det er nærliggende at mene, at staten bør tilgodese netop ens egne behov. Det er ikke noget overbevisende argument. Det kan ikke forventes, at andre med modsatrettede interesser skulle lade sig overbevise af det.\nDen eneste måde at undgå, at staten arbitrært tilgodeser nogle på bekostning af andre, er ved at stille krav om, at den skal tilgodese alle . Det kaldes i økonomterminologi for en Paretoforbedring. En Paretoforbedring er karakteriseret ved, at ingen bliver dårligere stillet og mindst én bliver bedre stillet. En mulig Paretoforbedring er et meget stærkt argument for en stat. Det eneste, so m kan retfærdiggøre, at nogen skal begrænses i deres frihed til at gøre, hvad de vil, er at appellere til deres egne interesser.\nSpørgsmålet er, om det er tænkeligt med en stat, som stiller alle bedre (eller i det mindste ikke stiller nogen værre)?\nNB: Dette arbejdspapir er bragt i Libertas magasinet, december 2018, særnummer om Public Choice.\nDet er i hvert fald teoretisk muligt. Et berømt eksempel er ”fælledens tragedie”, navngivet af Garrett Hardin (1968). Det beskriver en situation, hvor en række bønder har adgang til et fælles græsningsareal, en såkaldt fælled. På et tidspunkt kommer der så mange køer ind på fælleden, at de overgræsser arealet. Mælkeydelsen falder fra de køer, der er der i forvejen. Problemet er, at hvis hver bonde kun tager hensyn til faldet i mælkeydelsen fra sine egne køer, vil han fortsætte med at sætte nye dyr ind, selv om han passerer det punkt, hvor den totale mælkeydelse begynder at falde. Først på det tidspunkt, hvor mælkeydelsen fra den enkelte bondes egne køer begynder at falde lige så meget som mælken fra en ekstra ko, holder han op med at sætte flere ind.\nFælledens tragedie kan illustreres på en enkelt måde spilteoretisk. I figur 1 er problemet reduceres til en situation med kun to bønder, som hver kan vælge at sætte én eller to køer ind. I skemaet ses, hvor meget bonden Anders og bonden Beate får i samlet mælkeydelse afhængig af, hvor mange køer der sættes ind. Antal liter for Anders står før semikolon, mens det for Beate står efter semikolon. Som det ses i feltet øverst til venstre, vil hver bonde få 10 liter, hvis de sætter én ko ind hver, og kun 7 liter med to køer hver (fire køer i alt).\nHvis man imidlertid ser på incitamenterne, er de som følger: Betragt først Anders. Hvis Beate sætter én ko ind, får Anders 10 liter ved også at sætte én ind, men 12 liter ved at sætte to ind. Hvis Beate derimod sætter to køer ind, får Anders 5 liter med én ko og 7 liter med to køer. Uanset hvad Beate gør, kan det bedst betale sig for Anders at sætte to køer ind. To køer er en såkaldt dominerende strategi for Anders. Nu er spillet symmetrisk, så man kan hurtig overbevise sig om, at det også er en dominerende strategi for Beate at sætte to køer ind, uanset om Anders vælger én eller to køer. Da to køer er den dominerende strategi, er to køer fra hver også spillets ligevægt – dvs. hvor ”det vil ende”Også kaldet en Nash-ligevægt, opkaldt efter nobelpristageren i økonomi John Nash. Hvis begge spillere har én dominerende strategi, har spillet kun én Nashligevægt. . Ingen af bønderne kan forbedre deres situation, givet hvad den anden gør.\nMen det samlede resultat er dårligere, end hvis de blev tvunget til kun at sætte én ind hver. I så fald ville de hver få 10 liter mælk mod syv liter i ligevægten.\nDet vil med andre ord sige, at der eksisterer et potentiale for en Paretoforbedring, som bønderne ikke selv ville kunne realisere (forudsætter vi – mere realistisk vil der med kun to bønder givetvis let kunne aftales en frivillig ordning, men det ser vi bort fra her). En stat, som forhindrer overgræsning af en fælled, ville altså kunne være i alles interesse.\nSom jeg har skitseret fælledens tragedie i dette lille spil, svarer det til det velkendte spil ”Fangernes Dilemma”. Et Fangernes Dilemma er netop karakteriseret ved, at det kollektive resultat af individuelt rationelle handlinger ikke er det bedst mulige. Staten har en potentiel rolle som Paretoforbedrer, når der foreligger en situation, som i Fangernes Dilemma.\nArrow, Hayek og Hurwicz\nDet er dog værd at bemærke, at en statslig regulering af antallet af køer ikke er den eneste løsning på fælledens tragedie-problemet. En anden løsning er at give bønderne eksklusiv ejendomsret til hver deres stykke jord. Rent faktisk var det denne måde, tidligere tiders fælledproblemer blev løst på. Fællesarealerne blev til privat ejendom.\nÉn mulighed er at opdele fælleden, så hver bonde får halvdelen hver. Det indses let fra figur 1, at Anders vil få 10 liter ved at sætte én ko ud på sin mark og kun syv ved at sætte to ud. Det samme ræsonnement gælder for Beate. Derfor vil de hver sætte én ud, svarende til det bedst opnåelige resultat.\nEn anden mulighed er, at en af bønderne ejer hele området og lejer ud til den anden. Antag f.eks. at Anders ejer det hele og som udgangspunkt sætter én ko ud. Beate vil højst tilbyde 10 liter i leje for én ko og 2 liter for ko nummer to. Anders vil dog miste 5 liter ved at tillade Beate at sætte to køer ud. Derfor er de 2 liter for den anden ko ikke nok, og han går kun med til én ekstra. Ergo ender de med én hver. Man kan også se på incitamentet for Anders til selv at sætte to køer ud, når han lejer Beate retten til at sætte én ko ud. Han vil umiddelbart vinde to liter ekstra mælk (12 mod før 10), men Beates betalingsvillighed vil falde fra (højst) 10 til 5 liter. Ergo vil Anders ikke sætte mere end én ko ind.\nSå længe der er en klar ejendomsret, som kan håndhæves, er der skabt incitamenter til, at parterne selv realiserer Paretoforbedringen. Statslig intervention er ikke nødvendig (bortset fra selve håndhævelsen af ejendomsretten, som kan kræve en natvægterstat).\nHvor langt rækker denne konklusion? Umiddelbart rækker den meget langt. I et meget vigtigt resultat fra økonomisk generel ligevægtsteori påviste Kenneth Arrow og Gerard Debreu (1954), at på et fuldkommen konkurrencemarked med privat ejendomsret og fri adgang til at handle indbyrdes, vil samtlige økonomiens Paretoforbedringer blive høstet spontant. Staten kan ikke forbedre resultatet. Den kan ikke stille nogen bedre uden at stille andre værre.\nDer er dog et vigtigt forbehold. Resultatet gælder strengt taget kun, hvis samtlige markeder er præget af fuldkommen konkurrence. Det vil sige, at der er mange købere og sælgere, og at der er tale om homogene varer. Er betingelserne ikke opfyldt, kan der være tilfælde, hvor Paretoforbedringer ikke bliver gennemført (se f.eks. Leonid Hurwicz 1972).\nEt andet centralt resultat om en markedsøkonomi skyldes F.A. Hayeks intuition og er også påvist i Hurwicz (1972). En markedsøkonomi er det økonomiske system, som minimerer behovet for central information. Det varetages decentralt af prissignaler. I eksemplet ovenfor så vi, hvordan Anders får informationer fra udlejningspriserne, når han forsøger at finde det optimale antal køer. Der var ikke brug for en central magt. Men hvis opgaven skal varetages af en central magt, er det nødvendigt for den at samle informationer ind, så den kan afgøre det rigtige antal køer. Med en hel økonomi med utallige markeder, der afhænger af hinanden, vokser koordinationsopgaven voldsomt. Det er ikke lykkedes at pege på et økonomisk system med central planlægning, som kan løse hele opgaven uden at anvende en slags markeder og markedspriser.\nMarkedet kan altså selv håndtere opgaven med realisere Paretoforbedringer under forudsætning af fuldkommen konkurrence. I én situation kan der derimod være et uudnyttet potentiale. Det er ved forekomsten af såkaldte ”markedsfejl”.\nEn markedsfejl involverer en eller anden form for eksternalitet. En eksternalitet vil sige, at en transaktion påvirker en part, der ikke er med i denBegrebet markedsfejl omfatter typisk også fænomener som naturligt monopol og kollektive goder, der imidlertid også kan henføres til eksternaliteter i forhold tredjeparter. Det samme gælder problemer knyttet til Paretorelevante informationsasymmetrier som moral hazard. Vi vil derfor nøjes med at tale om eksternalitetsproblemer abstrakt artiklen igennem. . En eksternalitet kan både være positiv og negativ. Et standardeksempel på en negativ eksternalitet er forurening. Der kan f.eks. være tale om, at en transaktion mellem to parter (f.eks. en taxichauffør og en kunde) medfører omkostninger for tredjeparter i form af luftforurening. Men da tredjeparterne ikke deltager i transaktionen, bliver der ikke taget hensyn til deres omkostninger. Det kan betyde, at der bliver forurenet mere, end hvis tredjeparterne skulle kompenseres (på samme måde, som kunder kompenserer chaufføren for besværet). Et eksempel på en positiv eksternalitet er en vaccination, som ikke kun kommer den vaccinerede til gode, men alle andre i kraft af mindre smitterisiko.\nOgså fælledens tragedie kan ses som et eksternalitetsproblem. Den eksterne effekt er den lavere mælkeydelse, de andre bønder påføres, når den enkelte bonde sætter en ekstra ko ud. I eksemplet fra figur 1 fik Anders 5 liter mælk mindre, hvis Beate satte ko nummer 2 ind, når udgangspunktet var at de hver havde 1 ko. Her var den negative eksternalitet ved én ekstra ko altså 5 liter mælk mindre til Anders.\nEksternaliteter udspringer af, at prissystemet ikke rummer tredjeparters omkostninger. Standardløsningen er en såkaldt Pigou-skat (efter den britiske økonom A.C. Pigou 1920). Den skal simpelt hen fastsættes, så den svarer til den eksterne skadevirkning, altså den skade man påfører andre ved sin aktivitet. Hvis den eksterne effekt er positiv, skal den være negativ – altså et tilskud. Logikken er, at hvis en handel ikke kan svare sig, når alle omkostninger inkluderes, så vil den heller ikke finde sted, fordi Pigouskatten netop internaliserer de manglende eksterne omkostninger. Hvis omvendt en transaktion finder sted til trods for betalingen af Pigouskatten, er det udtryk for, at gevinsterne er store nok til at bære alle omkostninger. Skatten for Beate ved at sætte ko nummer to på fælleden skulle altså være 5 liter mælk, svarende til Anders’ tab.\nHistorien kunne for så vidt slutte her. En stat kan potentielt set gavne alle ved at korrigere markedsfejl. Korrektionen består primært i Pigouskatter (altså afgifter), som svarer til eksternaliteterne i økonomi. Og en del lærebøger i økonomi stopper da også her – og anviser, hvordan staten kan intervenere til alles fordel.\nVi er dog langt fra færdige. Først bør analysen nuanceres betragteligt. Siden skal vi se på en ny, men meget relateret problemstilling, når staten skal korrigere markedsfejl.\nEn vigtig indvending mod det Pigouske ræsonnement blev rejst af Ronald Coase (1960). Han påpegede, at hvis aktørerne har adgang til at foretage transaktioner omkostningsfrit, så vil de af sig selv løse eksternalitetsproblemet. I fælledeksemplet vil de andre bønder kunne kompensere bonden for at holde op med at sætte ekstra køer ind. Antag at den ekstra ko giver bonden 2 ekstra liter mælk, mens de andre ( den anden i eksemplet med kun to bønder) mister 5 liter. Den anden vil altså kunne kompensere med op til 5 liter, mens den første bonde vil være bedre stillet med alt over 2 liter. Aftalen kan altså laves. Coase påviste, at det er underordnet, hvordan rettighederne er fordelt – altså om den enkelte bonde har ret til at sætte flere køer ind eller om de andre har ret til at sige nej.\nNu kræver konklusionen, at transaktioner kan gennemføres omkostningsfrit. Coase pointe var ikke at se bort fra transaktionsomkostninger, men at påpege, at eksternaliteter i sidste ende netop må bunde i forekomsten af transaktionsomkostninger. Det taler for at håndtere eksternalitetsproblemer institutionelt - frem for gennem beskatning – ved at indrette rettighedsfordelingen, så transaktionsomkostningerne minimeres. Er der f.eks. mange skadelidte ved forurening kan det være dyrt at organisere dem alle sammen og opnå kompensation fra forureneren. En mulig løsning er at give adgang til gruppesøgsmål, så nogle få kan sagsøge på en hel gruppes vegne.\nDen anden vigtige pointe kom bl.a. fra Arman Alchian og Harold Demsetz, som understregede ejendomsrettigheder som løsning på markedsfejlsproblemer. Grundlæggende er det noget af en tilsnigelse i det hele taget at tale om markedsfejl. For det er kun med ejendomsrettigheder, at eksternaliteter kan elimineres. Det er således, påpegede de, når ejendomsrettighederne ikke er veldefinerede eller kan håndhæves, at der foreligger en eksternalitet.\nEksemplet med fælledens tragedie illustrerer, hvordan ejendomsret løser problemet ved at fjerne det – modsat Pigouskatten, som regulerer det. Ved eksklusiv ejendomsret tilfalder alle marginale\ngevinster og omkostninger ejeren, som derfor har et incitament til at tage hensyn til dem alle. Det er kun den bonde, som ejer arealet, der får påvirket sin mælkeydelse, når der sættes ekstra køer ind. Derfor har denne ejer en tilskyndelse til at vælge det antal, som maksimerer den samlede ydelse.\nEndvidere bør en vigtig pointe fra Elinor Ostrom nævnes (hun fik som den hidtil eneste kvinde Nobelprisen i økonomi for bl.a. sine arbejder på dette felt). Det er muligheden for, at bønderne på fælleden finder en samarbejdsløsning. I den spilteoretiske illustration var det på forhånd udelukket per konstruktion, at det kunne være i bøndernes individuelle interesse at samarbejde. Der var tale om et fangernes dilemma, som kun spilles én gang, og hvor bønderne ikke kan indgå bindende kontrakter. En fælled er mere realistisk et gentagent spil. Det giver mulighed for at gengælde, hvis den anden bonde sætter for mange køer ind. I et gentagent fangernes dilemma kan spillet godt føre til en Paretoforetrukken ligevægt. Det gælder især, når der er et begrænset antal spillere. Ostrom påviste, at mange historiske fælledlignende situationer ikke havde ført til tragedier, selv om der hverken var entydige ejendomsrettigheder eller en central håndhæver. Demsetz viste i øvrigt i sin historiske forskning, hvordan ejendomsret var opstået spontant blandt nordamerikanske indianere, når ressourcepresset på fællesarealer blev for stort.\nTil gengæld kan forsøg på at samarbejde lede til overkorrektion af eksternaliteter under Pigouskatter (og tilskud). Beskatningen forudsætter, at alle alene lægger vægt på deres egne omkostninger og ikke de eksterne. Hvis de imidlertid reducerer den aktivitet, som medfører eksterne omkostninger, af hensyn til andre eller af moralske grunde, så vil de ved en Pigouskat reducere den for meget ud fra en samfundsøkonomisk betragtning. Lægger bønderne vægt på effekten på de andres mælkeydelse og pålægges de samtidig en afgift svarende til den eksterne effekt på de andres mælkeydelse, ender fælleden med at blive underudnyttet. Pigouskatten bør altså svare til den del af den eksterne omkostning, som ikke internaliseres gennem moralske normer og lignende.\nDet er endelig væsentligt at understrege, at interventioner imod eksternaliteter som Pigouskatter og lignende ikke nødvendigvis fører til en situation, hvor ingen stilles ringere. Det er altså ikke givet, at de lever op til Paretokriteriet. I fælledeksemplet er bøndernes situation symmetrisk. Derfor er der en fordel for alle ved at løse fælledproblemet. Men i ikke-symmetriske situationer er det ikke nødvendigvis opfyldt. I en situation med f.eks. én forurener og ti forureningsramte vil forureneren miste ved Pigouskatten uden at få noget til gengæld. Ofrenes gevinst er dog så stor, at de kunne kompensere forureneren og stadig have en gevinst til overs. Pigouskatten siges derfor at indebære en samfundsøkonomisk gevinst. Men så længe der ikke rent faktisk finder en kompensation sted, er Paretokriteriet ikke nødvendigvis opfyldt. Det kan tale for, at staten primært har en rolle at spille enten i symmetriske situationer – f.eks. opretholde freden mellem borgerne og undgå en alles-krigmod-alle – eller ved at skrue ”pakker” af interventioner sammen, som samlet er til alles fordel. Kriteriet er da, at nyttetabet ved de Pigouskatter, den enkelte kommer til at betale, bliver modsvaret af en mindst lige stor gevinst ved de Pigouskatter, andre betaler.\nTrods disse vigtige forbehold mod den pigovianske løsning er det vanskeligt at afvise, at der kan eksistere situationer med markedsfejl, hvor staten potentielt kan gennemføre Paretoforbedringer – stille alle bedre. Det er imidlertid måske nok en nødvendig, men ikke tilstrækkelig betingelse for Paretoforbedringer.\nProblemet er, at ”nissen” – i form af eksternalitetsproblemet – flytter med, når problemet skal løses politisk. Der er som sagt eksternalitetsproblemer tilstede, når der ikke forekommer eksklusiv ejendomsret. Og med mindre det politiske system består af en diktator med eksklusiv ”ret” til alle ressourcer, er politiske beslutninger uløseligt forbundet med eksternaliteter (se Brøns-Petersen 2013b).\nDet er let at vise, at et demokratisk beslutningssystem vil være forbundet med én af to eksternaliteter:\nOvervæltning af omkostninger på mindretallet og koncentration af gevinster på flertallet. Der er ingen sikkerhed for, at medlemmer af mindretallet ikke bliver dårligere stillet ved en politisk beslutning. Tværtimod har flertalskoalitionen et incitament til at koncentrere nettogevinsterne hos sig selv.\nIndividuelle vælgerhandlinger har meget store eksternaliteter, fordi fordele og ulemper ved dem primært har konsekvenser for andre.\nI en situation, hvor en politiker eller vælger kan påvirke beslutningsprocessen i en grad, som afgør koalitionsdannelsen, er problemet med byrden på mindretallet tilstede. I en situation, hvor der ikke er sådanne strategiske muligheder, er der til gengæld eksternaliteter ved vælgernes handlinger. En almindelig vælger vil f.eks. typisk ikke kunne afgøre koalitionsdannelsen ved at gå ned og stemme på et parti. Man kan højst håbe på, at stemmen ender med at give indflydelse til et parti, som kan afgøre den. Sandsynligheden for, at den enkeltes stemme er udslagsgivende, er imidlertid meget lille. Derfor spiller det for den enkelte vælger ingen stor rolle, om man stemmer på en god eller dårlig kandidat. Og derfor vil det sjældent kunne svare sig at bruge tid og omkostninger på at blive godt informeret. For det politiske udfald har de sam lede vælgerhandlinger imidlertid afgørende betydning (f.eks. for fordelingen af mandater). Der forligger altså en klassisk eksternalitetsproblemstilling.\nDer er dog én måde at træffe demokratiske beslutninger på, som både forhindrer overvæltningen af nettoomkostninger på mindretallet og fjerner eksternaliteten ved individuelle vælgerhandlinger. Det er beslutninger truffet med enstemmighedsregel . Ved enstemmighed er der ikke et mindretal, som bliver ramt. En vælger, som bliver dårligere stillet ved en given beslutning, kan stemme nej og har dermed effektivt vetoret. Adgangen til at nedlægge veto er også årsagen til, at der ikke er eksternaliteter ved vælgerhandlingerne (valgdeltagelse og informationsindsamling). Alle stemmer er udslagsgivende i den forstand, at alle kan nedlægge veto. Som påpeget af Knut Wicksell er der en formel lighed mellem et politisk system med enstemmighed og en markedsøkonomi ved, at alle er udstyret med en vetoret, der forhindrer dem i at blive stillet ringere.\nDer er imidlertid en central forskel på en markedsøkonomi og en beslutning truffet ved enstemmighed. Rækkevidden af et veto på markedet går ikke længere end den enkelte transaktion. Ved en politisk beslutning er det derimod alle, som bliver ramt af vetoet. Der træffes én samlet beslutning og foregår én samlet transaktion (en pakke med de elementer der skal til for at stille alle bedre), ikke et mylder af decentrale parvise transaktioner. Et veto kan anvendes strategisk – på markedet indskrænker det sig dog til eventuelt prutteri om prisen ved hver transaktion. Jo mere konkurrence, desto mindre spillerum for at prutte. Ved enstemmighed kan der derimod opstå et holdout-problem. Det er en situation, hvor en vælger truer med at nedlægge veto mod et ellers fordelagtigt forslag – i et forsøg på at få en endnu større fordel. En holdout tager hele transaktionen og dermed alle andre som gidsel. Og dermed er der også et eksternalitetsproblem knyttet til enstemmighed, når der handles strategisk.\nKonklusionen er altså, at demokratiske beslutninger er forbundet med endemiske eksternalitetsproblemer. Det store paradoks er, at det problem, som i første omgang kan begrunde staten, er uløseligt knyttet til den.\nVelfærdsstaten er gennemsyret af eksternaliteter\nDer er ikke mindst knyttet eksternaliteter til en moderne velfærdsstat. De strukturproblemer med hæmmet arbejdsudbud, uholdbare offentlige finanser, incitamentsproblemer ved indkomstoverførsler og stigende offentligt forbrug, som karakteriserer de fleste velfærdsstater, kan føres tilbage til uhensigtsmæssige incitamenter.\nFor det første indebærer beskatningen, at en betragtelig del af gevinsten ved ekstra arbejdsudbud og anden form for værdiskabelse tilfalder andre end den enkelte selv.\nFor det andet indebærer offentligt forbrug i form af subsidierede eller helt gratis ydelser, at omkostningen betales af andre end den enkelte. Det skaber et incitament til overforbrug på samme måde som fælleden bliver overudnyttet.\nFor det tredje fungerer indkomstoverførsler som en hæmsko for arbejdsudbud og anden værdiskabelse – på linie med skatter – og leder til overudnyttelse på samme måde som offentligt forbrug. I fravær af kostægte priser på både offentligt forbrug og indkomstoverførsler er det nødvendigt i stedet at indføre rationering.\nEndelig giver statens adgang til at optage lån mulighed for at omfordele finansieringen af de offentlige udgifter mellem generationerne. Fremtidige vælgere har ikke stemmeret i dag, og derfor kan en del af finansieringsbyrden overvæltes på dem. Stort set ingen moderne velfærdsstater har holdbare offentlige finanser.\nDet er værd at bemærke sig, at der er en formel identitet mellem fordelingspolitik og forurening. På abstrakt plan er der tale om samme negative eksternalitet. Ved forurening er der en gevinst for forurenerne, men omkostningen er større for dem, der bliver ramt af den. Det er derfor, der er en samfundsøkonomisk gevinst ved at beskatte eksternaliteten svarende til skadesomkostningen. Ved omfordeling finansieret med skatter (eller regulering) er der tilsvarende en gevinst for modtagerne, som imidlertid overgås af omkostninger for betalerne. Det hænger sammen med, at beskatning er forbundet med en omkostning ud over, hvad der overføres til modtagerne. Samtidig vil der som sagt ofte også være adfærdsvirkninger på modtagersiden, hvis overførslerne er betinget af lav indkomst i øvrigt.\nDe negative effekter ved omfordeling er en central begrundelse for, hvorfor opretholdelse af fred og beskyttelse af ejendomsret – som essentielt set er en beskyttelse mod ”privat” omfordeling gennem tyveri – ses som en central statslig funktion med potentiale til at stille alle bedre. Det er en beskyttelse mod at gøre privat ejendom til en fælled.\nDerfor kan det nok undre, at fordelingspolitik til tider også ses som en statslig funktion. Det gælder f.eks. Musgrave (1959), som udover den allokative funktion (håndtering af markedsfejl) også peger på den stabiliserende funktion (bekæmpe konjunkturbevægelser) samt den fordelingsmæssige funktion. Det kan også kun lade sig gøre ved at indføre en ”præference for omfordeling” og at foreskrive, at staten skal agere efter den. Hvis omfordeling udråbes til en værdi i sig selv, kan det naturlig nok begrunde et vist samfundsøkonomisk tab at omfordele - på samme måde som en ekstern "præference for forurening" ville kunne begrunde forurening udover det niveau, hvor Pigouskatten modsvarer den eksterne skadevirkning.\nEt centralt spørgsmål i begge tilfælde er imidlertid, hvor denne præference kommer fra. I mange tilfælde forudsættes den ganske enkelt at stamme fra en central planlægger. Den kan også være et resultat af en tænkt flertalsbeslutning. Hvis et flertal har fordel af omfordeling, er det i høj grad tænkeligt, at det vil træffe en beslutning om at omfordele. Men medmindre der er tale en enstemmig beslutningJohn Rawls argumenterede for, at en rationel aktør bag et slør af uvidenhed om fremtiden, ville gå ind for omfordeling, så længe det begunstiger den dårligst stillede. Det kan imidlertid ikke sidestilles med faktisk enighed. Rawls’ tankeeksperiment er da også en filosofisk metode til at udmønte Kant’s kategoriske imperativ på, ikke en hverken faktisk eller hypotetisk kontrakt. , vil det bryde med Paretoprincippet.\nDet er vanskeligt at se, at Paretoprincippet skulle kunne lede til en generel præference for omfordeling. Det er derimod ikke utænkeligt, at der kan være en præference for omfordeling, som har karakter af forsikring. Det kan observeres at finde sted på private forsikringsmarkeder. Jeg er villig til at betale til én, hvis hus brænder ned, mod at de øvrige forsikringstagere også er villige til at betale for mig, hvis uheldet er ude. Denne type omfordeling er imidlertid begrænset til aktuarisk risiko - altså at der er en sammenhæng mellem betaling og “chance“ for erstatning. Den kan sagtens være Paretoforbedrende, når forsikringsordningen tegnes. Er der forsikringsmarkeder, hvor det offentlige måtte have en komparativ fordel frem for private markeder, kan omfordeling altså være Paretoforbedrende. Men det kræver, at omfordelingen begrænses til disse tilfælde. Og det kræver på sin side, at det besluttes enstemmigt – enten gennem et egentligt enstemmighedskrav eller ved fri adgang til at forlade forsikringsordningen.\nKonstitutionel økonomi - en vej ud af dilemmaet\nDer er altså et grundlæggende dilemma: Der kan være eksternaliteter i markedet, som i teorien kan korrigeres med offentlig intervention. Men offentlig intervention er altid selv forbundet med eksternaliteter. Det er ikke muligt at fjerne dilemmaet. En vej kan derimod være at forsøge at minimere de samlede eksternalitetsproblemer. Det er essentielt, hvad konstitutionel økonomi handler om.\nDisciplinen anses normalt for grundlagt med James M. Buchanan og Gordon Tullocks The Calculus of Consent (1962), men ideerne er til stede allerede hos de amerikanske forfatningsfædre, og hos\nJohn Locke og Montesquieu. I værket stiller Buchanan og Tullock spørgsmålet: Hvilke forfatningsregler ville der kunne blive enighed om, inden det dagligdags politiske spil går i gang. Spørgsmålet rummer to pointer. For det første er sandsynligheden for at blive enige om spillereglerne størst, inden spillet begynder. Det ville være vanskeligere at blive enige om f.eks. at spille med off-sideregel i fodbold, hvis først et af holdene har begået off-side. For det andet: Når spillet er i gang, vil reglerne i høj grad bestemme udfaldet. Det er ingen tilfældighed, at skak spilles anderledes end boksning. Det skyldes, at reglerne er grundlæggende forskellige. Vil man gerne gøre boksning mindre voldelig, er løsningen at ændre reglerne, så fysisk vold ikke betaler sig, ligesom det ikke betaler sig i skak.\nOg hvilke forfatningsregler bør man så vælge? Idealet er som sagt, at politiske beslutninger skal træffes ved enstemmighed. Det fjerner omkostningen ved at nogen havner i et mindretal. Til gengæld er der som sagt store problemer ved at forhandle sig frem til enighed på grund af holdoutproblemet. De to typer af omkostninger er illustreret i figur 2. Som det ses, vokser forhandlingsomkostningerne med flertalskravet, mens majoriseringsomkostningerne falder. Buchanan og Tullocks løsing er at fastlægge flertalskravet, så det forventes at minimere de samlede omkostninger. Det er det punkt, K*, hvor summen af de to omkostningskurver har minimum.\nDer er ingen grund til at forvente, at flertalskravet vil være ens for alle beslutninger. For meget afgørende beslutninger med store omkostninger ved at havne uden for flertalskonstellationen kan kravet være højt. For mere bagatelagtige beslutninger kan det være lavt. Princippet kendes allerede i den forstand, at det er svært at ændre grundloven, mens beslutningen om at indkøbe toiletpapir til Folketinget formentlig er overladt til en diktator (med hensyn til denne beslutning). Der er derimod intet, som taler for, at flertalskravet netop bør være 50 pct.\nDer kan også være andre måder at beskytte mod omkostningerne ved at stå uden for flertallet. Individuelle rettigheder som f.eks. beskyttelsen mod ekspropriation uden erstatning, ejendomsret og de grundlæggende frihedsrettigheder kan nedbringe disse omkostninger og gøre det acceptabelt med et lavere flertalskrav. De lægger bånd på, hvad flertallet kan beslutte og dermed udsætte mindretallet for. Principper om generalitet, som begrænser lovreglernes mulighed for at blive designet til at begunstige eller ramme bestemte grupper, er en anden metode. Det samme gælder en høj grad af decentralisering af den politiske magt. Hvis der er omkostninger ved at flytte fra en beslutning, der stiller én ringere, er konsekvenserne ikke så alvorlige. Magtdeling og andre former for checks-and-balances kan ligeledes gøre det mere acceptabelt, at beslutninger træffes med mindre end enstemmighed.\nDen konstitutionsøkonomiske konklusion er altså, at forfatningen bør designes, så de samlede eksternalitetsproblemer fra på den ene side økonomi og civilsamfund og på den anden side politik minimeres. Grænsen for politik bør gå, hvor omkostningerne begynder at stige.\nNissen flytter med igen\nHvis forfatningen er det rigtige sted at minimere de uundgåelige eksterne omkostninger samlet set, rejser det imidlertid nye spørgsmål: Hvordan indføres, og hvordan opretholdes en sådan forfatning? Hvis forfatningen er til alles fordel, burde det umiddelbart ikke lyde så vanskeligt. Buchanan mente dog, at ingen nutidige forfatninger udgør et tilstrækkeligt værn om borgernes frihed. Samtidig er det evident, at der ikke er stærke folkelige bevægelser, som presser på for at få indført en sådan forfatning.\nForklaringen kan søges i, at selve indførelsen og opretholdelsen af frihedens forfatning også er behæftet med store eksterne gevinster. Nissen flytter altså med endnu engang. En konstitutionel reform svarer til at samarbejde på fælleden.\nDerfor har ikke mindst Anthony de Jasay sat spørgsmålstegn ved det konstitutionsøkonomiske projekt (se Brøns-Petersen 2013a). Indvendingen går ikke så meget på, om selve den foreslåede forfatning nu også er hensigtsmæssigt, som på om den kan blive vedtaget. I tillæg til eksternalitetsproblemet betvivler han i øvrigt også, om usikkerheden om fremtiden nogensinde bliver så stor som forudsat af Buchanan. Uden tilstrækkelig stor usikkerhed vil vi ikke kunne blive enige, fordi vi kan forudsige, hvem vi vil være postkonstitutionelt. Han kritiserer også realismen i et meget stort kvalificeret flertal. Hvis mindretallet er lille nok, er det sandsynligt, at flertallet simpelt hen vil køre det over, uanset hvad forfatningen siger. Som et konkret eksempel har det typisk været tilfældet med EU's traktatændringer, at de ikke er blevet stoppet, når de er blevet vetoet af et enkelt lands befolkning, men at de i stedet er blevet modificeret.\nBuchanan medgav, at indførelsen af en frihedens forfatning indebærer en betydelig udfordring og i høj grad beror på, at der åbner sig et ”window of opportunity” i stil med den amerikanske revolution. Han argumenterede samtidig for, at der bør bygges en ”civil religion” op omkring forfatning for at bevare den. Tydeligt er det i hvert fald, at forfatningen ikke har været effektivt opretholdt i de mange lande, som indførte en variant af den amerikanske forfatning med denne som forbillede.\nEksternaliteter er allevegne\nDet er et naivt forsvar for det liberale samfund, at eksternaliteter ikke eksisterer i nogen nævneværdig grad, og at markedet må forventes at fungere som Arrow-Debreu-modellen med dens fravær af ”markedsfejl”. Problemet er snarere, at forsøg på at løse eksternalitetsproblemer får nissen til at flytte med. Politik er i endnu højere grad end markedet befængt med eksternaliteter.\nMan kan argumentere for, at et ægte eksternalitetsproblem går så dybt, at det er umuligt at løse. Eksternalitetsproblemer, der lader sig løse, er det kun på overfladen (se Brøns-Petersen 2001).\nEksternaliteter er et alvorligt problem – måske dét mest centrale samfundsmæssige problem overhovedet. Det er imidlertid meget begrænset, hvad det har af implikationer for politisk intervention – og mere overordnet for, hvad vi bør have af politiske institutioner. For nok kan vi ønske os en stat udrustet til at håndtere markedsfejl, men deraf følger ikke, at den også kan håndtere dem.\nForestillingen om, at en stor stat er nødvendig for at løse markedsfejl er ikke mindre naiv end forestillingen om, at markedsfejl ikke eksisterer.\nDet skyldes som sagt, at nissen flytter med – og i en vis forstand bliver værre. Markedets eksklusive ejendomsret udgør en undtagelse fra en ellers normal tilstand i politik og andre samfundsmæssige sammenhænge, hvor eksternalitetsproblemer er et grundvilkår. Så nok er der et stort potentiale for Paretoforbedringer via politiske indgreb, men det politiske system kan ikke frigøre det.\nDet leder til to konklusioner. For det første styrker det argumentet for at begrænse statsmagten – og endog mere end Buchanan lagde op til. For det andet kan det tale for, at vi i endnu højere grad, end han indså, er afhængige af de ”windows of opportunity”, som skæbnen måtte tildele os. Hvis der kun er få chancer for at ændre forfatningen i en hensigtsmæssig retning, kan det være nødvendigt at påvirke den førte politik ad andre kanaler også. Det leder til en meget højere grad af pragmatisme end hos Buchanan, der anbefalede at lægge vægten på at ændre spillereglerne. Kort sagt: Forsøm ikke nogen lejlighed til at gøre verden mere fri.\nArrow, K. og G. Debreu (1954): ”Proof of the Existence of an Equilibrium for a Competitive Economy.” Econometrica 22.\nBrøns-Petersen, O. (2001): ”Eksternaliteter i økonomi og politik”. Økonomi og Politik 74\n– (2013a): ”de Jasays ordnede anarki”. Libertas 54.\n– (2013b): ”Liberalismens blandede succeser” i ”Liberalisme: Danske og internationale perspektiver”. Odense: Syddansk Universitetsforlag.\nBuchanan, J.M. og G. Tullock (1962): ”The Calculus of Consent: Logical Foundations of Constitutional Democracy”.\nCoase, R. (1960): “The problem of social cost”. Journal of Law and Economics 3\nHardin, G. (1968): “The Tragedy of the Commons”. Science 13 Dec 1968: Vol. 162, Issue 3859, pp. 1243-1248DOI: 10.1126/science.162.3859.1243\nHayek, F.A. (1945): “The Use of Knowledge in Society,” American Economic Review, XXXV, No. 4; September, 1945, pp. 519–30. 27/6/2018. http://oll.libertyfund.org/titles/92\nHurwicz, L. (1972) "On informationally decentralized systems" i C. B. McGuire and R. Radner,eds., Decision and Organization: a Volume in Honor of Jacob Marshak (North-Holland), pp. 297-336.\nLocke, J. (1690): “Second Treatise on Government”. http://www.constitution.org/jl/2ndtreat.htm\nMusgrave, R.A. (1959): “The Theory of Public Finance”. New York: McGraw Hill.\nPigou, A.C. (1920): “The Economics of Welfare”. http://files.libertyfund.org/files/1410/Pigou_0316.pdf\nRawls, J. (1971): “A Theory of Justice”. Cambridge, Mass.: Harvard University Press\nWicksells, K. (1896): ”Finanztheoretische Untersuchungen nebst Darstellung und Kritik des Steuerwesens Schwedens”. Jena: Gustav Fischer.\nHent Filstørrelse: 269,6 KB


Jeg opstiller hermed til valget vedr. kunstnersamfundets jury.\nPå fagbladet Arkitektens nr. 05 2019 har jeg været gæsteredaktør og i artiklen “Nye alliancer” skrevet om et potentielt opgør med den kortsigtede forbrugskultur der præger megen arkitektur i dag. Efter en årrække med et alt for forsimplet regneark spores nu en fornyet interesse for helheder og æstetik inkl. materialer, ressourcer og langtidsholdbare løsninger. Også når vi skal vurdere hvordan vi bygger mest miljørigtigt og etisk forsvarligt. En dagsorden jeg har kæmpet for siden jeg i 2002 begyndte at arbejde med dogmekommunen Albertslund. Udviklingen bør give nye muligheder for at insistere på arkitektonisk og kunstnerisk kvalitet og jeg peger i artiklen på et par historiske og nutidige eksempler på en bygningskunstnerisk tilgang der rækker ud over marketing og “greenwashing”. Jeg håber du vil læse artiklen og evt. diskuterer indholdet med mig på linkedin hvor jeg har lavet et opslag til lejligheden.\nI kunstnersamfundets jury ønsker jeg at arbejde for en forståelse af kunstarternes og bygningskunstens grundlæggende betydning for at opretholde og forny det rumlige og materielle aftryk hvormed arkitekturen præger det enkelte menneskes livskvalitet. Jeg vil arbejde for at optage nye medlemmer der på hver deres forskellige måder bidrager til at berige og udvikle faget og bygningskunsten med de højeste ambitioner.\nJeg er medlem af Akademiet valgt for perioden 2017-2023 og suppleant til Akademiraadet 2018-2021. Mit virke inden for bygningskunsten har ført mig vidt og bredt som praktiserende arkitekt præmieret i en række konkurrencer, udstillinger på bl.a Venedig biennalen i 2016 & 1996, studielektor på arkitektskolen, ekstern censor i det nationale censorkorps for de videregående kunstneriske uddannelser og fagdommer i en række nationale konkurrencer til dato. På Arkitektskolen har jeg bl.a stiftet og været programansvarlig for kandidatprogrammet Bosætning, Økologi og Tektonik KADK 2014-2018 og sidder nu som medlem af optagelsesudvalget for bacheloruddannelsen i arkitektur. Senest har jeg i 2018 modtaget Statens Kunstfonds store arbejdslegat som har givet mig mulighed for at eksperimenterer med materialer og bygningselementer på Statens Værksteder i 2019. Mit arbejde på tværs af praksis, undervisning og kunstnerisk udvikling kan følges på https://www.instagram.com/fransdrewniak/ Cv er også vedlagt


Om at sadle om – Hjemmeakademiet\nOm at sadle om\nDe fleste dage insisterer jeg på, at vi kommer ud af lejligheden. Det er ikke et krav fra min side, at det bliver en lang tur eller en særlig slags tur. Men erfaringen er, at hjemmelivet bliver for surt, hvis vi har for mange dage, hvor vi bliver indendøre. Jeg bliver rastløs og føler mig indespærret. Og jeg er ikke den eneste, der ikke reagerer godt på det.\nMen nogen dage skal det bare ikke være.\nNogen dage er der ingen af mine gode argumenter, der virker.\nOg så kan man argumentere for, at det er mig, der er den voksne, og mig, der har det overordende ansvar, og at børn slet ikke har forstand på, hvad deres behov er, fordi de er lyststyrede.\nMen erfaringen viser mig, at min søn har ret godt styr på, hvornår en tur ud i verden er lige i skabet, og hvornår det vil være for meget af det gode. Som regel går han gerne med ud, når jeg fortæller, hvad vi skal, og når jeg inkluderer ham i beslutningen om, hvornår vi tager afsted. Sidstnævnte gør jeg f.eks. ved at sige: “Vi skal afsted snart. Efter hvilken sang er du klar?” eller “Jeg vil afsted senest kl. 11.00. Hvornår er du klar?” Dén plejer han at være med på.\nVi har før stået i situationer som den, vi havde i dag: Jeg holder på, at vi skal ud, og han gør modstand mod alt, hvad jeg kommer med. Jeg gennemtrumfer på trods af protester. Vi skændes hele vejen ud af døren. Og turen bliver ikke særlig fed. Vi ender med at gå hjem. Og først når vi er hjemme igen, falder min puls ordentligt ned og vi finder hinanden rigtigt igen. Ikke et ret fedt forløb faktisk.\nI dag sadlede jeg om. Midt i flyverdragt-“slåskamp” sagde jeg: “Okay, har du brug for lige at gå ind og gynge lidt? Jeg har i hvert fald brug for en pause fra at tage overtøj på!”. Han hoppede straks afsted ind for at gynge, tydeligvis lettet. Jeg gik ind og satte mig i sofaen og zonede ud indtil pulsen var kommet ned fra det røde felt.\nEfter noget tid gik jeg ind til ham og forsøgte mig igen. Og her blev det ret tydeligt for mig, at udflugt ikke var det, han havde brug for. Det kunne han mærke, og han signalerede det ret tydeligt. Jeg havde bare været for optaget af mit eget til at lægge ordentligt mærke til ham. Og når jeg tænker på den morgen, vi havde, så forstår jeg godt hans behov. Han havde ikke brug for al mulig fyld; han havde brug for ro og nærhed med mig.\nInd i mellem undervurderer jeg, hvor stor betydning det kan have, at der har været en “konflikt”. Det er ikke tilstrækkeligt at sige “undskyld” eller at have et fint og connectende moment. Det kan sidde længe i kroppen, og at få rettet op på det, kan tage lang tid. Det handler om at få etableret en ordentlig, tryg kontakt igen, efter, at noget har været ubehageligt og svært, efter at grænser er blevet overtrådt og tillid er blevet brudt. Følelser tager den tid, de tager.\nMen uanset om jeg lige forstår, hvad modstanden (eller reaktionen) kommer af, så ønsker jeg at leve et liv, hvor jeg har tillid til det, mine medmennesker viser mig. Derfor er det også vigtigt for mig, at vi alle sammen har reel indflydelse på det liv, vi lever herhjemme. Det kommer ikke altid let, men jeg øver mig, og i dag synes jeg sgu, at jeg gjorde det ret godt.\nI hvilke situationer har du svært ved at sadle om?\nPrevious postAt hjemmepasse er et dagligt tilvalg\nNext postBronze er ikke et grundstof og der er en fejl i vores computerspil


Alle nye uddannelsessteder skal forelægges Det Faglige udvalg for Frisører og Kosmetikere til godkendelse.\nBegrænsning i antal uddannelsespladser\n1) Læremestre, der beskæftiger fagligt uddannet arbejdskraft med en dansk frisøruddannelse, kan ansætte 1 elev pr. faglært.\n2) Nyetablerede virksomheder, - også uden ansatte, kan ved ansøgning til fællesudvalget godkendes til 1 elev. Såfremt virksomheden senere ønsker at ansætte en ny elev, sker den endelige godkendelse af virksomheden, såfremt uddannelsen for den første elev er forløbet tilfredsstillende.\n3) Når en elev bliver udlært, kan der først ansættes en ny elev ud fra ovennævnte regler, når virksomheden opfylder kravene.\nDer kan i specielle tilfælde ansøges om dispensation til en overlapning i op til max. 1/2 år, hvis virksomheden har et velbegrundet ønske til ansættelsen. Der skal i alle tilfælde ske behandling i fællesudvalget om overlapningen.\nUddannelsesaftaler kan hentes her\nHvor skal uddannelsesaftalen sendes til?\nNår uddannelsesaftalen er udfyldt - det gælder også ophævelse af en aftale, så skal den altid fremsendes til den skole hvor eleven modtager sin undervisning. Alt for mange sender aftalen til Det Faglige udvalg for Frisører og Kosmetikere, hvilket betyder unødigt arbejde og omkostninger for alle.\nPraktikvejledning til skolen - frisør\nPraktikvejledningen benyttes af virksomheden og eleven hver gang eleven skal på skole. Blanketten udfyldes i samarbejde mellem eleven og virksomheden og fremsendes til skolen inden eleven påbegynder skoleopholdet. Skolen har herefter mulighed for at tilrettelægge et specielt undervisningsforløb for eleven, hvis der er behov for dette.\nPraktikerklæringen kan vedhæftes et hjælpeskema, som indeholder oplysninger om, hvilke praktikmål eleven har arbejdet med i praktikperioden, og hvilket niveau eleven har nået.\nSkolerne skal oplyse praktikstederne om, hvilket skema der bruges lokalt.\nElever, der ikke har opnået bedømmelsen "godkendt" i en praktikperiode, tilbydes et af den ansættende arbejdsgiver fastlagt praktikforløb og vurderes på ny.\nPraktikerklæring efter sidste praktikperiode samt skolebeviset danner tilsammen grundlaget for, at eleven kan gå op til den ordinære svendeprøve.\nPraktikerklæring og hjælpeskema udleveres af skolen. Udfyldt praktikerklæring og hjælpeskema udleveres til eleven og til skolen.\nArbejde efter skoletid\nBlanketten kan hentes nederst på denne side.\nAnsøgning om arbjede efter skoletid 84 kB


Ferie i Berlin, miniferie i Berlin, ideer og tips fra HomeAway\nFerie i Tyskland /\nBerlin har det hele: Seværdigheder, shopping og kultur\nTysklands hovedstad er altid en rejse værd: Rigsdagen, Brandenburger Tor, Kurfürstendamm, Museumsinsel og det berømte varehus KaDeWe er blot nogle af Berlins mange seværdigheder. Denne metropol har så mange spændende sider som du kan opleve til fods, med bus eller sågar på en sejltur med en af de mange udflugtsdampere. Berlin byder på fantastisk shopping, fra stormagasiner til tyske og internationale modedesigneres butikker og kulinarisk har du ligeledes hele spektret i Berlin: Fra pølsevogne, hvor du kan prøve den berømte ”Currywurst” (karrypølse) over restauranter, der tilbyder mad fra alverdens lande, til kulinariske oplevelser i særklasse i restauranter med Michelinstjerne. Nattelivet er sprællevende og hver måned er der nye festivaler, messer, udstillinger og kulturarrangementer fra Berlin modeuge i februar til de berømte julemarkeder i december.\nStorbyferie i Berlin-Mitte\nBerlin-Mitte består af distrikterne Wedding, Mitte og Tiergarten og her ligger nogle af Berlins mest kendte seværdigheder, f.eks. Alexanderplatz, fjernsynstårnet, Brandenburger Tor, den tyske rigsdag, Gendarmenmarkt, Unter den Linden og Potsdamer Platz. Her finder du ligeledes „Museumsinsel“, hvor en stor del af Berlins kendteste museer ligger. Unter den Linden er en pragtfuld boulevard, der strækker sig fra Pariser Platz til Brandenburger Tor, og er et shopping mekka.\nFind ferielejlighed i Berlin-Mitte\nFerie i Berlin Pankow\nPankow ligger i den nordøstlige del af Berlin og grænser op mod Friedrichshain-Kreuzberg, Berlin Mitte, Reinickendorf og Lichtenberg. Rådhuset og Schönhausen-slottet hører til Pankows største seværdigheder. Prenzlauer Berg, der ligger i Pankow, er en ung, levende bydel og et populært mødested. Den tiltrækker mange besøgende på grund af sine mange barer og caféer, KulturBrauerei, vandtårnet og Kollwitzplatz og de mange smukke huse fra århundredskiftet.\nFind ferielejlighed i Pankow\nFerie i Berlin Friedrichshain-Kreuzberg\nFriedrichshain-Kreuzberg er en af de mest spændende og hippe bydele i det centrale Berlin. Friedrichshain-Kreuzberg er en sammenlægning af Friedrichshain (tidligere Østberlin) og Kreuzberg (tidligere Vestberlin) og floden Spree skiller de to bydele. Her ligger East Side Gallery, en bevaret del af Berlinmuren med 105 originalkunstværker af 118 kunstnere fra 21 lande. Karl-Marx-Allee er et klassisk eksempel på arkitektur i socialistisk. Friedrichshain-Kreuzberg har et kæmpe udvalg af restauranter og barer, der har åbent næsten døgnet rundt.\nFind ferielejlighed til miniferie i Berlin Friedrichshain\nFerie i Berlin Tempelhof-Schöneberg\nEuropas største varehus, det berømte KaDeWe, ligger i bydelen Tempelhof-Schöneberg, ligesom den nu nedlagte lufthavn Berlin-Tempelhof, der spillede så stor en rolle under Berlin blokaden efter 2. verdenskrig. I dag hedder området Tempelhofer Freiheit, landingsbanerne er nu en stor park og der finder talrige spændende messer og events sted på området. Rådhuset i Schöneberg er ligeledes en seværdighed, på rådhuspladsen holdt John f. Kennedy sin berømte ”Ich bin ein Berliner” tale.\nFind ferielejlighed i Tempelhof-Schöneberg\nBerlin miniferie i Charlottenburg-Wilmersdorf\nCharlottenburg-Wilmersdorf var centrum i det tidligere Vestberlin. Her ligger den kendte gade Kurfürstendamm samt nogle af de vigtigste seværdigheder i det tidligere Vestberlin. Det kan anbefales at leje en ferielejlighed i en af sidegaderne til Kurfürstendamm. Herfra er man indenfor gåafstand af Kaiser-Wilhelm-Gedächtniskirche, den zoologiske have, der er Europas ældste, og Charlottenburg-slottet med sin fornemme barokhave. Desuden varter selve Kurfürstendamm op med shoppingmuligheder i topklasse, og i sidegaderne finder du mange gode restauranter og barer.\nMeget af Berlin er blevet genopbygget i løbet af de sidste 100 år og byen består af en fascinerende blanding af nyt og gammelt der ligger side om side. Berlin, der var delt i Øst- og Vestberlin af Berlinmuren indtil 1989, byder på ufattelig mange seværdigheder. Berlin har en dejlig, afslappet atmosfære og der er få storbyer, hvor du bliver modtaget med så åbne arme som i Berlin.