Rapport om firmaflyvning m.m. - PDF\nDownload "Rapport om firmaflyvning m.m."\n1 Rapport om firmaflyvning m.m. Februar 1999\n2 Indholdsfortegnelse 1. Indledning... Side Forhistorie... Side Rapportens indhold og afgrænsning... Side 8 2. Flyvesikkerhedsmæssige regler og Statens Luftfartsvæsens...Side 8 tilsynsaktiviteter 2.1 Gældende regler... Side Statens Luftfartsvæsens tilsynsvirksomhed... Side Regelfastsættelse... Side Tiltrædelseskontrol... Side Funktionstilsyn... Side Informationsvirksomhed... Side Analysevirksomhed... Side Kategorier af flyvning med passagerer... Side Erhvervsmæssig lufttransport af passagerer... Side Privatflyvning... Side Firmaflyvning... Side Regler for flyvning med passagerer... Side Erhvervsmæssig transport af passagerer... Side Licens... Side Udstedelse af licens... Side Kontrol... Side Tilbagekaldelse af licens... Side Teknisk/operativ godkendelse (AOC)... Side Organisation... Side Dokumentation til brug for myndighedskontrol og... Side 16 som grundlag for selskabets drift 2.\n3 Bemanding af luftfartøjer... Side Flyve- og tjenestetidsbestemmelser... Side Større luftfartøjer... Side Mindre luftfartøjer... Side Luftfartslovens 50, stk Side Kontrol... Side Generelt... Side Linieinspektion... Side Rampeinspektion... Side Certificering... Side Generelt... Side Trafikflyvercertifikat (B-certifikat)... Side Instrumentbevis... Side Trafikflyvercertifikat (D-certifikat)... Side Kommende regler (JAR-FCL)... Side Kontrol... Side Luftfartøjer Side Teknisk godkendelse (luftdygtighedsbevis)... Side Vedligeholdelse... Side Kontrol... Side Brug af flyvepladser... Side Passagerforsikring... Side Gebyrer... Side Generelt... Side Certifikater... Side Luftdygtighedsbeviser... Side Erhvervsmæssig flyvning... Side Privatflyvning... Side 25 3.\n4 4.2.1 Generelt... Side Certificering... Side Privatflyvercertifikat (A-certifikat)... Side Instrumentbevis... Side Kommende regler... Side Kontrol... Side Luftfartøjer Side Teknisk godkendelse (luftdygtighedsbevis)... Side Vedligeholdelse... Side Kontrol... Side Brug af flyvepladser... Side Udlejning af luftfartøjer... Side Gebyrer... Side Firmaflyvning... Side Håndhævelse og sanktion Side Håndhævelse (ulovlig erhvervsmæssig flyvning)... Side Firmaflyvning... Side Vennetjenester... Side Sanktioner (straf og administrativ inddragelse af certifikat... Side 30 efter luftfartsloven) Straf... Side Administrativ inddragelse af certifikat... Side Indledning... Side Luftfartslovens Side Luftfartslovens 150, stk. 5 og 6, jf. stk. 1,... Side 33 nr. 1 og 2, samt stk. 2, nr. 1 og 2 6. Vurdering og anbefalinger... Side Afgrænsning erhvervsmæssig - ikke-erhvervsmæssig luftfart... Side Firmaflyvning... Side 37 4.\n5 6.3 Vennetjenester - ulovlig taxaflyvning... Side Sanktioner... Side Straf... Side Frakendelse af certifikat... Side Konkrete forslag til ændring af luftfartsloven... Side 43 5.\n6 Bilagsfortegnelse Bilag 1: Bilag 2: Bilag 3: Bilag 4: Bilag 5: Bilag 6: Bilag 7: Bilag 8: Bilag 9: Bilag 10: Bilag 11: Statistiske oplysninger vedrørende havarier og hændelser i forbindelse med privatflyvning, herunder firmaflyvning. Statistiske oplysninger vedrørende havarier og hændelser i forbindelse med forskellig erhvervsmæssig flyvning. Statistiske oplysninger vedrørende havarier og hændelser i forbindelse med taxaflyvning. Statistiske oplysninger vedrørende havarier og hændelser i forbindelse med tung lufttrafik, inklusive helikoptere. Havarirater. Hændelsesrater. Statistiske oplysninger vedrørende antal licensierede luftfartsselskaber, luftfartøjer optaget på en AOC, dansk registrerede luftfartøjer opereret af SAS samt dansk registrerede luftfartøjer i alt. Air Operator Certificate. Operations Specifications. Summarisk oversigt over hovedelementerne i erhvervsmæssig transport af passagerer, firmaflyvning og privatflyvning. Liste over forkortelser. 6.\n7 1. Indledning 1.1 Forhistorie Ulykken i Norge den 12. oktober 1998, hvor et mindre dansk fly - en Cessna havarerede, og samtlige ombordværende - 8 passagerer og piloten - omkom, satte fokus på de regler, der gælder for ikkeerhvervsmæssig flyvning i forhold til reglerne for erhvervsmæssig flyvning. Trafikministeren gav i samråd i Folketingets Trafikudvalg den 22. oktober 1998 oplysning om, at havariet - uagtet at årsagerne til havariet ikke forelå klarlagt - måtte give anledning til en vurdering af det regelsæt, der gælder for den pågældende flyvning (firmaflyvning). Trafikministeren oplyste desuden, at ministeren umiddelbart efter uheldet havde truffet beslutning om, at Trafikministeriet og Statens Luftfartsvæsen skulle gennemgå reglerne på området. Dette gjaldt specielt reglerne vedrørende firmaflyvning. Privatflyvning, herunder firmaflyvning, er ikke undergivet samme regelsæt og kontrol som den erhvervsmæssige flyvning. Reglerne for firmaflyvning og privatflyvning er mere lempelige end reglerne for erhvervsmæssig flyvning, herunder taxaflyvning. Det forhold, at der er forskel på regler og kontrol, for så vidt angår den erhvervsmæssige aktivitet og den ikke-erhvervsmæssige aktivitet, kendes fra andre transportformer, f.eks. bus- og godsområdet. På luftfartsområdet er den erhvervsmæssige flyvning undergivet en meget detaljeret regulering, der har baggrund i internationale normer. For så vidt angår den private flyvning, er reguleringen mere begrænset i form af mindre omfattende krav til flyet og til pilotens certifikat. En mellemform er den såkaldte "firmaflyvning", hvor et firma flyver med egne ansatte. Denne flyvning er privatflyvning. Den kan derfor udføres uden særlig tilladelse (licens), såfremt firmaet enten er registreret som ejer af luftfartøjet eller har heltidsansat en pilot, der således vil kunne flyve med et lejet fly. Trafikministeren fik i Trafikudvalget meget bred opbakning til en vurdering og eventuelt opstramning af reglerne på området for firmaflyvning. Trafikministeren gav tilsagn om, at arbejdet ville blive afsluttet snarest muligt. På denne baggrund er nedsat en arbejdsgruppe bestående af følgende: Fra Trafikministeriet: Kontorchef Niels Remmer Vicedirektør Sven E. Andresen Chefkonsulent Theo Rabenberg Konsulent Annette Thorup Fra Statens Luftfartsvæsen: Kontorchef Hanne Skovsted Luftfartsinspektør Asbo Holse Fuldmægtig Susanne Jensen Nedenfor følger arbejdsgruppens gennemgang af de nuværende regler og forslag til ændringer. 1.2 Rapportens indhold og afgrænsning Rapporten indeholder i afsnit 2-4 en beskrivelse af de nugældende regler for erhvervsmæssig lufttransport med passagerer og for privatflyvning, hvorunder også firmaflyvning henhører. Der er endvidere foretaget en sammenligning med forholdene i andre lande. Desuden er i bilag 1-7 angivet nogle statistiske oplysninger om antal og typer af luftfartøjer samt havari- og hændelsesrate for forskellige kategorier af flyvninger. På baggrund af de seneste års erfaringer med hensyn til firmaflyvninger og ulovlig taxaflyvninger, d.v.s. flyvning mod betaling uden at opfylde reglerne herfor, er i afsnit 6 foretaget en vurdering af de nugældende 7.\n8 regler set i forhold til muligheden for en forbedring af flyvesikkerheden for passagererne. Der er endvidere foretaget en vurdering af mulighederne for at begrænse en omgåelse af reglerne for erhvervsmæssig flyvning og privatflyvning, herunder firmaflyvning. Afsnittet indeholder arbejdsgruppens forslag til en forbedring af det nuværende regelsæt og en vurdering af de mulige konsekvenser, herunder eventuelle økonomiske konsekvenser forbundet hermed. Når arbejdsgruppen har foretaget en gennemgang og vurdering ikke alene vedrørende firmaflyvninger, men også for så vidt angår ulovlig taxaflyvning, hænger dette sammen med, at en stramning af reglerne for firmaflyvninger muligvis kunne have den effekt, at man i stedet for at opfylde de nye regler for firmaflyvning gik over til i større udstrækning at benytte sig af ulovlig taxaflyvning, d.v.s. flyvning mod betaling uden at opfylde reglerne herfor. Det har således været arbejdsgruppens formål med gennemgangen og vurderingen samt de angivne forslag at forsøge at forbedre såvel regelgrundlaget for disse typer flyvninger som mulighederne for at kunne håndhæve disse regler. I forbindelse hermed har arbejdsgruppen endvidere set på mulighederne for at forbedre regelgrundlaget med hensyn til sanktioner for overtrædelse af reglerne i form af en forbedring af muligheden for at frakende et certifikat ubetinget, herunder adgangen til midlertidigt at foretage administrativ inddragelse af et certifikat. Arbejdsgruppen har ikke beskæftiget sig med den form for firmaflyvning, hvor der alene flyves med gods (firmaets varer, udstyr, reservedele m.v.), eller hvorunder der medbringes andre passagerer end ansatte (f.eks. en kunde eller forretningsforbindelse, som selv kan bestemme, om han/hun vil transporteres). Sådanne flyvninger forudsættes fortsat at kunne udføres som privatflyvning. 2. Flyvesikkerhedsmæssige regler og Statens Luftfartsvæsens tilsyns-aktiviteter 2.1 Gældende regler Den danske luftfartslovgivnings sikkerhedsmæssige regler bygger i vidt omfang på internationale standarder og rekommandationer. Ved Chicago-konventionen oprettedes i 1944 den internationale civile luftfartsorganisation, ICAO, hvorefter medlemsstaterne bl.a. er forpligtet til at samarbejde om at vedtage internationale standarder og rekommandationer, der skal sikre et ensartet (minimum) sikkerhedsmæssigt niveau for den internationale luftfart. De detaljerede standarder/rekommandationer udarbejdes som annekser til konventionen. I Europa indledte de europæiske luftfartsmyndigheder i 1990 et samarbejde - Joint Aviation Authorities (JAA) - om at udarbejde fælles normer - Joint Aviation Requirements (JARs) - om udformning, fabrikation og vedligeholdelse af luftfartøjer, operation af luftfartøjer samt certificering af flyvebesætningsmedlemmer. Formålet med JAAsamarbejdet er at opnå et højere sikkerhedsniveau end det, der kan opnås globalt under ICAO-samarbejdet, hvor det forhold, at alle verdens lande skal være enige, betyder, at standarderne og rekommandationerne må udarbejdes på det sikkerhedsmæssige niveau, som alle kan opfylde ( mindste fællesnævner ). Endvidere bestræber man sig i JAA på at harmonisere normerne med de amerikanske regler, således at der sikres et ensartet højt sikkerhedsniveau og ensartede konkurrenceforhold i Europa og Nordamerika, hvor de store luftfartsindustrier er hjemmehørende. 2.2 Statens Luftfartsvæsens tilsynsvirksomhed Tilsynsvirksomhed omfatter i Danmark og de andre nordiske lande følgende aktiviteter: Regelfastsættelse 8.\n9 Tiltrædelseskontrol Funktionstilsyn Informationsvirksomhed Analysevirksomhed Regelfastsættelse Formålet med regelfastsættelsen er at fastlægge det sikkerhedsmæssige niveau, som skal danne grundlag for tiltrædelseskontrol og funktionstilsyn, jf. nedenfor. De detaljerede regler for den civile luftfart fastsættes af Statens Luftfartsvæsen som bekendtgørelser og Bestemmelser for Civil Luftfart (BL). Bestemmelserne baseres først og fremmest på de ovennævnte JAAnormer og, hvis sådanne ikke findes, på ICAO s standarder og rekommandationer Tiltrædelseskontrol Tiltrædelseskontrol foretages for at konstatere, om lovgivningens krav er opfyldt. Tiltrædelseskontrol omfatter godkendelse af ethvert nyt individ i luftfarten, f.eks. personer, luftfartøjer, flyvepladser, virksomheder, teletekniske anlæg m.v. Herunder foretages den faktiske kontrol, som er nødvendig for at udstede en godkendelse, f.eks. besigtigelse af luftfartøjer, teoretiske og praktiske prøver for erhvervelse af personcertifikater, inspektion af luftfartsvirksomheder m.v. For erhvervsvirksomheder er det et godkendelseskrav, at virksomheden har etableret et kvalitetsstyringssystem, jf. pkt Funktionstilsyn Funktionstilsyn dækker over en række opfølgende aktiviteter, der har til formål at sikre, at de krav, der var en forudsætning for den oprindelige godkendelse (tiltrædelseskontrollen), fortsat er opfyldt, og i givet fald sikre, at en afvigelse bringes til ophør ved påbud eller vejledning. Hvis der konstateres overtrædelser af gældende regler, tages der stilling til sanktionsmulighederne. Der kan blive tale om at foranledige straffesag rejst og/eller inddragelse af en given tilladelse. Funktionstilsyn foregår som tilsyn i marken (inspektioner), opfølgning på afvigelsesrapporter i kvalitetsstyringssystemer, opfølgning på overtrædelser og opfølgning på havarier og hændelser. Endelig foregår funktionstilsyn tillige ved mundtlig og skriftlig kommunikation med brugerne Informationsvirksomhed Informationsvirksomheden har til formål at orientere luftfarten om nye regler, forståelsen af reglerne samt at videregive alle oplysninger af betydning for flyvesikkerheden, som dels modtages fra udenlandske myndigheder, dels fremkommer under Statens Luftfartsvæsens analysevirksomhed, jf. nedenfor. Virksomheden omfatter den information, der udgives via Statens Luftfartsvæsens publikationer, herunder via Internettet og den information, der sker gennem besvarelse 9.\n10 af telefoniske og skriftlige henvendelser om forståelsen af gældende regler og praksis. Endelig afholdes der en række såvel regelmæssige som ad hoc møder med brugerne, herunder interesseorganisationer Analysevirksomhed Analysevirksomhedens formål er at sikre, at hele luftfartserhvervet får del i alle de erfaringer, som indhentes under det daglige arbejde i luftfartsselskaber, på flyvepladser, hos flyfabrikanter, værksteder m.fl.. Sådanne erfaringer bearbejdes og analyseres af Statens Luftfartsvæsen med henblik på at udlede tendenser, der tyder på et sikkerhedsmæssigt problem, og på den baggrund iværksætte forebyggende foranstaltninger til gavn for flyvesikkerheden. Analysevirksomhed omfatter den statistiske og analysemæssige behandling af bl.a. oplysninger fra udenlandske luftfartsmyndigheder og rapporter fra Havarikommissionen for Civil Luftfart samt den rapportering, der er foreskrevet på en lang række områder til brug for den præventive indsats i form af normfastsættelse, og tilsyns- eller informationsvirksomhed. En væsentlig del af denne rapportering sker fra luftfartsselskaberne i form af Flight Occurence Reports (FOR), som først og fremmest er piloters indberetning om deres observationer af alt, hvad der under en flyvning afviger fra det normale, herunder også om forhold, som opstår eller er forårsaget af pilotens egne fejltagelser, hvor banale de end måtte være. 3. Kategorier af flyvning med passagerer 3.1 Erhvervsmæssig lufttransport af passagerer Luftfartsloven anvender i 75 udtrykkene luftfart i erhvervsøjemed/erhvervsmæssig luftfart, men definerer ikke begrebet. Af forarbejderne til 75 fremgår det imidlertid, at begrebet forudsættes bl.a. at dække det, der i den tidligere luftfartslov benævnes befordring ad luftvejen imod betaling af passagerer eller gods. Erhvervsmæssig lufttransport af passagerer, post og/eller fragt inden for EU reguleres nu af Rådsforordning nr af 23. juli 1992 om udstedelse af licens til luftfartsselskaber, jf. nedenfor under pkt I forordningen anvendes udtrykket at udøve lufttransport med passagerer, post og/eller fragt mod vederlag og/eller lejeafgift. ICAO definer i Annex 6 Commercial air transport operation som An aircraft operation involving the transport of passengers, cargo or mail for remuneration or hire. 3.2 Privatflyvning Luftfartsloven anvender ikke udtrykket privat luftfart eller flyvning. I luftfartsloven reguleres luftfart/flyvning generelt, og herudover er der i kapitel 7 fastsat særlige regler for erhvervsmæssig luftfart, jf. pkt Man kan derfor slutte modsætningsvis, at ikkeerhvervsmæssig luftfart er privat luftfart. Privatflyvning kaldes i ICAO Annex 6 General aviation operation, der defineres som An aircraft operation other than a commercial air transport operation or an arial work operation. 10.\n11 Arial work er ligeledes defineret og omfatter det, som i Danmark kaldes anden erhvervsmæssig luftfart (end luftftransport), f.eks. reklameflyvning, fotograferingsflyvning, landbrugsflyvning (sprøjteflyvning) m.v. Statens luftfartsvæsen har udsendt en vejledning (AIC B 10/88) om afgrænsningen mellem privat og erhvervsmæssig luftfart. Heri anføres det, at erhvervsmæssig luftfart er flyvning mod betaling, medmindre der er tale om, a. en vennetjeneste, d.v.s. at piloten og passageren(passagererne) kender hinanden i forvejen, eller b. at samtlige deltagere i flyvningen (herunder piloten) har et fælles formål og rejsemål, at udgifterne ved flyvningen deles lige mellem alle deltagere (også piloten), samt at flyvningen ikke har været tilbudt offentligheden. Et eksempel på det sidste kunne være, at et antal personer finder ud af, at de vil til Frankrig og overvære VM i fodbold. En af personerne har tilfældigvis et certifikat og gruppen bliver enige om, at de skal flyve derned og dele udgifterne til brændstof og leje af fly. Endvidere er der i AIC en vejledt om, hvornår firmaflyvning kan udføres som privatflyvning. Der henvises herom til pkt Den domspraksis, der foreligger om ulovlig erhvervsmæssig flyvning, støtter det generelle udgangspunkt, at flyvning mod betaling er erhvervsmæssig flyvning. Der er derimod ingen domme, der tager stilling til afgrænsningen i de to begreber vennetjeneste og fælles flyvning på delebasis. 3.3 Firmaflyvning Begrebet firmaflyvning findes ikke i luftfartsloven og kendes heller ikke i de internationale standarder og normer (ICAO og JAA). I forarbejderne til luftfartsloven (L 252 af 10. juni 1960) er forretningsmæssig flyvning imidlertid omtalt, idet det i de indledende bemærkninger til kapitel 7 nævnes, at der ikke (efter den dagældende luftfartslov af 1923 som ændret i 1937) kræves tilladelse til privatflyvning, forretningsmæssig flyvning og klubflyvning. Endvidere hedder det i bemærkningerne til luftfartslovens 75, stk. 3 (hvorefter trafikministeren kan bestemme, at.. anden luftfartsvirksomhed af særlig art kræver tilladelse, selv om virksomheden ikke drives i erhvervsøjemed ): Som eksempel på anden luftfartsvirksomhed af særlig art kan nævnes, at store virksomheder i fremtiden vil transportere deres personale til feriesteder ad luftvejen. I BL 5-9, Privat og forretningsmæssig flyvning efter instrumentflyvereglerne, der er udgivet i 1960, hedder det i pkt. 1.2: Til privat og forretningsmæssig flyvning henregnes i denne BL alle former for flyvning, som ikke udøves erhvervsmæssigt, og for hvilke der ikke er udfærdiget særlige bestemmelser i form af ministerielle bekendtgørelser eller Bestemmelser for Civil Luftfart. Firmaflyvning - eller forretningsmæssig flyvning - betragtes således som privatflyvning. Statens Luftfartsvæsen har i den AIC B 10/88, der er nævnt under pkt. 3.2, defineret firmaflyvning, der er karakteriseret ved at piloten er heltidsansat i firmaet, og firmaet er registreret ejer af det luftfartøj, som benyttes, eller at piloten er heltidsansat i det firma, der flyves for, eller 11.\n12 at firmaet er registreret ejer af det luftfartøj, der flyves med. Denne definition ligger på linie med de afgrænsninger af erhvervsmæssig/ikke-erhvervsmæssig kørsel, som findes i lov om buskørsel og lov om taxikørsel. Statens Luftfartsvæsen har efter udsendelsen af AIC en modtaget en del henvendelser fra mindre firmaer, som gerne ville udføre firmaflyvning sammen med andre firmaer, idet det økonomisk har været uoverkommeligt for et mindre firma at købe en flyvemaskine. Statens Luftfartsvæsen har derfor udviklet en praksis, hvorefter det accepteres, at 4-5 firmaer i fællesskab køber en flyvemaskine, som kan anvendes af disse firmaer til firmaflyvning. Betingelsen herfor er, at firmaerne ejer flyvemaskinen i lige sameje, d.v.s. at der juridisk er identitet mellem de deltagende firmaer og de registrerede ejere af flyvemaskinen. Spørgsmålet om afgrænsningen mellem privat firmaflyvning og erhvervsmæssig flyvning har været forelagt domstolene i følgende to tilfælde: En pilot blev dømt for ulovlig erhvervsmæssig flyvning. Piloten var direktør og sammen med sin hustru og deres advokat indehaver af 90% af aktierne i et aktieselskab A, der ejede en flyvemaskine. A udførte med direktøren som pilot flyvning mod betaling for andre firmaer, der var aktionærer (med små aktieposter) i A. Under sagen blev det oplyst, at meningen med at oprette A havde været, at flere firmaer eller selskaber skulle kunne anvende flyet ved at købe aktier i A. Retten udtalte, at det for afgørelsen af, at der var tale om erhvervsmæssig flyvning, ikke skønnes at være af væsentlig betydning, at der var tale om aktionærer i selskabet. Dommen blev stadfæstet af Vestre Landsret, der udtalte: I hvert fald under de foreliggende omstændigheder, hvor de firmaer, for hvilke tiltalte har udført flyvning, kun ejer en ringe del af aktiekapitalen i A, og hvor der af disse er ydet normal betaling for flytransporterne, tiltrædes det, at tiltalte har udført erhvervsmæssig luftfart. (Esbjerg rets dom af 3. marts 1976). Ovennævnte pilot blev på ny dømt for ulovlig erhvervsmæssig flyvning. Han udførte som direktør for det ovennævnte aktieselskab A - der var registreret ejer af flyet - flyvning mod betaling for 4 andre selskaber. Disse selskaber havde hver købt en andel på 1000 kr. i flyet, som var vurderet til kr. Piloten påstod frifindelse under henvisning til, at der alene blev fløjet for selskaber, der er medejere af flyet. Retten udtalte: Arrangementet med medejerbeviserne findes efter medejendomsrettens størrelse og karakter ganske at måtte sidestilles med tiltaltes tidligere overdragelse af mindre aktieposter til flyvekunder. Herefter, og da det må antages, at der er ydet normal betaling for transporterne, findes tiltalte skyldig i anklagen. Dommen blev stadfæstet af Vestre Landsret, der fandt det ubetænkeligt at fastslå, at den etablerede ordning alene har haft til formål at omgå reglerne for udførelse af taxiflyvning. (Fredericia kriminalrets dom af 5. september 1977.) I Norge og Sverige behandles firmaflyvning på samme måde som i Danmark, d.v.s. som privatflyvning. 4. Regler for flyvning med passagerer 12.\n13 4.1 Erhvervsmæssig transport af passagerer Licens Udstedelse af licens!følge artikel 3 i Rådets forordning (EØF) nr af 23. juli 1992 om udstedelse af licens til luftfartsselskaber (licensforordningen) må intet foretagende, der er etableret i Fællesskabet, udøve lufttransport med passagerer, post og/eller fragt mod vederlag og/eller lejeafgift inden for Fællesskabets område, medmindre det har fået udstedt den dertil nødvendige licens. Licenserne udstedes af medlemsstaterne. For at få en dansk licens skal følgende betingelser være opfyldt: a. Foretagendets hovedvirksomhed og eventuelle hovedkontor/hjemsted i retlig henseende skal være beliggende i Danmark. b. Dets hovedbeskæftigelse skal være lufttransport alene eller kombineret med anden erhvervsmæssig udnyttelse af luftfartøjer eller reparation og vedligeholdelse heraf. c. Foretagendet skal til enhver tid ejes af medlemsstater eller statsborgere i medlemsstater, enten direkte eller ved besiddelse af majoriteten. Det skal til enhver tid være undergivet disse staters eller statsborgeres fulde kontrol. d. Foretagendet skal opfylde visse økonomiske krav, jf. nedenfor. e. Det pågældende foretagende skal være i besiddelse af en gyldig AOC (Air Operator Certificate), som er den teknisk/operative godkendelse af flyvevirksomheden, jf. pkt For så vidt angår de økonomiske krav (pkt. d), skelnes der mellem foretagender, der opererer luftfartøjer, hvis maksimalt tilladte startmasse (MTOM) er på 10 tons eller derover, og/eller som har 20 eller flere passagersæder ( stor licens ), og foretagender, der opererer luftfartøjer under denne grænse ( lille licens ). Et foretagende, der ønsker stor licens, skal godtgøre, at det til enhver tid kan opfylde sine faktiske og potentielle forpligtelser i et tidsrum på 24 måneder fra driftens påbegyndelse, samt godtgøre, at det kan dække de faste og variable omkostninger i et tidsrum på 3 måneder fra driftens påbegyndelse, uden at der tages hensyn til driftsindtægterne. Et foretagende, der ønsker lille licens, skal til enhver tid kunne godtgøre, at dets nettokapital (egenkapital) udgør mindst ECU, eller godtgøre, at det kan opfylde sine faktiske og potentielle forpligtelser i en 12-måneders periode Kontrol Luftfartsselskaberne skal hvert år indsende regnskabsmateriale til Statens Luftfartsvæsen, som skal kontrollere, at de økonomiske betingelser fortsat er opfyldt. Hvis der er tegn på økonomiske vanskeligheder, der dog ikke er af en sådan art, at licensen bør tilbagekaldes, jf. nedenfor vil dette normalt indebære, at det teknisk/operative tilsyn intensiveres Tilbagekaldelse af licens 13.\n14 Licensen kan tilbagekaldes i følgende tilfælde: Hvis betingelserne for udstedelse af licensen, jf. pkt , ikke længere er til stede. Hvis licenshaveren har betydelig forfalden gæld til det offentlige, hvorved forstås beløb i størrelsesordenen kr. eller derover, jf. luftfartslovens 146 a. Hvis der under udøvelsen af virksomheden finder væsentlig tilsidesættelse sted af de forskrifter, der gælder for virksomheden, jf. luftfartslovens Teknisk/operativ godkendelse (AOC) Bestemmelserne om teknisk/operativ godkendelse findes i BL 5-50, Bestemmelser om godkendelse af luftfartsforetagender til at udføre erhvervsmæssig lufttrafik i henhold til JAR-OPS 1 og/eller JAR-OPS 3. JAR-OPS indeholder normer af operativ karakter for luftfartsselskaber, der udfører erhvervsmæssig transport af passagerer, post og/eller fragt. JAR-OPS 1 indeholder normer for operation af flyvemaskiner, mens JAR-OPS 3 inderholder normer for operation af helikoptere. BL en implementerer som anført i titlen de normer (JAR-OPS, Commercial Air Transportation), som er udarbejdet af JAA, og som overordnet bygger på standarder og rekommandationer i ICAO s Annex 6, part 1. BL 5-50 indeholder nogle overgangsbestemmelser for eksisterende luftfartsforetagender, således at selskaber med stor licens siden 1. april 1998 har skullet opfylde bestemmelserne, helikopterselskaber skal opfylde dem pr. 1. april 1999, mens de øvrige selskaber med lille licens skal opfylde bestemmelserne pr. 1. oktober Nye selskaber skal godkendes efter BL 5-50 (JAR-OPS). Godkendelsen udstedes af Statens Luftfartsvæsen i form af et Air Operator Certificate (AOC). AOC en er den overordnede godkendelse, som indeholder luftfartsselskabets navn og adresse, en erklæring fra Statens Luftfartsvæsen om, at selskabet opfylder normerne i JAR-OPS, og den danske luftfartslovgivning samt en udløbsdato. Som bilag til AOC en udfærdiges en Operations Specifications (OS), der indeholder de overordnede vilkår for udøvelsen af virksomheden. OS en indeholder en angivelse af de former for luftfart (operationstyper), som selskabet kan udøve, hvilke luftfartøjer (med angivelse af registreringsbetegnelse) der må benyttes i virksomheden, og hvilke geografiske områder virksomheden må udøves i. Herudover indeholder OS en eventuelle begrænsninger samt en kort beskrivelse af eventuelle særlige godkendelser af operativ karakter, der gælder for virksomheden. Et eksempel på en AOC med tilhørende OS er indsat som bilag 8 og 9 til rapporten. For at opnå godkendelsen skal luftfartsforetagendet over for Statens Luftfartsvæsen dokumentere, at selskabet opfylder de bestemmelser, der er fastsat for den pågældende virksomhed i BL 5-50 (JAR-OPS). Det drejer sig om en række detaljerede krav til bl.a. organisation, dokumentation, operation, bemanding og vedligeholdelse af luftfartøjerne, jf. nedenfor Organisation 14.\n15 Kravene indebærer bl.a., at luftfartsforetagendet skal have ansat en flyvechef, som har det overordnede ansvar for, at flyvningen planlægges og foregår efter de gældende regler. Flyvechefen er Statens Luftfartsvæsens kontaktperson i luftfartsforetagendet. Den pågældende skal have særlige kvalifikationer og skal være godkendt af Statens Luftfartsvæsen. Endvidere skal virksomheden have ansat en teknisk chef, som er ansvarlig for vedligeholdelsen af luftfartøjerne. Herudover skal der være etableret et kvalitetsstyringssystem for hele virksomheden, hvilket omfatter alle de systematiske forholdsregler, som er nødvendige for at sikre, at luftfartsvirksomheden er planlagt, organiseret, drevet, vedligeholdt og dokumenteret i overensstemmelse med myndighedernes bestemmelser og virksomhedens egne krav. Kvalitetsstyringssystemet indeholder bl.a. et rapporteringssystem, der sikrer luftfartsselskabet og Statens Luftfartsvæsen indblik i de sikkerhedsmæssige aspekter ved selskabets drift samt en selvstændig auditfunktion, som mindst én gang om året kontrollerer, om de arbejdsgange, der er beskrevet i driftshåndbogen, følges af luftfartsselskabet Dokumentation til brug for myndighedskontrol og som grundlag for selskabets drift Luftfartsforetagendet skal udarbejde en driftshåndbog (Operations Manual), som i detaljer beskriver, hvorledes virksomheden skal drives (regler, procedurer o.s.v.). Driftshåndbogen tjener tillige som foretagendets instruktioner til de ansatte. En række punkter i driftshåndbogen skal godkendes af Statens Luftfartsvæsen. Endvidere skal virksomheden have etableret et rapporteringssystem med rutiner for rapportering af alle afvigelser fra det planlagte (utilsigtede/unormale begivenheder), der indtræffer under operationen af luftfartøjerne, eller som konstateres i forbindelse med vedligeholdelsen af luftfartøjet. Rapportering skal dels ske til virksomhedens kvalitetsstyringssystem, dels til Statens Luftfartsvæsen til brug bl.a. for Statens Luftfartsvæsens forebyggende flyvesikkerhedsmæssige arbejde, jf. pkt Herudover stilles der en række krav om dokumentation for den daglige drift i virksomheden. Til brug ved den daglige drift i virksomheden anvender selskabet en række værktøjer som f.eks.: Skematisk planlægning af flybesætningers flyve- og tjenestetider. Ajourføring af aktuelle flyve- og tjenestetider samt eventuelt ændret planlægning om nødvendigt. Skematisk oversigt over gyldighed af de ansattes certifikater og de tilknyttede rettigheder samt planlagte træningsaktiviteter og undersøgelser for ajourføring af ovennævnte. Statusskemaer over vedligeholdstilstand på fly og komponenter. Skemaer for planlægning af eftersyn og vedligeholdelse af fly og komponenter. Logbog (rejsejournal) for hvert enkelt fly med angivelse af bl.a. aktuel teknisk status, udførte flyvningers bestemmelsessted og varighed og underskrift af ansvarlig mekaniker og luftfartøjschef (den ansvarlige pilot). 15.\n16 Driftsflyveplaner med angivelse af bl.a. destinationer og alternativ(e) flyveplads(er), den planlagte og den aktuelt fløjne rute, det planlagte og aktuelle brændstofforbrug, aktuelle start- og landingstider samt oplysninger om og underskrift af ansvarlig luftfartøjschef. Vægt- og balanceberegning for hver enkelt flyvning indeholdende antal og fordeling af passagerer, bagage og/eller fragt samt catering for beregning af flyets korrekte tyngdepunkt. Ovennævnte materiale, der er en del af det anvendte dokumentationsmateriale, skal gemmes mindst 3 måneder. Vigtige elementer som bl.a. kvalifikationstræning eller luftfartøjsdokumentation skal dog gemmes væsentligt længere Bemanding af luftfartøjer Til hvert enkelt luftfartøj hører en godkendt flyvehåndbog, som er fabrikantens anvisning på, hvorledes luftfartøjet skal opereres ( brugsanvisning ), og som bl.a. angiver, hvorledes luftfartøjet skal være bemandet (herunder antal piloter). BL 5-50 (JAR-OPS) indeholder regler, der supplerer flyvehåndbogens bemandingskrav. Efter BL en kræves 2 piloter - uanset om luftfartøjet i følge flyvehåndbogen kan føres af én pilot - i følgende tilfælde: Ruteflyvning. Flyvning med turbojet (luftfartøj, der drives af jetmotorer). Flyvning med turbopropeller/trykkabine (luftfartøjer, der er udstyret med trykkabine, og hvor propellerne drives af jetmotorer). Flyvning med luftfartøjer, der er certificeret til mere end 9 passagerer Flyve- og tjenestetidsbestemmelser Større luftfartøjer I BL 5-17 er der fastsat regler om flyve- og tjenestetid for (bl.a.) piloter på større luftfartøjer, d.v.s. rutefly med mere end 10 passagerer og charterfly med maksimal startvægt over 15 tons. Bestemmelserne bygger på et pointsystem, d.v.s. at piloter under flyvning optjener point. Der optjenes et vist antal point for aktiv tjeneste om dagen, om natten og pr. landing, og reglerne fastsætter maksimum for, hvor mange point der må optjenes under aktiv tjeneste, samt angiver den maksimale tjenestetidsperiode. Under hvileperioder nedtjenes et vist antal point pr. time om dagen og om natten, således at den "optjente pointbelastning reduceres med disse point, dog højst til 0. Pointbelastningen skal være 0 mindst hver anden gang, tjeneste påbegyndes. Endelig indeholder bestemmelserne maksimum for, hvor mange point der må planlægges tjeneste med pr. uge. Systemet indeholder mulighed for, at besætningen om nødvendigt kan fravige bestemmelserne undervejs, hvis alle berørte indvilliger heri, f.eks. for ikke at skulle afbryde en flyvning, fordi der er opstået forsinkelser. Rammen for overskridelsen ligger i størrelsesordenen 2 timer. Endvidere indeholder systemet krav om 2 gange langtidshvile pr. 14 dage Mindre luftfartøjer For flyvning med andre luftfartøjer end de, der er nævnt under pkt , er der ikke fastsat retsregler, men driftshåndbogen skal - for at blive godkendt af Statens 16.\n17 Luftfartsvæsen - indeholde tjenestetidsregler, der bygger på et timesystem, der er udarbejdet af Statens Luftfartsvæsen, eller andet tilsvarende regelsæt. Ifølge Statens Luftfartsvæsens timesystem må tjenestetiden højst have samme varighed som den hvileperiode (mindst 8 timer), der ligger umiddelbart forud, og maksimalt 12 timer. Tjeneste om natten giver et tillæg på en tredjedel. Der må maksimalt udføres 50 timers tjeneste pr. uge. Timesystemet indeholder på samme måde som pointsystemet mulighed for fravigelse af bestemmelserne i særlige tilfælde. Der henvises herved til pkt Luftfartslovens 50, stk. 2 Uanset hvad der er tilladt efter tjenestetidsreglerne, gælder bestemmelsen i luftfartslovens 50, stk. 2, hvorefter en pilot ikke må gøre tjeneste på et luftfartøj, når han på grund af sygdom, svækkelse, overanstrengelse, mangel på søvn m.v. er ude af stand til at udføre tjenesten på fuldt betryggende måde Kontrol Generelt Inden udstedelse af AOC udføres der tiltrædelseskontrol til sikring af, at betingelserne for udstedelse af AOC en er til stede. Det samme gælder for enhver udvidelse af AOC en, herunder hvis nye luftfartøjer ønskes optaget på OS. I den forbindelse kontrolleres det, at driftshåndbogen indeholder de nødvendige instrukser for operationen af luftfartøjet, og at der er tegnet passagerforsikring for luftfartøjet. Foruden det årlige funktionstilsyn, som er et regelmæssigt tilsyn af virksomhedens drift, indgår et antal linjeinspektioner og/eller rampeinspektioner, jf. nedenfor Linieinspektion Linieinspektion kan være anmeldt eller uanmeldt. Ved inspektionen kontrolleres en konkret flyvning, hvor luftfartsinspektøren deltager som kontrollant i alle faser fra planlægning til afslutning. Ved deltagelse i linieinspektioner sikrer luftfartsinspektøren sig oplysninger om besætningens kunnen og de anvendte standarder, der bruges før, under og efter en flyvnings gennemførsel, herunder de vejrmæssige overvejelser, vurdering af en flyveplads anvendelighed og mulige alternative fremgangsmåder. En linieinspektion kan bruges som indikator for et selskabs effektivitet og sikkerhedsniveau under forudsætning af, at den inspektør, som udfører inspektionen, er erfaren og kvalificeret med godt kendskab til luftfartøjstypen eller typegruppen. Ved gennemførelse af kontrol for mindre luftfartøjer, hvor plads og vægt er begrænsede, vil denne form for inspektion være vanskelig at gennemføre i fuldt omfang Rampeinspektion 17.\n18 Rampeinspektion er en mere teoretisk form for afprøvning af en flyvning før start eller efter landing. Luftfartsinspektøren deltager ikke i den aktuelle flyvning. Inspektionen er uanmeldt og er især fokuseret på luftfartøjets tekniske vedligeholdelse, besætningens duelighed og gyldigheden af diverse certifikater/beviser, herunder forsikringer, luftdygtighedsbevis og registreringsbevis. For mindre luftfartøjer er denne inspektionsform velegnet, idet afprøvningen kan afsløre reelle mangler, som har flyvesikkerhedsmæssig betydning. Ulovlig flyvning med mindre luftfartøjer kan også afdækkes ved denne uanmeldte inspektionsform, hvor luftfartsinspektøren under sin tilstedeværelse på flyvepladsen også er opmærksom på anden trafik end den, som inspektionen er rettet imod Certificering Generelt Luftfartslovgivningens bestemmelser om certificering baserer sig på de internationale ICAO standarder og rekommandationer, der er fastsat i Chicago-konventionens Annex 1 om Personnel Licensing. Efter luftfartslovens 36 skal piloter have certifikat for at flyve et luftfartøj. Certifikater til piloter på danske luftfartøjer udstedes af Statens Luftfartsvæsen. I luftfartslovgivningen er der fastsat en række betingelser, som en certifikatansøger skal opfylde for at få certifikat. Det drejer sig om krav til alder, helbred, ædruelighed, uddannelse, praktisk øvelse m.v. Når certifikatansøgeren opfylder disse betingelser, har den pågældende efter luftfartslovens 35 krav på at få udstedt certifikat. Endvidere skal piloten løbende opfylde en række krav for at kunne opretholde sit certifikat - de såkaldte vedligeholdelseskrav. De nærmere regler findes i luftfartslovens 32 og 34, jf. bekendtgørelse nr. 191 af 23. maj 1975 vedrørende luftfartscertifikater og BL 6-03, Bestemmelser om certificering, generelt. Til privatflyvning kræves privatflyvercertifikat (A-certifikat), mens der til erhvervsmæssig flyvning kræves trafikflyvercertifikat (B- eller D-certifikat). B-certifikatet giver ret til at være luftfartøjschef (den ansvarlige pilot) på luftfartøjer, der kun kræver én pilot (mindre luftfartøjer), samt ret til at være andenpilot på luftfartøjer, der kræver mere end én pilot (større luftfartøjer). D-certifikatet giver ret til at være luftfartøjschef på alle fly. I tilknytning til et A- eller B-certifikat kan der udstedes instrumentbevis, som giver piloten ret til at flyve efter instrumentflyvereglerne, hvilket bl.a. vil sige i/over skyer, i tåge og dårligt vejr i øvrigt samt om natten. Instrumentbeviset er indeholdt i D-certifikatet. Rettigheder og krav for udstedelse og vedligeholdelse af privatflyvercertifikat beskrives nærmere i afsnittet om privatflyvning, jf. pkt Trafikflyvercertifikat (B-certifikat) Bestemmelserne for B-certifikat er fastsat i BL 6-20, Bestemmelser om trafikflyvercertifikat af III klasse, B-certifikat, flyvemaskine, generelt, og BL 6-22, Bestemmelser om trafikflyvercertifikat af III klasse, B- certifikat, helikopter, generelt. Herudover er der fastsat en lang række detailbestemmelser i form af BL er. Bl.a. BL 6-81 og BL 6-21 om henholdsvis teoretisk og praktisk uddannelse, BL 6-56 om periodisk flyvetræning (PFT) og BL 6-05 om helbredskrav. 18.\n19 Rettigheder: Et B-certifikat giver samme rettigheder som et privatflyvercertifikat (A-certifikat), jf. pkt Herudover giver det ret til at udføre erhvervsmæssig flyvning som luftfartøjschef på luftfartøjer, der er certificeret til at kunne føres af én pilot, og på hvilke piloten er uddannet. Endvidere giver det piloten ret til at fungere som andenpilot i al form for luftfart med luftfartøjer, på hvilke vedkommende er uddannet. Certifikatet er begrænset til VFR-flyvning, d.v.s. flyvning efter de visuelle flyveregler, medmindre der til certifikatet er knyttet et instrumentbevis, jf. nedenfor. Ved VFR-flyvning skal piloten kunne orientere sig alene ved at se ud af vinduerne i luftfartøjet på samme måde som i en bil. Udstedelseskrav: For at få udstedt B-certifikat skal man være fyldt 18 år og have en helbredsmæssig godkendelse. Endvidere skal man have gennemgået teoretisk uddannelse ved en godkendt skole og have bestået teoretisk prøve aflagt over for Statens Luftfartsvæsen (B-teori), have bestået prøve til radiotelefonistcertifikat, have gennemgået praktisk uddannelse ved en godkendt flyveskole (ca. 50 timer). Herudover skal man opfylde erfaringskravet på 200 flyvetimer, som kan nedsættes til 150 timer, hvis der er tale om en integreret uddannelse (A- og B-uddannelse i kontinuerligt forløb, hvor også erfaringsopbygning foregår som skoleflyvning), samt have bestået praktisk prøve aflagt over for Statens Luftfartsvæsen. Der gælder for dette certifikat en højeste aldersgrænse på 60 år, som på visse betingelser kan forlænges til 67 år. Vedligeholdelseskrav: For at kunne opretholde sit certifikat skal piloten med nærmere fastsatte mellemrum have fornyet sin helbredsmæssige godkendelse. Endvidere skal vedkommende inden for de forudgående 12 måneder før hver flyvning have fløjet minimum 70 timer eller have bestået en praktisk prøve, have bestået PFT (periodisk flyvetræning med instruktør på en flyveskole) med ikke over 6 måneders mellemrum. For at kunne medtage passagerer skal vedkommende inden for de forudgående 90 dage have udført mindst 3 starter og 3 landinger på den pågældende luftfartøjstype Instrumentbevis Bestemmelserne om instrumentbevis er fastsat i BL 6-40, Bestemmelser om instrumentbevis, flyvemaskine, generelt, og BL 6-42, Bestemmelser om instrumentbevis, helikopter, generelt. Rettigheder: Et instrumentbevis giver ret til at udøve rettighederne af et A- eller B-certifikat under flyvning efter instrumentflyvereglerne, hvilket bl.a. vil sige i/over skyer, i tåge og dårligt vejr i øvrigt samt om natten. Udstedelseskrav: For at få udstedt instrumentbevis skal man have en helbredsmæssig godkendelse. Endvidere skal man have gennemgået teoriuddannelse ved en godkendt skole og have bestået teoretisk prøve aflagt over for Statens Luftfartsvæsen (instrument-teori), have flyvetelefonistcertifikat med aflagt morseprøve, have gennemgået praktisk uddannelse ved godkendt flyveskole (minimum 40 flyvetimer) og have bestået praktisk prøve aflagt over for Statens Luftfartsvæsen. Der gælder ingen højeste aldersgrænse for instrumentbevis. Laveste aldersgrænse følger af det certifikat, beviset knytter sig til. Vedligeholdelseskrav: For at kunne opretholde sit instrumentbevis skal piloten have gyldigt A- eller B- certifikat, have fløjet mindst 20 timer efter instrumentreglerne (IFR) eller have bestået praktisk prøve inden for forudgående 12 måneder. Endvidere skal vedkommende inden for de forudgående 12 måneder før hver flyvning have bestået instrument-pft (praktisk flyvetræning), hvis instrumentrettigheden er tilknyttet et A- certifikat, jf. pkt , og inden for de forudgående 6 måneder før hver flyvning, hvis instrumentrettigheden er tilknyttet et B-certifikat Trafikflyvercertifikat (D-certifikat) Bestemmelserne om trafikflyvercertifikat (D-certifikat) er fastsat i BL 6-30, Bestemmelser om trafikflyvercertifikat af I klasse, D-certifikat, flyvemaskine, generelt, og BL 6-31, Bestemmelser om trafikflyvercertifikat af I klasse, D-certifikat, helikopter, generelt. Rettigheder: Et D-certifikat giver samme rettigheder som A- og B-certifikater og instrumentbevis. Herudover giver certifikatet ret til at udføre flyvning som luftfartøjschef i al form for luftfart med flyvemaskiner/helikoptere, som piloten er uddannet på. 19.\n20 Udstedelseskrav: For at få udstedt D-certifikat skal man være fyldt 21 år og være indehaver af B-certifikat og instrumentbevis. Endvidere skal man have gennemgået en teoretisk uddannelse ved en godkendt skole og have bestået teoretisk prøve aflagt over for Statens Luftfartsvæsen (D-teori), ligesom man skal opfylde erfaringskravet på minimum 1500 flyvetimer for flyvemaskine, 1000 for timer for helikopter (hvoraf tid som andenpilot kun tæller 50%). Herudover skal man have bestået en praktisk prøve aflagt over for Statens Luftfartsvæsen på en flermotoret flyvemaskine/helikopter med et godkendt flerpilotsystem. Der gælder for dette certifikat en højeste aldersgrænse på 60 år, som på visse betingelser kan forlænges til 67 år. Vedligeholdelseskrav: Der gælder samme vedligeholdelseskrav som for kombinationen B-certifikat og instrumentbevis Kommende regler (JAR-FCL) Den 1. juli 1999 indføres i Danmark de harmoniserede europæiske certifikatnormer (JAR-FCL - Flight Crew Licensing). Normerne indføres ved en ny BL 6-09, Bestemmelser om indførelse af JAR-FCL (pilotcertifikater, flyvemaskine og helikopter). For så vidt angår pilotuddannelse og certificering, erstatter disse regler de nugældende certificeringsbestemmelser (BL er). For så vidt angår udstedelseskrav, vil der ske den ændring, at de krav, der gælder i dag for de enkelte certifikater med hensyn til flyvetid og PFT, erstattes af krav om praktisk flyveprøve aflagt med faste mellemrum over for en kontrollant, som er udpeget og autoriseret af Statens Luftfartsvæsen (Proficiency Check) for hver af de rettigheder (Ratings), der er tilknyttet certifikatet. Det være sig f.eks. type/klasse af luftfartøj, instrumentrettighed og instruktørrettighed. Gyldighedsperioden efter en sådan flyveprøve er for de fleste rettigheder 1 år. For rettigheden til at flyve små enmotorede flyvemaskiner er perioden dog 2 år, og flyveprøven kan her erstattes af 12 flyvetimer og en træningsflyvning af mindst 1 times varighed med instruktør inden for de sidste 12 måneder før udløb af gyldighedsperioden. For så vidt angår højeste aldersgrænse for trafikflyvercertifikater, vil der ske den ændring, at grænsen på 60 år sættes op til 65 år. Flyvning med betalende passagerer efter det 60. år må dog kun finde sted i et to-pilot system. Efter det 65. år må piloten ikke flyve med betalende passagerer, mens der for anden erhvervsmæssig flyvning (f.eks. reklameflyvning, fotograferingsflyvning og landbrugsflyvning) og privatflyvning ikke er fastsat nogen højeste aldersgrænse Kontrol Alle certifikatuddannelser foregår på godkendte skoler og efter godkendte uddannelsesprogrammer. Inden en skole får en tilladelse, gennemføres en nøje kontrol med, at alle de krævede forudsætninger med hensyn til faciliteter, bemanding, hjælpemidler, uddannelsesplaner og uddannelsesprogrammer m.v. er opfyldt. Efter godkendelsen føres der løbende tilsyn med skolens drift (funktionstilsyn). Inden der udstedes et certifikat, udføres 100 % kontrol af, at alle betingelser er opfyldt. Både teoretiske og praktiske prøver skal aflægges over for kontrollanter fra Statens Luftfartsvæsen. Kontrol med, at certifikatindehavere overholder de betingelser, der gælder for bevarelse af rettigheder (flyvetid, PFT, helbredsmæssig godkendelse m.v.), udføres stikprøvevis enten ved, at den pågældende tilskrives og anmodes om at dokumentere, at betingelserne er opfyldt, eller ved kontrol i marken, hvor inspektører ved besøg på flyvepladserne kontrollerer logbøger m.v. for de piloter, der træffes på den pågældende flyveplads. 20.\n21 4.1.4 Luftfartøjer Teknisk godkendelse (luftdygtighedsbevis) Luftfartøjer, som benyttes til luftfart, skal have et luftdygtighedsbevis, som for danske luftfartøjers vedkommende udstedes af Statens Luftfartsvæsen, jf. luftfartslovens 25. Betingelserne for udstedelse af luftdygtighedsbevis fremgår af BL 1-12, Bestemmelser om luftdygtighedsbevis og flyvetilladelse samt luftdygtighedskrav, generelt. Luftdygtighedsbevis udstedes, når følgende betingelser er opfyldt: Luftfartøjstypen skal være godkendt af Statens Luftfartsvæsen. Luftfartøjet skal være udstyret som angivet i BL Luftfartøjets tekniske historie skal være kendt og acceptabel for Statens Luftfartsvæsen. Luftfartøjet skal være vedligeholdt efter fabrikantens anbefalinger. Luftfartøjet skal ved besigtigelse, der foretages af Statens Luftfartsvæsen, være i sikker stand for flyvning Vedligeholdelse Reglerne om vedligeholdelse findes i BL 1-1, Bestemmelser om vedligeholdelse og ændring af luftfartøjer. Luftfartøjer, der anvendes til erhvervsmæssig luftfart, skal vedligeholdes efter fabrikantens anbefalinger og skal vedligeholdes på et værksted, som er autoriseret af Statens Luftfartsvæsen eller autoriseret af en udenlandsk myndighed og accepteret af Statens Luftfartsvæsen. For luftfartøjer, der benyttes til transport af passagerer, post og/eller fragt, skal værkstedet være autoriseret efter JAR-145, jf. BL 2-4, Bestemmelser om JAR-145 autorisation. Luftfartøjets motorer, propeller og komponenter skal gennemgå et større eftersyn med faste mellemrum, f.eks. når luftfartøjet har fløjet et vist antal timer Kontrol Luftdygtighedsbeviset udstedes for 1 år ad gangen. Ved fornyelse af luftdygtighedsbeviset besigtiges luftfartøjet på ny, og det kontrolleres bl.a., at luftfartøjet i den mellemliggende periode har været vedligeholdt efter de gældende regler Brug af flyvepladser For luftfartsforetagender, der endnu ikke er godkendt efter bestemmelserne i BL 5-50 (JAR-OPS), findes reglerne om brug af flyvepladser i bekendtgørelse nr. 264 af 27. juni 1966 om driftsforskrifter for regelmæssig og ikke-regelmæssig offentlig lufttrafik. Ved erhvervsmæssig transport af passagerer med flyvemaskine må der kun anvendes flyvepladser, der er godkendt hertil af Statens Luftfartsvæsen. Det vil som hovedregel sige offentlige flyvepladser. Der er 40 offentlige flyvepladser. Herudover findes der én privat flyveplads, der er godkendt til taxaflyvning. BL 5-50 (JAR-OPS) stiller ikke krav om anvendelse af godkendte flyvepladser uden for bymæssig bebyggelse, men luftfartsforetagendet skal sikre sig, at de anvendte 21.


solcenter horsens thai massage nordjyllandsexy bbw sex odensejeg søger sex amazing escorteroguide thailisten nøj thai massage herningsanne kofoed porno forum massagemassage midtjylland swingerklub i randers https://arbrissel.eu/Vestidos-de-prosti/thai-massage-hedensted-engangsknald-søges billig sexlegetøj free sex dansk bus til hamborg lufthavn bus hamborg lufthavn escort dominans thai massage aalborg sex med husmor onsdagsavisen randers massage og eskorte modne damer gratis sorø victoria chokoladesovs blomsterberg gratis sex søges gratis mobil porno massage viby beautiful shemale flensborg lufthavn falsk fisse svamp forhud massage rødovre centrum erotiske noveller utro thai kolding escort 6 billig escort\nthai herning trampolin land ballerup 1 2 3 4 5 6 7 østerbro escort escort massage sex thai massage med happy ending kbh danske escort pigerkonens kusse gratis srxporno slikke fisse moden fisseseoghør piger sex massage valbythai massage skanderborgvej escort i fredericiagratis sexdate thai massage randersvej århusdanske webcampiger modne damerjeg elsker sperm porno svanenporno sex dk sex i sønderborgbooty ads thai massage frederiksbergpige sutter pik gratis porno siderpoul højlund klippesnedkerengratis bøsse video sex i randerspigen og pomfritten shemale wikisuisi massage sexfilm på nettethvilket simkort til iphone 4s kongebakkens pizzatantra massage film tantra massage aarhusthai wellness amager escort piger i århuskæmpe store bryster mød og knep | ungfisse tamarind thai massagedd thai nordea euro hæveautomat gebyrfemdom mistress escort skanderborgporno piger copenhagen independent escortjapanske porno århus luderbordel priser sex vestjyllandsex sm noveller swingerklub adam og evasex med tykke piger sex i århusfisse nu escort kbhgræsk massage fisse xxxbørnelokkerne body to body thai massageescort viborg tantra massage randershusmorsex katja kean dansk porno18 år escort swingers dktantra massage film sex in latexone mobile taletidskort sex butik odensethai tåstrup sex massage horsensbarbie vesterbro danish gay pornesbjerg sex mors fisseparkering hamborg lufthavn pris massage ekstrabladet ] amatør porno porno youjizz\nwellness tyskland nøgen intim massage holbæk https://arbrissel.eu/Porno-con-prostitutas/aalborg-thai-massage-sex-skive tysk pono cam piger parkering ved hamborg lufthavn sexkino odense de grå sider ugens rapport thai massage cph se hør pigen københavn massage stripper jylland sex massage copenhagen strapon sex modne kvinder og sex birkerød massage milf escort frisør rødovre centrum thai allinge badeland kiel tyskland erozio dk swingerklub odense luksus thai massage pornstar escorts massage i greve jeg søger sex filipinsk porno massage roskilde thai escort svendborg pigekollektivet randers erotik piger thai wellness massage hørsholm malerlampe linse kessler sex intim massage i århus i tyrens tegn dansk film 1974 escort østjylland billig parkering billund escort midtjylland\naldi tyskland harrislee billeder af kusserstrapon escort thai massage i glostrup https://arbrissel.eu/Prostitutas-haciendo-la-calle/escort-i-svendborg-footjob ung pik sex slagelse rihanna nøgen shemale escort blondine fisse thai massage vesterbro aalborg eskort piger dk sperm i ansigtet frække ida moden kvinde søger ung fyr escort vendsyssel massage virum jeg vil ha pik dildo maskine gratis pigesex intim massage i nordjylland erotisk kunst foto danske porno skuespillere skibhuspiger sex næstved sex forum massage assens hotel nær forum københavn massage køge passionclub massage fræk swingerklub aalborg thai massage åbyhøj filippinske piger aalborg thai massage pigerne fra halmtorvet klarskov denice\nbdsm udstyr sex på bornholm. køb en dildo thai massage rungsted\ngratis sex chat dk fræk massage signe v bentzen plænelufter silvan\nthai øresundsvej danske sex noveller. thai massage i ballerup angels club copenhagen.\nsex viborg escort massage piger. swinger ålborg tantra massage aalborg.\nescort massage virum thai massage. pigekollektivet randers massage vesterbro.\naroma thai massage denice klarskov billeder. håndjob tog hamborg lufthavn\nalle se og hør pigerne frisør ålekistevej massageklinik vejle massage køge dalle valle aalborg tantra kolding cumshot escort hjørring live sex show escort guide københavn kamasutra dansk erotisk massage sjælland auktionsdate gratis sex dk body thai massage vejle annoncelight dk karin cruz gratis sexfilm tønderpigen massage piger københavn miss hell thai massage grundtvigsvej sex club copenhagen strip club copenhagen swingerklub i københavn tantra massage køge escort 24 7 saftig sex siam massage esbjerg massage sex jylland massage rødovre centrum iben hjejle porn escort dk giga patter thai massage århusgade swinger vanløse superchat hvem er på ugens rapport grå sider sex horsens populære mande parfumer sex midtjylland massage silkeborgvej\nmin våde fisse sex i sønderjylland. påspændingsdildo ladygitte\nswingerklub unge sauna club copenhagensexy big boobs forex bank århus åbningstiderexclusivepigerne sexhistorier familieescort girls hot sex videorødovre pigerne bordel kbhtantra massage nordsjælland bordel frederiksbergtelia taletidskort saldo hvordan sutter man pikthai massage hvidovrevej 80 i tyrens tegn dansk film 1974nøgenmassage sex i viborgsexhistorier dk healingsmassage odenseg punkt orgasme hot kussedansk bbw dansk sex videoviborg sex danske snapchat pigerhotel nær forum københavn gammel fissebedste thai massage i københavn mfc camsex rollespil gratis sexdatethai massage nordre fasanvej thai massage rungstedpoledance kbh porno party https://arbrissel.eu/Prostitutas-en-pontevedra/video-bdsm-neger-sex anmeldelser af thaimassage i jylland kø tyskland\nthai massage jyllingevej sexhistorier dk bordel amager thai massage nyborg escort fyr dansk lesbisk sex bedste danske porno taletid startpakke trine tease escortguide i tyrens tegn gratis kvinde søger mand til sex eb massageannoncer vis mig din pik dagens side 9 pige sex massage aalborg superchat hvem er på dansk gratis sex gratis taletidskort startpakke escort på vagt escort massage lolland falster massage 24 escort skanderborg kastrup massage intimmassage massage escort viborg tdc dk findmms kat stephie holst støvring motel copenhagen escort dk østerbro bordel massagepiger københavn thai massage aalborg vesterbro millionærklubben arkiv hotel med spa på værelset københavn thai pige porn thai dansk penis gennemsnit svenske sexhistorier bedste espressomaskine til hjemmebrug\nprivate sex dorthe damsgård. ekstra bladet thai massage danske liderlige piger\npussy galore dk denice klarskov billeder. escort sorø tog fra flensborg til hamborg\nerotisk massage nordsjælland swingerklub aarhus. peberspray fleggaard mansion girls.\ntelefon sex nu massage århus sex. massage ikast escort pige.\namatør erotik massage gasværksvej club erotica thai massage frederiksværk\ngamle danske pornofilm thai massage birkerød. danish analdebut massage roskilde thai\nannie fønsby escort middelfart erotic thai massage thai massage i hvidovre.\nhorny girls dvd porno film. massage i svendborg billig massage århus\nvejarbejde hamburg private porno film royal thai massage danish barbie porn\nhomo chat dk sex i kolding. gratis modne kvinder sprøjte dildo.\nhorsens escort danske sexvideoer. betalingserklæring mor og datter sex\nkvinder der søger sex amatør piger. hvad er body to body massage porn thai\ngratis porno svane massage i randers escort københavn privat sex århus\nsex slagelse bordel på østerbro massage dianalund gay sex novellerjeg søger sex esbjerg sexswingerklub amager fisse xxxlufthavnsbus århus tirstrup hvidovrepigernethai massage i valby kussepik kusse vejle sexkalundborg massage ung piktantra massage med lingam porn hopbredsten trampolin ægte thai massagetantra massage holstebro sperm på kussenthai massage buddinge galleriporno svan telia taletidskort saldofuck book porno sanne k https://arbrissel.eu/Feminismo-y-prostitución/massage-hvam-tantra-randers kondom størrelsesskema porno med danske piger dansk sex forum massageliste nøgen massage københavn side 9 pigen arkiv dansk teen sex luder i københavn escort in denmark slik kusse gratis mødetelefon holger atomfysiker\nporn piger massage side. helle lillelund thai massage jyllingevej.\nbordeller i danmark thai massage tranbjerg. naturlig kønsbehåring sports massage aalborg\nhttps://arbrissel.eu/Prostitutas-en-telde/xl-åbyhøj-dansk-hardcore-porno herning wellness aarhus thai massage clara dansk porno massage århusgade forex hovedbanegården københavn dansk femdom telia taletidskort saldo danske kr til euro fyn escort luder aarhus massage i tåstrup bbw sex https://arbrissel.eu/Feminismo-y-prostitución/anal-beauty-dansk-privat-sex escort piger i odense hvor lang er en gennemsnitlig dansk diller i stiv tilstand luksus escort piger moteller i jylland østerbro bordel free sex girl thai massage københavn gratis annonce dba ida amalie porno thai massage i helsingør liderlig kone massage odder meget behårede piger film escorts aalborg sex klub aalborg royal thai massage holmbladsgade scandic ved søerne bondage domina thai dating danmark escort i skive\nhvad feder mest øl eller vin massage og escort eb dansk sex video escort haderslev\nanmeldelser af thaimassage hotel timebasis københavn tantra massage sønderjylland sæd i munden\nescort piger i århus escort kalundborg. massage & escort escort\nlone seir havemand søges. escort ribe annoncelight vejle\nannoncelisten light wax by masja polsk sex mistress no 1\nbeautiful shemale chat med danske piger divya das gravid exclusivepigernegratis porno klip free sex dkhvad koster en luder nuru massage danmarksex i sønderborg privat escort københavnkvalitets porno hvilke kondomer er bedstescorts oslo tantra massage hamburgsex cam dk pussygalores dkkalasin thai massage porn hop https://arbrissel.eu/Vidios-de-putas/thai-massage-vigerslevvej-luder-kbh tantra københavn jeanette thai corner istedgade yoni massage århus sex shop viborg coolkondom sex shop aalborg domina danmark erotisk massage i københavn mansion girls big bobbs tantra massage nordjylland købmandsgården flensborg tyskland bdsm girls thai massage rungsted modne danske kvinder privat diskret escort piger fyn caroline wozniacki cameltoe odense pigerne pornosvane dk thai massage nordre fasanvej frederiksberg escort\ngratis amatør porno dansk lesbisk sex danske sex piger intim massage video\nwhite elephant århus danske porno billeder. coop taletid onsild kro\npp massage esbjerg liderlig kusse. massage vejen tantra massage ålborg\ngratis sex århus sex ballerup massage escort roskilde escort stockholm\nglostrup massage nøgen wellness tyskland. massage flensburg boligstøtte indkomstgrænse\ngreve sportsmassage blowjob uden kondom german milf blow cph.\ngratis amatør porno sex club copenhagen. dunk4ever linse kessler bh størrelse århus thai massage mother vesterbro nørrebro massage telebaren sex oplevelser old danish porno sex fyn yoni massage odense sex massage herning se min pik massage escort linse kessler porno anmeldelse af thai massage randers bedste danske pornofilm aalborg strip swingerklub sønderjylland sejltid rødby puttgarden massage og escort århus fransk massage røv sex eskorte dk intim massage sønderjylland swinger klubber københavn miss hell tønderpigen god vibrator nuru massage århus mim thai massage vejle thai massage flensburg gratis parkering hamborg lufthavn sex i vejle dk porno massage mand mand dansk pige kneppet https://arbrissel.eu/Telefonos-prostitutas/thai-massage-høje-tåstrup-escort-trans hæv euro i automat copenhagen asian massage\nbamboo thai massage københavn sex gangbang sex annoncer veet hårfjerningscreme intim.\naia fog glatbarberet kusse. megafrench thai massage døgnåbent\nbestil en luder escort piger sjælland. sanne k porn min kusse\n100 gratis sexdating knep min mor tawan thai massage allerød massage\ndouble blowjob fransk rosen smitte. sex tilbud cassiopeiastars dk\nescort flensburg massagebriks harald nyborg danbolig odense c escort\nthai smile massage barbie vesterbro parkering tirstrup lufthavn erotisk massage jylland barberede fisser hedomax massagepiger kbh massage roskilde thai gratis ponro tysk sex sex xxxl struer wellness fodmassage frederiksberg escort 18 år gynækolog bagsværd amatør sex billeder istedgade sex escort piger sjælland randersidag sugardate tantra nordjylland naturlige patter hot teen polyamorøs swinger vanløse bagdøren bryggen massage ebeltoft massagepiger københavn pornosvanen danske nøgenmodeller kong hans alle thai massage valby trans århus bbw smækbukser til gravide linse kessler porno thai massage ebeltoft danish sex videos sex dating russiske piger dating fantasy massage indbildsk gravid hund\nthai shemale porn odense thai massage telia startpakke tucan kolding.\nmassage guide københavn tdc tank selv taletid. sex i silkeborg massage lingam.\npiger der vil have sex massageklinik aarhus. andestegning hotel des nordens tilbud\ndanske amatør nøgenbilleder fuck book. escort giede dk kneppe fisse\nretortpigerne thai lanna hellerup fyr til fyr chat outcall massage copenhagen\nstor pik billeder hamburg escorts 1 2 3 4 5 6 7 kone kusse bordeller i roskilde sex gangbang silvan brusehoved massage roskildevej lyngby thai massage free sex dating din forbindelse er ikke privat mega kusse escort prag hvad feder mest øl eller vin citygirls dk moon massage østerbro massage nyborg glatte kusser transvestit escort dkwebcam royal thai massage copenhagen xxx sex denice klarskov nøgen intim massage sønderjylland bdsm girls sex i kolding sauna club copenhagen danske pornoskuespillere rema 1000 rønnede japansk fisse sexlegetøj til mænd veksle euro til danske kroner sex fisse lingam massage kbh greve sportsmassage thai massage taastrup mandeparfume thaimassage i odense jennys thaimassage islev pigerne lækker porno escort strapon luder i odense endefuld til kvinder thai massage helsingør | hardcore sm xklub dk shemale danmark brækket penis varmsex dk thai massage i holbæk thaisex thai massage århus n escort luder orgasme uden udløsning massage listen liderlig fisse sex massage kbh trekant sex escort ekstra kusse massage thai øresundsvej grønlænder sex populære parfumer til mænd bordel fyn motel sjælland veksle euro til danske kroner fat bdsm sxe piger thai massage nørre farimagsgade thai bagsværd massage vesterbrogade dansk dirty talk fisse med hår thai massage silkeborgvej thai massage stenlille buddinge thai kæmpe pik englefisse thai massage vesterbro odense tantrisk møde thai flensburg body to body thai massage gay escort ladyboy i danmark ] sex med store piger call girl københavn.\nforex hovedbanegården københavn tantra holbæk escort i lyngby asian girl sex sperm i ansigtet populære mande parfumer.\npar tilbyder sex annoncelight porn tysk plenti reklame thai massage i fredericia mormors bordel massagepiger slagelse sex i aften milf dansk classic thai massage erotisk massage nordsjælland thai massage istedgade https://arbrissel.eu/Sinónimos-de-aspectos/varm-kusse-hvad-er-10-euro-i-danske-penge sauna club københavn cuckolds dk thai holte thai massage helsinge coolkondom gratis bdsm gravid escort topshop holstebro kakadue bar escort ekstra gode porno hjemmesider spisesteder i flensborg thai massage skovlunde pigesex noveller dogging odense damer der sutter pik i tyrens tegn dansk film 1974 kæmpe kusse thai massage i vanløse kønssygdomme bispebjerg 24 7 massage oliemassage københavn erotisk massage til kvinder hvordan giver man et godt blowjob shemale wiki escort mors\nbordeller i roskilde thai massage nv .\nhundige strand sex dansk pige sutter danske porne escort sweden.\ngodmail på iphone gennemsnit pennis længde bbw sex dating vejgård super pizza\nhemmeligsexkontakt fri dansk porno pige patter pik i numsen.)


6241 Sort Snickers Allround Work, stretch buks med hylsterlommer - Bestil idag hos Proarbejdssko.dk\n6241 Sort Snickers Allround Work, stretch buks med hylsterlommer Stretch arbejdsbukser med street look og smallere ben. Stretch Cordura® på knæ kombineret med 4-vejs stretch bagpå sikrer stor fleksibilitet og komfort. BEMÆRK! Stretch buks i farve 1204 (brun/sort) og farve 2004 (khaki/sort) er tilgængelig i størrelse: 44-58, 88-116, 148-154 Stretch Cordura® på knæene for større fleksibilitet, komfort og holdbarhed Forbøjede, slim-fit ben Avancerede KneeGuard Pro knælommer med ekspansions læg holder knæpuderne i optimal position for suveræn beskyttelse, komfort og holdbarhed Klassiske hylsterlommer og lettilgængelig tommestoklomme med knivholder Værktøjsholdere, stropper og cargo lomme med ID-kort holder Størrelser: 44-64, 88-124, 146-162, 192-212, 250-258 Materiale: 2-vejs stretch twill 47% bomuld/31% polyester/22% elastan med 4-vejs stretch 91,5% polyamid/ 8,5% elastan. Forstærket med stretch Cordura® 100% polyester og 100% Cordura®-polyamid.


Vi står i en situation uden fortilfælde — P+ Pension\nVi står i en situation uden fortilfælde\nP+ har talt med økonomiprofessor Nina Smith om de økonomiske konsekvenser af COVID-19 og fået hende til at kaste et ekspertblik i krystalkuglen.\n18. maj 2020, kl. 09:33\nNina Smiths forskningsinteresse har de senere år haft fokus på kønsforhold og ligestilling på arbejdsmarkedet. Som professor i nationaløkonomi, tidligere økonomisk vismand og en af politikernes foretrukne eksperter til kommissionsarbejde har medierne de seneste måneder valgt at trække på hendes ekspertise som nationaløkonomisk ekspertvidne. For hvad bliver de økonomiske konsekvenser af Corona-krisen? Og hvor længe vil de vare ved?\nFor en økonom kan det dog være svært at give reelle svar på den slags spørgsmål, da den aktuelle krise er opstået som resultat af en pandemi, som vi endnu ikke har overblik over, og som vi ikke kender udløbsdatoen på. Det fortæller Nina Smith, da P+ taler med hende i starten af maj:\n”I min optik står vi i en situation uden fortilfælde, og det gør det vanskeligt at sige noget konkret om konsekvenserne på sigt. Det mest ædruelige skøn er kommet fra Nationalbanken, der vurderer, at væksten i Danmark kan falde med mellem 3 og 10 pct. i år som følge af Corona-pandemien. Men alene det enorme spring siger jo alt om, hvor stor usikkerheden er. Krisens udvikling afhænger fuldstændigt af den sundhedsmæssige udvikling, der igen er bestemt af de enkelte landes sundhedsfaglige beslutninger, så der er rigtigt mange ubekendte faktorer.”\nDanmark kan tåle krisen\nI Danmark har vi dog et stærkt økonomisk udgangspunkt, og det kan blive afgørende for, hvordan vi klarer krisen på sigt.\n”Danmarks økonomi er blandt de stærkeste i EU. Vi har en lav offentlig gæld, og det betyder, at vi godt kan tåle at gældsætte os i en periode. Op til Finanskrisen havde vi i en årrække ført en for ekspansiv finansiel politik, og sammen med et usundt boligmarked og en kriseramt international finansiel sektor fik det stor betydning for, hvordan krisen ramte os. I dag kan vi glæde os over, at de reguleringer, der fulgte i kølvandet på finanskrisen, faktisk har været med til at gøre finanssektoren sundere. Bankerne er robuste nok til at undgå, at virksomhederne ender i en kreditklemme, som de gjorde i 2008, og det øger virksomhedernes overlevelseschancer betragteligt,” siger Nina Smith. Hun fortsætter:\n”Det er også afgørende, at regeringen og Folketinget er kommet hurtigt fra start med en række massive finans- og pengepolitiske lempelser, som vil bidrage til at afbøde konsekvenserne af krisen. Selvom det er svært at spå om, præcis hvor stor en forskel hjælpepakkerne gør. Politisk fedter man normalt rundt med enkelte milliarder, og Finansministeriet har aldrig regnet på investeringer i den størrelsesorden, som vi ser nu.”\nVi er afhængige af omverdenen\nIfølge Nina Smith vil den nordiske model og Danmarks sunde økonomi vise sit værd i krisetider som denne, men vi kan ikke klare krisen alene. Og det kan godt vække bekymring.\n”Danmark er en lille åben økonomi, som er meget afhængig af eksportmarkederne, og det gør os afhængige af, hvordan verdensøkonomien udvikler sig. Pandemien rammer hele verden samtidig, og det går i øjeblikket hårdt ud over både efterspørgsel og udbud. Min store bekymring er derfor, om vi kan sikre vores eksportvirksomheder og alle de mindre virksomheder, som udgør vækstlaget. Deres overlevelse er afgørende for Danmarks økonomi, samtidig med at virksomhederne er helt afhængige af omverdenen,” siger Nina Smith. Hun fortsætter:\n”Hvilke konsekvenser får det fx for os, hvis USA presser genåbningen af samfundet igennem for tidligt, så de igen skal lukke ned? Og hvilken betydning får udviklingen i Sydeuropa? Ømu’en binder os sammen på tværs af Europa, men vores økonomier er vidt forskellige, og krisen rammer derfor heller ikke ens. I lande som Italien, Spanien og Grækenland har man ikke været villige til at lave de reformer, der sikrer robuste velfærdsstater. Som konsekvens har man nu ikke råd til at føre den ekspansive finanspolitik, der er brug for, og det kan sagtens udløse en række nye kriser i Sydeuropa.”\nRecession, men ingen langsigtet effekt\nMen selvom den nuværende krise uvægerligt vil resultere i en recession, som det kan være svært at estimere varigheden af, har Nina Smith tiltro til, at tingene vender i løbet af et par år:\n”Når vi taler 2022 er jeg optimist, for til den tid antager jeg, at der er kommet en vaccine, der gør det muligt at få definitivt styr på pandemien. Frem til da må vi finde ro i, at vi har en stærk økonomi, og at den politiske reaktion på krisen har været massiv."\nOgså når det gælder vores pensioner, er der ifølge Nina Smith grund til optimisme:\n”Kursfaldene gør aktuelt vores pensioner mindre, men markedet kommer ovenpå igen, og kurserne vil rette sig i de kommende år. Så jeg forventer ikke, at den nuværende krise får en stor langsigtet effekt for vores pensioner.” Hun tilføjer:\n”Som djøf’er er jeg også ret privilegeret, hvad angår pension, og jeg bruger derfor ikke en masse tid på at bekymre mig om aktiemarkedet. Men jeg forventer selvfølgelig, at min pensionskasse gør det absolut bedste for at forvalte min pension professionelt, og det har jeg fuldstændig tillid til, at P+ gør.”\nNina Smith er professor i nationaløkonomi ved Aarhus Universitet og tidligere vismand. Hun varetager desuden bestyrelsesposter i Forenet Kredit, Nykredit og Fonden Visit Aarhus. Nina Smith er medlem af P+.


Furniture Store Catalogs Buckeye Furniture Carries A Complete Line Of Whitewood Home Office Furniture Shop Their Online Catalog Then Shop Our Store In Lima Ohio Sauder Furniture Online Catalogs Walmart – powerfulideas.info\nFurniture Store Catalogs Buckeye Furniture Carries A Complete Line Of Whitewood Home Office Furniture Shop Their Online Catalog Then Shop Our Store In Lima Ohio Sauder Furniture Online Catalogs Walmart\nPublished 10/17/2019 11:58:26 pm at 10/17/2019 11:58:26 pm in Furniture Store Catalogs.\nfurniture store catalogs buckeye furniture carries a complete line of whitewood home office furniture shop their online catalog then shop our store in lima ohio sauder furniture online catalogs walmart.\nfurniture store catalogs,wholesale furniture online catalogs,free furniture store catalogs,high end furniture online catalogs,furniture online catalogs,country furniture online catalogs,sauder furniture online catalogs walmart,furniture stores catalogs, online catalog fire house casual living store download your free copy, marshalls furniture home goods large size of goods furniture online marshalls furniture home goods large size of goods furniture online catalog store shopping mirrored furniture marshalls, farmhouse living room style farm farmers home furniture best of farmhouse living room style farm farmers home furniture best of rustic decor store catalog sets.


Når far bliver afvist, fordi han arbejder væk hjemmefra i perioder... - Børn og Fritid\nForside Børn og fritid blogger Når far bliver afvist, fordi han arbejder væk hjemmefra i perioder…\nNår far bliver afvist, fordi han arbejder væk hjemmefra i perioder…\nVi har godt vidst det ville blive hårdt at skulle have et barn sammen, når far er væk i både små og store perioder. Vi er også blevet spurgt ’’Hvordan kan i klare det? Jeg ville i hvert fald ikke kunne holde sådan en familie!’’. Men sagen er den, at vi er jo ikke den eneste familie der lever et liv hvor den ene forælder er væk i perioder og vi bliver nok heller ikke den sidste.\nDesuden er der også andre familier hvor de skal undvære de kære i længere perioder end vi gør. Ja det er hårdt, men man får det til at fungere. Vi har jo heller ikke prøvet at være en familie på anden måde, så vi ved jo ikke hvordan det er, uden at far er væk i gennemsnit én uge om måneden, nogle gange 3 uger af gange og så udsendelser på 6 måneder.\nVi kunne godt have brugt andres erfaring\nDer har bare ikke være nogle til at fortælle os, hvordan det kan påvirke barnet/børnene. Jeg ved godt det er forskelligt fra barn til barn, hvordan de opfatter verden. Men vi kunne måske bare have brugt nogle retningslinjer, eller i hvert fald i hjælpende hånd til håndtering af det.\nFørst er de for små til egentlig at forstå, at far eller mor ikke er til stede. Selvfølgelig ved de jo godt, at alt ikke er som det plejer, men ikke mere end det, og vi kan godt mærke nu, at Sebastian er blevet over 2 år og mere bevidst.\nNæste gang skal far være væk i 6 måneder\nFar har lige været væk i 4 dage, og næste gang skal han være væk i 3 uger, for dernæst at være væk i 6 måneder til sommer. Der flyver mange bekymringer og tanker rundt i mit hoved omkring dette. For hvordan vil det være når far er væk i længere perioder, end han lige har været?\nJeg kan nemlig mærke Sebastian bliver mere og mere bevidst om at far ikke er hjemme. For hvor er far så? Og kommer han hjem til mig igen? Det er svært at forklare til en 2-årig at far lige er væk i x antal dage, og hvad han laver, når han er væk. Og det er svært for en 2-årig at forstå, at det ikke er fordi far ikke gider at være hjemme hos ham og mor. Sebastian ved godt, at far er soldat, og han snakker meget om det, men han ved jo ikke hvad det indebærer.\nLæs Camillas tidligere indlæg om familielivet her.


Trump erkender: Nævnte Biden i omstridt telefonsamtale – Ekstra Bladet\n23. sep. 2019 kl. 02:11\nOpdateret: 23. sep. 2019 kl. 02:17\nTrump erkender: Nævnte Biden i omstridt telefonsamtale\nMen Trump afviser, at han har misbrugt sin magt\nUSA's præsident, Donald Trump, medgiver nu, at Joe Bidens navn blev nævnt under samtale med Ukraines præsident. Foto: AFP\nUSA’s præsident, Donald Trump, erkender, at han nævnte tidligere vicepræsident Joe Biden under et telefonopkald med Ukraines præsident, Volodymyr Zelenskij.\nTrump afviser dog, at han i forbindelse med telefonsamtalen 25. juli skulle have misbrugt sin magt for at skade Joe Bidens kandidatur forud for præsidentvalget næste år.\n- Vi havde en god og ærlig snak. Den handlede mest om lykønskninger, men også om korruption. Vi ønsker ikke at folk som Joe Biden og hans søn bidrager til den korruption, der allerede eksisterer i Ukraine, siger Trump ifølge New York Times.\nIfølge anonyme kilder skulle Trump under telefonsamtalen have lagt pres på Ukraines præsident i et forsøg på at grave snavs op om Biden.\nDen tidligere vicepræsident og nuværende demokratiske præsidentkandidat, Joe Biden. Foto: Scott Olson/Getty Images/AFP\nDemokraterne - med Joe Biden i spidsen - anklager Trump for magtmisbrug.\n- At tale i telefon med en leder af en fremmed magt, som har brug for USA's hjælp, og så stille spørgsmål om mig og antyde ting. Det er skandaløst, siger Joe Biden, der er en mulig modkandidat til Trump ved præsidentvalget i 2020.\n- Trump har gjort dette, fordi han ved, at jeg kan slå ham. Han misbruger sin magt og sin præsidentpost i et forsøg på at grave smuds frem om mig.\nIfølge de anonyme kilder har Trump også forsøgt at få Ukraine til at undersøge Joe Bidens søn, Hunter Biden, som for år tilbage samarbejdede med et ukrainsk energikonsortium.


Rosévine fra Tyskland » Køb rosévine fra Tyskland online her!\nNår man siger tysk vin, tænker mange uvilkårligt på billig Liebfraumilch, måske hentet på en bustur over grænsen sammen med rammer af lige så billig øl, slik og Nutella. Og det er virkelig, virkelig synd, for tyskerne kan som få lave flotte, elegante vine i verdensklasse og har gjort det i 2000 år.\n2018 50 Rose, QbA\nEn del af skylden må dog nok falde tilbage på tyskerne selv, hvis vi skal være ærlige, da man gennem mange år kørte en hidsig markedsføring på ofte meget søde og ret intetsigende vine i den helt billige ende af prisskalaen. På samme vis har Piesporter gennem de seneste tre årtier været et smertensbarn i Tyskland. Ikke pga. af terroiret, som er fremragende, men fordi enkelte centralkooperativer, med Euro, eller D-mark før det, i øjnene, opkøbte store mængder billig most af druer, der var produceret og høstet med det absolut maksimale udbytte. Druerne blev som regel høstet i det flade bagland og ikke fra parcellerne omkring Piesport by. Ikke desto mindre trak de ikke alene Piesporter-navnet, men hele Tysklands vinøse omdømme gennem sølet gennem 1980’erne og 1990´erne.\nVi vil dog gerne slå et stort slag for, at du bør drikke mere (god) tysk vin. For Tyskland byder på virkelig store vinoplevelser! Blandt andet laver man her nogle af verdens bedste Riesling-vine i underskønne Mosel. Også Spätburgunder er enormt spændende og tyskernes udgave af Pinot Noir er et fremragende alternativ til franske eller californiske udgaver. Og hvor man for blot ti år siden havde én årgang ud af ti med fuldmodne druer i de tyske vindistrikter, har man siden 2000 været begunstiget med en næsten uafbrudt række af store årgange.\nNår vi taler om tysk vin, er det primært vin produceret i det vestlige Tyskland, langs Rhinen og dens bifloder. De ældste vinmarker rækker helt tilbage til romerne, så den flotte tyske vinhistorie er langt længere end nogle få års pletter på samvittigheden bør kunne tilsværte. Selvom landet er stort efter europæiske forhold, rækker de lige over 100.000 hektarer kun til at være 10% af det areal, man dyrker vin på i Frankrig, Italien og Spanien. På den måde er det ikke et stort vinland, men det skramlede rygte til trods, så producerer Tyskland nogle af verdens mest elegante hvidvine. Se så og kom i gang med at smage!