Effects of river ice on riparian vegetation\nUmeå universitet, Teknisk-naturvetenskapliga fakulteten, Institutionen för ekologi, miljö och geovetenskap. (Landscape Ecology Group ; Arcum)\n2011 (Engelska)Ingår i: Freshwater Biology, ISSN 0046-5070, E-ISSN 1365-2427, Vol. 56, nr 6, s. 1095-1105Artikel i tidskrift (Refereegranskat) Published\nBlackwell Publishing , 2011. Vol. 56, nr 6, s. 1095-1105\nURN: urn:nbn:se:umu:diva-38334DOI: 10.1111/j.1365-2427.2010.02553.xOAI: oai:DiVA.org:umu-38334DiVA, id: diva2:375258\nTillgänglig från: 2010-12-07 Skapad: 2010-12-07 Senast uppdaterad: 2018-06-08Bibliografiskt granskad\nEngström, JohannaJansson, RolandNilsson, ChristerWeber, Christine


Om leje af kostumer og rekvisitter hos Tidens Samling\nMUSEET TIDENS SAMLING\n1900 og 10’er kostumer\n1900 og 10’er rekvisitter\nRådgivning om kostumer og rekvisitter\nLejebetingelser for kostumer og rekvisitter\nOm leje af kostumer og rekvisitter fra Skandinaviens største private samling\nassisterer dig ved valg af\nUdlejningsafdelingen er en underafdeling af museet Tidens Samling, der råder over Skandinaviens største private samling af originale kostumer og effekter fra det 20. århundrede. På lageret er der alle former for møbler, interiør, pyntegenstande, dagligdagsting og ca. 9000 par sko og 600 meter stangtøj.\nUdlejningen ved Tidens Samling har til formål at udleje kostumer og rekvisitter, som kan bidrage til at skabe den rette tidsånd i film, reklamer, udsmykninger til butikker samt firmaevents og illustrationer til bøger og tryksager.\nBaggrund og ekspertise\nTidens Samling blev grundlagt i 1992 af Annette Hage med den hensigt at skabe stemningsbilleder fra forskellige årtier og anskueliggøre udviklingen i det 20. århundrede. Denne ånd er siden 2004 blevet videreført af datteren Cæcilie Ning Hage på museet Tidens Samling og med udlejning til film, reklamer og udsmykninger. Tidens Samling har således stor ekspertise inden for de forskellige perioder i det 20. århundrede.\nLæs mere om, hvordan Tidens Samling kan rådgive dig om leje af kostumer og rekvisitter.\nKontakt Tidens Samling for vejledning og leje af kostumer og effekter:\nTelefon: 6591 1942\nDog ikke udlejning til private.\nTelefon: 2687 6565/6591 1942\nIkke udlejning til private.\nUdlejningsafdeling har lukket i januar, juli, august og december.\nGenskab det 20. århundrede\nVi tilbyder alt under ét tag – med udlejning af alt fra rekvisitter og møbler til beklædning og tilbehør.\nVi leverer til tv- og filmproduktioner, reklamer, fagbøger og udstillingsmiljøer til museer og erhverv.\nVi rådgiver gerne om, hvordan man genskaber og levendegør tidens trend i det 20. århundrede.


Hvorfor bruges katolske trosbekendelser i den danske folkekirke? - Religion.dk\nEn læser undrer sig over, hvorfor man ikke bruger en luthersk trosbekendelse i den danske folkekirke. Foto: Kåre Gade\n15. oktober 2020, kl. 15:08, opdateret 3. november, kl. 8:44\nJeg undrer mig over, hvorfor vi bruger katolske trosbekendelser i den danske folkekirke.\nDet er i dag muligt at anvende to forskellige – den nikænske og den apostolske trosbekendelse – men begge har et katolsk udgangspunkt. Særligt bider jeg mærke i den apostolske trosbekendelse, hvor det siges, at man tror på ”den hellige, almindelige kirke”, hvilket altså må henvise til den katolske kirke.\nDronningen og Kronprinsen bruger på baggrund af Kongeloven fra 1665 den augsburgske trosbekendelse, der i modsætning til den nikænske og den apostolske baserer sig på et luthersk udgangspunkt.\nHvad er årsagen til, at det ikke er denne lutherske trosbekendelse, der anvendes i den danske folkekirke?\nI øvrigt skal bemærkes, at lektor Peter Lodberg, ÅU, allerede den 17.06.2006 i Kristeligt Dagblad foreslog, at biskopperne kunne tage initiativ til at formulere en trosbekendelse i og til vor tid. Det er desværre endnu ikke sket.\nMange tak for dit spørgsmål, som kræver et længere svar:\nNår folkekirken i dag stadig anvender såvel den apostolske som den nikænske trosbekendelse i gudstjenesten skyldes det, at de netop er ”katolske” i ordets oprindelige betydning, det vil sige almindelige eller fælleskirkelige. Siden Reformationen har ”katolsk” ændret betydning, så det nu er betegnelse for den romersk-katolske kirke. Derfor har man i den danske udgave valgt ordet ”almindelig” i stedet for ”katolsk”, men i forhold til den oprindelige mening, er betydningen den samme.\nFor reformatorerne, Luther og Melanchthon, var det altafgørende, at de ikke ønskede at etablere en ny kirke. De ville i stedet reformere den gamle og mente, at de stod direkte på skuldrene af de oldkirkelige bekendelser, som de anså for at være i fuld overensstemmelse med Bibelens budskab. Når Luther og Melanchthon med flere kritiserede kirken i Rom, var det, fordi paven i deres øjne havde fjernet sig fra dette fælles udgangspunkt.\nNår Kongeloven derfor forpligter regenten på Den Augsburgske Bekendelse er der dermed ikke tale om en underkendelse af de oldkirkelige bekendelser. Derfor kan man også læse de første artikler i den Augsburgske Bekendelse som en forsikring over for modparten om, at man står på nikænsk grund. I alle de samlinger af bekendelser og væsentlige hovedskrifter, som man finder fra reformationstiden, indgår de oldkirkelige bekendelser altid som de første skrifter.\nNår folkekirken anvender den apostolske og den nikænske trosbekendelse markerer den både sin forbindelse til oldkirken og til alle andre kirker, der bruger samme bekendelser. Desuden er både den apostolske og den nikænske trosbekendelse skrevet i et liturgisk sprog, der har gudstjenesten som sin selvfølgelige ramme. Det gælder ikke for Den Augsburgske Bekendelse, der netop oprindeligt er skrevet som et forhandlingsdokument, der skulle overbevise kejseren om, at de evangeliske stod på kristen grund og ikke var kættere.\nDet sker fra tid til anden, at der kommer forslag om formulering af en ny bekendelse. Som oftest er anliggendet pædagogisk, fordi sproget og indholdet i de gamle bekendelser ikke synes tidssvarende. Som sådan giver en ny formulering god mening. Men en nyformuleret bekendelse kan ikke umiddelbart erstatte de oldkirkelige bekendelser. Med brugen af de oldkirkelige bekendelser markerer folkekirken netop, at den er en del af en verdensomspændende kirke, der findes alle de steder, hvor evangeliet lyder. Gik folkekirken over til kun at bruge sin egen bekendelse, ville den miste denne forbindelse, og dermed gøre kristendommen til noget rent lokalt eller nationalt uden tydelig forbindelse til andre kirker.\nProfessor MSO, forskningsprogramleder for teologi og centerleder for LUMEN ved Aarhus Universitet


Når du anvender denne hjemmeside, accepterer du samtidig sidens brug af cookies. En cookie er et lille stykke tekst, der gemmes på din computer, smartphone eller tablet. Cookies har mange anvendelsesmuligheder, men bruges grundlæggende til at gemme informationer om dig på din computer. Vi opfordrer dig til at acceptere de cookies vores website anvender, da de hjælper os til at forbedre brugeroplevelsen.\nVi bruger disse cookies:\nGoogle Analytics og Netminers webanalyse-cookies\nNår du besøger hjemmesiden registrerer vi, hvordan du bevæger dig rundt på siden. Det gør vi for at kunne følge med i trafikken på hjemmesiden og forbedre navigationen, så de mest populære sider bliver nemmere at finde. Vi registrerer blandt andet, hvilke sider du besøger på vores hjemmeside, hvilken browser og hvilket styresystem du benytter samt din IP-adresse.\nVi håber, at du vil acceptere de cookies vi anvender, da de hjælper os med at forbedre websitet.\nØnsker du alligevel ikke at modtage cookies fra dette website, skal du, under internetindstillinger i din browser, vælge avancerede cookieindstillinger, og tilføje dette domæne til listen over websites, du vil blokere cookies fra. Herinde kan du også slette individuelle cookies eller alle de cookies, som din browser har gemt.


Afsluttende bind i "Rosenholm"-serien | Aalborg Bibliotekerne\nDer er splittelse mellem de fire piger – Malou er blevet på Rosenholm sammen med Kragerne og Zlavko, der støtter op om forstander Jens Andersens nye planer for Rosenholm. Kamille, Kirstine og Victoria er ikke kommet tilbage til endnu et år på Rosenholm og vil ikke støtte op om Jens’ vision.\nAlt i alt er det en fremragende afslutning på en storslået historie, i et helstøbt og gennemført fantasyunivers - der måske ikke er så lang fra vores egen virkelig.


Byplan Preview by Dansk Byplanlaboratorium - issuu\nNr. 4 december 2011/63. 책rgang\nLeder: Én af de største planlægningsopgaver Dennis Lund\n9 spejdere om ”Vinduer til verden” Dennis Lund\n10 Fra vindueskiggeri til det store Ole Stilling\n12 En vellykket havnefront og visioner om voldsom byspredning Berith Mavromatis\n14 Er vækst og bæredygtighed forenelige størrelser? Adam Voss\n16 Konflikter som potentiale Henrik S. Bernberg\n18 Næsten som at være der selv Jens Holck\n20 Vi skal lære og ikke sælge på byplanmødet Mads Tenney Jordan\n21 Debat om rationalitet og følelser i planlægningen Ole Damsgård\n24 Fortsat kritisk masse Af Mikkel Suel Henriques\n26 Kan vi få mere ud af mindre? Emma Lorenzen\n28 Bæredygtig byudviklingsproces i Viborg Mads Tenney Jordan\n32 Byplanfamilien skifter ansigt Vibeke Meyling\n40 Strategisk planlægning i forandring Kristian Olesen\n45 Rejsebrev Erik Abitz\nKunsten at se, se se se se se se se se Et lille nytårsbrev til hele plan-danmark om rigets tilstand og med en særlig henvisning til den ”gamle dames” (DB’s) 90 års fødselsdag Af Dennis Lund\nJeg gik mig over sø og land, … I efterårets løb har jeg haft nogle ærinder i mit nære opland, som mest er København, Stevns og Århus. Det jeg ser ud af øjenkrogen på disse ture, gælder givetvis også for rigtig mange andre steder i landet. Ja, jeg vil gå så vidt som til at mene, at det findes overalt. Overalt møder jeg gode menneskers snaksaglighed, om alt det man skal gøre ved plan-danmark. Der findes ikke de ord, meninger og lange udredninger, som ikke vil det godt for dansk planlægning. Og midlerne hertil er en enslydende sang om strategi, handlingsplaner, bedre uddannelse, tværfaglighed, koordinering, flere ressourcer og dialog. Og ben-spændene er dårlig økonomi, politikernes egenrådighed, konstant omorganisering og ringe planredskaber. Men er det forklaring nok på tingenes tilstand? Når jeg ser mig om i landskabet, så ser jeg… At Netto i Fakse er flyttet fra en central hjørnegrund på bytorvet til en boligvej 800 m væk, på kanten af et industri-kvarter. Muligvis en god placering for Netto, men tåbelig for byen, der ellers havde alle sine gøremål samlet omkring det lille torv. Nu har boligvejen ud til Netto fået trafikbump på grund af det nye\nfærdselsmønster og samtidig spørger handelsstandsforeningen om man kan lave et kulturstrøg ved torvet, så der kan genskabes noget liv. Jamen livet er på p-pladsen ved Netto, mens hjørnebutikken ved torvet står tom tilbage. På samme måde er det med andre discountkæder, især Rema 1000, som beslaglægger næsten alle indfaldsveje. Se blot i Slagelse. Imens vi er ved Netto, har man for et par år siden fået en ny butik på Køge havn. Man gav byggetilladelse, men for-valtningen overså, at der i lokalplanen var krav om mørke teglstensvægge, fordi butikken skulle ligne rækkehuskvarteret bagved. Det blev en anden stentype; man dispenserede derfor, men var lidt flov i forvaltningen. Problemet er imidlertid ikke, at man dispenserede, men at man i lokalplanen har lavet en bestemmelse, som er arkitektonisk tåbelig på dette sted, hvor kvaliteten netop er, at miljøet er skurbyagtigt og sammensat. Hvorfor skal Netto ligne et rækkehus? Forvaltningen må lide af grå stær. Ikke langt fra min søsters bopæl ligger Karresbækminde, et lille dansk postkort. Her overvejer byrådet at lave en ny discountbutik på den ene af to stejlepladser. Om forvaltningen har sagt\nKøge havnemiljø i den gamle åhavn: Byggestilen er iøjnefaldende varieret og uden byarkitektoniske lokalplanrestriktioner. Det er et let friseret Erik Clausen-miljø. Det er variationen og det ulige, der er det typiske og charmerende.\nNetto på Køge havn: Placeret foran rækkehusene, men med samme bygningskroppe, samme tagfald og uheldigvis ikke samme facadesten. Er havnen på vej til at blive forstad?\nÅrhus havn, model for nordlig byudvikling: Det er store enheder, kæmpe infrastrukturer, Isolerede domicilbygninger og meget lidt nærvær. Modellen er kun en skabelon; men den bliver let til virkelighed, hvis ellers investorerne vil det. Mellemskalaen er helt fraværende. Og det er her nærmiljøet skal tage form. Hvor er bymiljøet?\nPlanforslag til Netto på stejlepladsen: Planen vise, at den nye butik vil optage mere end en 1/3-del af stejlepladsen og tilmed give en ucharmerende kant til denne. Det er en af kvaliteterne ved borgerinddragelse, at nogle gange kan de implicerede sige fra, når forvaltning og byråd ikke tør eller kan.\nStejlepladsen i Karresbækminde: Et evident, lille kulturmiljø, som er en lille, stille glæde i dagliglivet mellem by og fjord.\ntydelig fra, skal være usagt. Under alle omstændigheder er det helt imod kommunens egne bestemmelser for detailhandlen, og desuden er forsyningen til dette lille samfund ok alene med den forretning, der ligger i området i forvejen, thi det er tanken, at alle øvrige gøremål skal samles i hovedbyen Næstved. Det er politikken. Men værst er det, at man vil indtage næsten halvdelen af den gamle stejleplads, som er et beskedent grønt og irrationelt kulturtræk, der forbinder de små huse med det lavvandede fjordmiljø. Stejlepladsen er en del af stedets grammatik. Og i Korsør, hvor jeg deltog i en workshop, har man en boliglokalplan for noget kommunen betegner som en italiensk bjerglandsby, som skal ligge på den lille terrænknold med vandtårnet, ikke langt fra havnen. Dels er der mere be-kvemme arealer i byen og på havnen, som kan bebygges; pladsen er rigelig, og desuden ligner bebyggelsesplanen udrangerede IC3-tog i kollision og endelig er flere bestemmelser i selve lokalplanen ikke lovmedholdelige. Der er ikke meget Toscana her, men måske nok lidt Berlusconi. På Århus havn har jeg for nylig haft den fornøjelse at deltage i et pænt stort arkitekt-gå-hjem-møde, hvor havnen var emnet. Først nu, hvor byggerierne er ved at skyde op, indser nogle (desværre ikke alle), at man ganske og aldeles er ved at kopiere fejlene fra Ørestad, som mest af alt savner nærvær i gaderum-\nmene, ja, gaderum, der ligner noget fra Østberlins storhedstid. Den er rigtig gal, men måske er det allerede for sent. Og desuden har Århus kommune ikke nogen tydelig rækkefølgeplan for byudviklingen, så man bygger vel blot, når chancen byder sig. Det er det samme man gjorde/gør i Ørestad. Her trak man planlægningen over i et halvprivat selskab, så man kunne lege matador på egen hånd. Det er måske en del af den fleksible planlægning? I dag koster den parallelle udbygning i Ørestad og langs hav-neløbet Københavns kommunens borgere meget dyrt. Byen har haft det største fald i ejendomspriser af storbyer i Europa. Men på rådhuset er man fortsat stolt og fortrøstningsfuld og tror, at man ved opfindsomme temporære akti-vitetsinstallationer på ledige arealer kan skjule den rungende tomhed. Og i min hjemby København: Helt nede i detaljen ser jeg - på min vej til toget - de nye fortovsfliser i Vester Voldgade, som både er meget lidt bæredygtige ved at være importeret fra Kina eller Portugal og desuden har et klart blådæmpet skær og et uroligt mønster og farvespil, der helt slår fra langs med den tunge, rødbrune facade, som rådhuset og brandstationen udgør. Det er m2-prisen, transportomkostningerne, tilskæring, lægning, farvespil, holdbarhed, vedligeholdelse, danske arbejdspladser og udrangeringen af den fine, traditionelle københavnerflise med tilslag af born-holmsk gnejs som undsiger al fornuft. Nuvel, det er en meget lille ting, men den vidner om, at provinsialismen\nKorsør lokalplan model: Illustration fra lokalplanen med boliglænger, der ”kører” ud over skrænten.\nKorsør lokalplan: Skitsen viser hvordan forvaltningen forestiller sig den italienskinspirerede bjerglandsby. Plan.\nog den arkitektoniske talentløshed har gode kår selv i en meget stor kommune og at dens ledere i forvaltning og råd er stæ-reblinde, når vi taler stedlighed, kultur og arkitektoniske forhold. Fra Vester Voldgade kan man krydse ned til Gl. Strand (måske Danmarks smukkeste facadeforløb), hvor der lige ved Kulturministeriets fine gamle bygning er omlagt en plads med en blind vej. Det er helt uforståeligt? Gid kulturministeren vil kigge ud gennem de småsprossede vinduer fra hjørnekontoret, så kunne han måske lige ringe over til over-borgmesteren, selv om de ikke har samme partifarve.\nOg mens vi er ved København, hørte jeg et foredrag om arkitekturpolitik af kommunens forvaltning. Da indlægget var forbi kunne jeg notere, at kommunen havde 3-4 forskellige strategier med flere underpunkter under hver strategi. Desuden 5-6 fokusområder og under disse en stor samling af projekter. Når en strategi for bymiljøet eller kald det en arkitekturpolitik har så mange lag, fokusområder og aspekter siger det sig selv, at den næsten omfatter alt. Og det er lige hvad politikere normalt ønsker, så kan de nemlig altid henvise til selvsamme politik eller strategi og påstå, at de følger strategien, lige meget hvad de\nGammel Strand: En gennemtænkt og designet pladsrenovering, hvor det er svært at se meningen. Pladsen hang før sammen med fortorvet langs husrækken. Nu er fortovet blevet smalt, kørebanen benyttes som cykelsti og det tilbageblevne pladsareal anvendes til parkering. Måske er det kun en midlertidig foranstaltning, men det er både grimt, ufunktionelt og penge ud af lommen.\nfinder på. Men forvaltningen kunne måske fortælle politikerne, at ved at inklude-re alt, fokuserer man ikke på noget som helst. Og så er det ingen strategi. Vågn lige op henne på rådhuset! Sådanne små ”lærestykker” kan enhver ved selvstudie møde på sin vej i hverdagens plan-danmark. Men det kræver, at man kan se, at man kan analysere og ikke mindst, at man har et fagligt ror. Og det kniber gevaldigt med alle tre dele. Når man ikke har et fagligt ståsted, så kan man ikke ”se”. Hvad skal man se efter? Og når man ikke kan se, hvad der rør sig, så kan man ikke fokusere. Og uden fokus, kan man ikke analysere, for analyse uden formål er ingen analyse. ”Lærestykkerne” kan ikke svøbes ind i ord eller bortforklares ved mere tværfaglighed, ved dialogmøder eller ved om-organisering i kommunen. Og resultaterne kan heller ikke forsvares med manglende ressourcer i forvaltningen, politi-kernes egenrådighed eller dårlige planredskaber osv. Det er ret beset dårligt håndværk hele vejen rundt! … der mødte jeg en gammel mand; han … -hed efter sigende Vilhelm Lorentzen og var kunsthistoriker. I 1916 cyklede han gennem Grindsted og tænkte på det møde han lige havde været til om bedre byggeskik. På vejen gennem byen falder det ham ind, at det jo ikke giver me-ning blot at bygge gode huse, hvis de ikke kan stå ordentlig sammen i bybilledet og byen i øvrigt kan arte sig.\nEfter denne lille ”åbenbaring” går der 5 år, hvor Lorentzen søger at samle belæg for sine synspunkter. Og i 1921 er tiden inde til at danne den lille selvejende institution Dansk Byplanlaboratorium; en institution, der arbejdede og ar-bejder til fremme af byplanlægningen. I årtierne efter var DB samlingsstedet for eliten omkring dansk planlægning, men med velfærdsstatens ekspansion fra 60’erne glider planlægningen mere og mere ud i samfundets mange offentlige kontorer. Og samtidig med denne bevægelse mister planlægningen tilsyneladende mere og mere sine ildsjæle; de fleste institutionaliseres og bliver øjentjenere i den politisering, som stadig rider faget som en mare. DB har selv været bannerfører for denne proces, som har sat planlægningen på folkeaktier. Det skete specielt for 5-7 år siden, da man mente, at ”planlægning er politik”. Ja selvfølgelig er det politik, men det er ikke kun politik. Alt er jo til syvende og sidst politik, dvs. et spørgsmål om valg. Men erkender man ikke, at faget har en faglig substans, vil DB kun være en varmestue for selvhøjtidelige planlæggere, der forvalter dette italesættende plan-danmark og i øvrigt ikke har noget at skulle have sagt. Tiden her efter fødselsdagen må meget gerne give hele plandanmark anledning til selvransagelse og efterlysning af nogle ildsjæle. Det er kun dem, der bringer landet videre. Med henvisning til det netop gennemførte byplanmøde: ”Vinduer uden udsigt?” Godt nytår\n- et fagblad, skrevet af fagfolk til fagfolk. Byplan er dybdegående og beskæftiger sig med alle aspekter af planlægningen og søger at sikre en alsidig behandling af tidens planlægningsspørgsmål i et bredt spektrum, der henvender sig primært til fagplanlæggere.\nTegn et abonnement på Byplan her Se tidligere numre af Byplan her\nByplan skriver om de strukturelle forhold, der afgør byernes og landskabets udformning. Byplan udgives af Dansk Byplanlaboratorium og FAB, og det udkommer fire gange årligt. Byplan fungerer som medlemsblad for FAB.\nAbonnement i Danmark\nÅrsabonnement i 2011: 600 kr. inkl. moms og porto. Pris for udenlandske abonnementer henvendelse til sax@byplanlab.dk Udkommer med 4 numre om året Mail: db@byplanlab.dk\nDennis Lund (ansvarshavende) Christina Hoffer Christina Lohfert Rolandsen\nDennis Lund, Peer Frank, Ellen Højgaard Jensen, Christina Hoffer, Niels Østergård, Christina Lohfert Rolandsen, Erik Abitz Redaktionsudvalget udpeges af Dansk Byplanlaboratorium og FAB (Foreningen af Byplanlæggere)\nDansk Byplanlaboratorium Vibeke Meyling Nørregade 36, 1165 København K Tlf.: 33 17 72 70 Mail: vm@byplanlab.dk For oplysninger om annoncering kontakt Vibeke Meyling, vm@byplanlab.dk tlf: +45 33 17 72 80\nGrafisk tilrettelæggelse Emil Egerod Hubbard\nDansk Byplanlaboratorium Eva Josephsen 1165 København K Nørregade 36 Tlf.: 33 13 72 81 Mail: db@byplanlab.dk\nTesting 1 - 2 ; 1,2


Frikirker diskrimineres i medierne | Kristeligt Dagblad\nSend artiklen Frikirker diskrimineres i medierne til din ven.\nFrikirker diskrimineres i medierne\nPinsekirken p� Drejervej i K�benhavn- Foto: cPress.\n- - Foto: cPress.\tL�s ogs�\nFrikirkernes kamp for at undg� ry som sekter\nFreya Skov | 31. maj 2007\tDanske medier er for d�rlige til at give frikirkerne en fair d�kning, vurderer religions- og medieeksperter. Ogs� frikirkepr�ster oplever pressen som fordomsfuld. DR st�r uforst�ende over for kritikken\nFrikirker i Danmark f�r ofte en r� og stedmoderlig behandling i pressen, is�r i store landsd�kkende tv-kanaler. S� selvom mediernes interesse for tro og religion er vokset st�t gennem de seneste �r, kommer det ikke frikirkerne til gode. Det vurderer religions- og medieeksperter, som Kristeligt Dagblad har talt med.\t� Medierne besk�ftiger sig ikke med religi�se minoriteter p� deres egne pr�misser. Der er tendens til en meget ikke-inkluderende tone i medierne, siger Hans Raun Iversen, som er formand for K�benhavns Universitets forskningsprogram om religion i det 21. �rhundrede.Cand.mag. i medievidenskab Mattias Pape Rosenfeldt har skrevet speciale om mediernes d�kning af islam og kristendom.� Det er n�rliggende at sammenligne den diskrimination, som frikirkesamfundene oplever, med den generelt temmelig r� behandling, muslimer f�r i medierne, siger han.\tAnnonce\nIf�lge Mattias Pape Rosenfeldt er det is�r de store gamle omnibusaviser samt DR og TV 2, der i flere unders�gelser har vist sig at v�re d�rlige til at tackle den religi�se forskellighed.� I disse �r, hvor religion p� linje med vold og sex er blevet et nyt fascinationsfokus i nyhedsbranchen, er der gode betingelser for, at is�r minoritetsreligioner bliver udstillet i sensationshistorier eller historier, hvor "vi" med en sund, folkekirkelig "normalindstilling" kan korse os over, hvor s�rt, provokerende eller ligefrem truende de anderledes troende opf�rer sig, forklarer Mattias Pape Rosenfeldt.Men den kritik afviser DR's nyhedschef Ulrik Haagerup.� Det er ikke min oplevelse, at det forholder sig s�dan. Vi har en r�kke programmer, der besk�ftiger sig med religion, for eksempel Mennesker og Tro p� DR 1, hvor vi f�lger mange forskellige religi�se retninger og d�kker dem p� lige vilk�r, siger han og understreger:� N�r flere og flere danskere interesserer sig for religi�sitet, s� d�kker vi det naturligvis, uanset om det drejer sig om almindelig folkekirke-aktivitet eller andre trosretninger. Og vi mener selvf�lgelig ikke, at man skal d�monisere det, at nogle tror p� noget andet end flertallet. Men vi stiller kritiske sp�rgsm�l, n�r der er anledning til det, og det har gjort sig g�ldende i forhold til b�de folkekirken, Evangelist, Scientology og islam, siger han.En unders�gelse blandt 161 frikirkepr�ster foretaget af Kristeligt Dagblad viser, at ogs� pr�sterne i landets frikirker opfatter pressen som forudindtaget:86 procent af de adspurgte mener, at medierne besk�ftiger sig for lidt med frikirkerne, og 65 procent finder d�kningen direkte fordomsfuld.En af dem er David Hansen, pr�st i Aalborg Menighedscenter.� Frisindet er meget begr�nset i danske medier, n�r det handler om at fastholde klassiske kristne v�rdier. S� stemples man utrolig hurtigt som h�jreorienteret og ekstremistisk, siger han.freya@kristeligt-dagblad.dk\nIntet asyl til tysk familie i USA\nAnonym, publiceret d.31/05 12:18 (for 6 �r siden)\nL�s artiklen bag debatten her: Frikirker diskrimineres i medierne\nDette er en generel komentar, som jeg finder passende:\nEn ting som medierne ofte har sv�rt ved at skelne er, at religion indeholder Gud og andre ikke verdslige ting. Derfor vil religi�se f�nomener og tanker samt deraf f�lgende udsagn/ytringer have en ret anderledes rationalitet end man er vant til. Kort sagt: man skal lade v�re med, at rationalisere tro og religion s� meget, at troens plads forsvinder. Fx m� kristne mennesker antage, at Gud eksisterer - ikke kun metaforisk - og at Jesus var hans s�n (i en eller anden forstand).\nRationalisme og almindelig logik g�lder ikke suver�nt indenfor troens sf�re.\nRe: Frikirker diskrimineres i medierne\nAnonym, publiceret d.31/05 13:54 (for 6 �r siden)\nKristeligt Dagblad diskriminerer selv, n�r bladet tidligere har karakteriseret Kristensamfundet som "ikke-kristent" Det m� bero p� ukendskab til Rudolf Steiners karakterisering af Kristus som den helt afg�rende i menneskehedens historie, uden hvilken vi ville v�re sunket ned i et bundl�st morads af materialisme.\nAnonym, publiceret d.31/05 14:35 (for 6 �r siden)\nDet er mediernes opgave bl.a. at forholde sig kritisk til samfundsstr�mninger, herunder ogs� diverse religioner og mennesker, der p�st�r at besidde den endelige sandhed, og det selvom disse mennesker er kristne, j�der, tror p� Thor & Odin, eller er muslimer, eller ikke tror p� noget som helst. Det er ikke mediernes opgave at v�re mikrofonholdere for nogen som helst, heller ikke kristne eller muslimer eller ateister. (alt for ofte oplever jeg dog at ateisters udsagn om religion og spiritualitet alt for ofte st�r uimodsagt af mediene...). Og det er et vilk�r man p� hvilket man besinde sig...\nAnonym, publiceret d.01/06 10:13 (for 6 �r siden)\nIs�r de karismatiske frikirkers ry som v�rende sekteriske\ner fuldt ud berettiget:\n1. Lederne er ofte st�rkt demagogiske. Ved bl.a. at bruge vendinger som "Gud sagde til mig i dag, at..." sikrer de sig imod enhver modsigelse.\n2. Kritik er ildeset. De mest ekstreme ideer f�r lov til at\nudvikle sig uimodsagt - man er bange for at man modsiger hellig�nden, idet det antages at hellig�nden kan tale dirkete gennem mennesker.\n3. Selvgodhed. Man opfatter sig i bedste fald som v�rende "bedre" eller "rette" kristne i forhold til mere\nmoderate kristne, i v�rste fald mener man at moderate kristne ikke er kristne.\n4. Materialisme. Man dyrker en antikristen materialisme.\n5. Tro p� en straffende ubarmhjertig gud. Er man syg eller fattig skyldes det at man ikke er troende nok. Man mener der er en "mening" med alt og dermed ogs� de ulykker som rammer mennesker, s� vilk�rlige og uretf�rdige de end m�tte virke. "Hun lever i synd, hun er selv ude om det." er ogs� en g�ngs holdning. Nogle ligefrem gl�der sig til at Johannes�benbaringens profetier g�r i opfyldelse og de "uretf�rdige" bliver udsat for usigelige pinsler.\n6. Humanisme opfattes som v�rende antikristent. (Fik du den Kristen humanist?) 7. Dommedagsprofetier. "NU er det den sidste tid." er en typisk vending man st�der p� i yderligtg�ende frikirker i dag og for 150�r siden - og blandt yderligtg�ende kristne lige siden �r 35. Alt dette uden at bet�nke at det if�lge biblen er utilstedeligt at udtale sig om "den sidste tid". I stedet for at klynke over at blive betragtet som sekteriske, burde frikirkerne ogs� offentligt tone rent flag\nog bekende at de er yderligg�ende og sekteriske! Her kunne de l�re noget af Al-Qaeda... :-)\nAnonym, publiceret d.02/06 12:24 (for 6 �r siden)\nDu beskriver en karimatisk frikirke, en yderligtg�ende frikirke, og skriver dern�st, at 'nu m� frikirkerne tone rent flag'. Dermed har du sk�ret alle over en kam. Flot!\nDet tungeste ved at fors�ge at profilere sig som frikirke, er netop, at det f�rste, danskerne t�nker p�, er TV-evangelister og de karimatiske kirker, hvor folk falder som fluer. Kunne det t�nkes, at der faktisk er mennesker i Danmark, som er rimeligt normale, og som m�des med rimeligt normale mennesker i kirkelig sammenh�ng, hvor det IKKE er i en statsfinansieret, frihedsundertrykkende Folkekirke, der i sit fors�g p� at n� det hele blot skr�ver s� meget, at bukserne revner?\nAnonym, publiceret d.02/06 15:51 (for 6 �r siden)\nNu er den pr�st der udtaler sig artiklen - David Hansen fra �lborg menighedscenter - repr�sentant for den type kristendom som jeg beskriver i min "punktoversigt" i mit f�rste indl�g.\nGrunden til at jeg i det hele taget reagerede p� artiklen var David Hansens bem�rkning om at blive stemplet som ekstremist n�r man nu blot vil "fastholde klassiske kristne v�rdier". Der mener jeg han pr�ver at f�re l�serne bag lyset og fremst� som en person, der blot fors�ger at v�rne om vore kristne traditioner og kulturarv. Nu forholder det sig desv�rre bare s�dan at hverken David Hansens �lborg menighedscenter eller nogen anden karismatisk frikirke for den sags skyld, st�r for "klassiske kristne v�rdier" som vi kender dem i Danmark. Det er derimod et mix af lige dele amerikansk borgerlig/middelklasse livsstil/livsfilosofi, kristendom og fascisme. Derfor kan det ikke undre at pressed�kningen er som den er.\nDet m� selvf�lgelig v�re irriterende for mere moderate frikirker at blive sat i b�s med de yderligtg�ende, men s�\nm� de pr�ve at synligg�re sig i h�jere grad og distancere sig fra de yderligtg�ende.\n2. Biskopper s�tter dannelse p� dagsordenen\n3. "Den f�rste fejl, de hvide begik, var at give de sorte Bibelen"\n5. Kristendom er blevet et samtaleemne\nHer er regeringens dagpengeudspil\n18. maj 1993: Lignende oprør kan rive dig med i en rus\nDyrlægen der smittede sig selv\nVidenskab.dk forankres hos Danmarks Medie- og Journalisthøjskole\nEt stigende antal patienter d�r som f�lge af aktiv d�dshj�lp i de lande i Europa, hvor aktiv d�dshj�lp er lovligt �...\nI Holland er d�den altid en mulighedTema Aktiv d�dshj�lp\tflexblock\nPligt til at g� i skole er if�lge domstol ikke religi�s forf�lgelse\nDer falder skygger over kirkens f�dselsdagForf�lgelse kommer nu nedefraTema Kristenforf�lgelser\tflexblock\nFolkekirken har bevaret den h�jeste medlemsprocent af de nordiske kirker. Det skyldes mindre...\nTil messe for kirkenNordens kirker udfordres p� �konomienTema Folkekirkens udfordringer\tflexblock\nK�benhavns Byret har id�mt to m�nd strenge f�ngselsstraffe for tyveri fra Rigsarkivet\nRigsarkiv-sagen: Tiltalt var forberedt p� h�rd domStrenge straffe for Rigsarkiv-tyveriTema Kulturarven digitaliseres\tflexblock\nAdvokaten, der elsker den brogede verden\nStorkene kommer m�ske til landet for at yngle\nGr�d og t�nders gnidsel\nNordkorea rasler med v�ben: Affyrer tre missiler\nDobbelt statsborgerskab: Venstre vender p� en tallerken\nNew York-galleri udstiller kontroversiel nabooverv�gning\nTre kinesere springer i d�den p� elektronikfabrik\nFrankrigs Hollande skriver under p� homolov\nFAKTA: Prins Nikolai bliver konfirmeret\nRapport: Nord- og Sydamerika b�r f� fri hash\nEkspert: Nedtur for Thorning kan snart v�re forbi\nTog st�der sammen i USA: 60 personer s�ret\nAnalyse: Syrien-krise med koldkrigsstemning\nDr�mmen om at lade tavsheden tale\nPinsens r�d-hvide rabarberlagkage\n2. S�ren Krarup: Det underl�dige Danmark fejrer nye triumfer\n4. Public management: Folkeskolen bliver pr�get af statslig dj�fisering 5. Kirkestyring: Nej tak til professorens teologiske pavev�lde\nKristendommens mangfoldighed truer den f�lles kerne\nKirken vokser i verden, men med til billedet af en trosretning i v�kst h�rer de v�rste kristenforf�lgelser l�nge. Kristeligt Dagblad g�r...\n�Jeg kan se et behov for at hj�lpe handlede kvinder og traumatiserede soldater�\nKirkens sociale arbejde, diakonien, b�r have en central rolle, n�r menighedsr�dene prioriterer, hvordan folkekirkens penge skal bruges,...\nTeologistuderende har f�et et vindue til medmennesket gennem den tidsaktuelle sk�nlitteratur, som de ellers aldrig f�r l�st\nDiakonissestiftelsen 150 �r: Socialt arbejde i korsets tegn\nI 1863 slog Diakonissestiftelsen d�rene op for et lille hospital og s�sterhjem. Stiftelsen har b�de v�ret igennem en rivende udvikling...


Steinberger Hof i Rinteln til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSteinberger HofHamelnerstrasse 21, Steinbergen, Rinteln, Tyskland - Se på kortGodt6,9Baseret på106anmeldelserSteinberger HofSe flere billederSe flere billederSe alle 5 billeder6,8 PlaceringsbedømmelseSe på kort6,8BeliggenhedFaciliteter du vil elskegratis Wi-Fi på alle værelserbarrestauranterparkering\nMere om Steinberger HofEn oversigtDette hotel er beliggende i Steinbergen, omkring 5 km fra Rinteln, midt imellem Minden og Hamlin. Det byder på komfortabel indkvartering, gratis trådløs internetadgang, ypperlig madlavning samt en skyggefuld ølhave.\nGlæd dig til at opleve disse hyggelige værelser med eget badeværelse og kabel-tv her på det 2-stjernede Hotel Steinberger Hof.\nSom gæst her kan man koble af i hotellets sauna.\nDer serveres velsmagende, gratis morgenmad hver morgen, så du får en god start på en begivenhedsrig dags oplevelser rundt i omegnen.\nSom gæst på Steinberger Hof befinder man sig midt inde i hjertet af naturparken Weserbergland Schaumburg-Hameln, der byder på adskillige flotte vandre- og cykelstier.\nHannover, med dens messeområde, ligger blot 30 minutters kørsel derfra.\nPå restauranten serveres der et bredt udbud af velsmagende middelhavskøkken, tyske specialiteter samt forfriskende drinks, som kan nydes ude i ølhaven når vejret tillader det.\nDerudover findes der også opbevaringsrum til cykler og fri parkering for gæster med egen bil.Vis mereHvad de tilbyderInternetadganggratis Wi-Fi på alle værelserWi-Fi i fællesområder Transportmulighederparkering Mad, drikke og snacksbarrestauranter Services og bekvemmelighederrygeområdeværdiboks Sport på landgolfbane (inden for 3 km) Adganghurtig ind-/udtjekning [express]kæledyr tilladt Tilgængelig i alle værelserbrusertelefon gratis vand på flaskeTV Vis mindrePolitikkerEkstra senge afhænger af det værelse, du vælger. Se venligst det enkelte værelses maksimale belægning for flere oplysninger.Ved reservation af mere end 5 værelser, kan andre vilkår og yderligere tillæg gælde.Vis mere


Eksperter i garageporte i Aarhus N, Midtjylland – de 15 bedste eksperter. | Houzz\nEksperter i garageporte i Aarhus N, Midtjylland.\nGarager er perfekte til at gemme din bil, værktøj, haveudstyr eller andre redskaber af vejen, så hvorfor ikke også sørge for, at din garagedør står flot og passer ind til resten af stilen på din facade og ydre omgivelser. Her på Houzz kan du finde eksperter i garagedøre i Aarhus N, som kan producere og installere din garagedør, så den bliver præcis, som du ønsker den. Du kan både finde garage-byggere og –reparatører, som kan installere en ny eller reparere din eksisterende garagedør. Du kan finde anmeldelser, anbefalinger og billeder af deres tidligere arbejde, så du kan vurdere, om de vil kunne producere, installere eller reparere den type garageport, du leder efter.\nUanset om du allerede har besluttet dig for stil og materiale eller ej, er det en god idé at tale med en ekspert i garagedøre i Aarhus N, som kan vejlede dig i forhold til funktionalitet, pris, holdbarhed, installation mv. Det kan også være, du kan finde en reparatør eller installatør af garagedøre gennem en anden ekspert, såsom en byggeentreprenør eller arkitekt. Her er nogle relaterede eksperter og leverandører, som muligvis kan supplere arbejdet med garageporte: Facade & Udvendig beklædning, Døre, Boligbyggeri og Byggematerialer.\nHvilke spørgsmål skal jeg stille en ekspert i garageporte i Aarhus N?\nInden du hyrer en ekspert i garageporte i Aarhus N, kan du gennemse vores netværk af 2 eksperter i garageporte. Læs kundeanmeldelserne, tjek deres forrige projekter og bed om et tilbud fra de bedste eksperter i garageporte i nærheden af dig.


Det har været længe kendt at den bedste markedsføring er mund til mund metoden. I dag har det fået et fint navn ”referral network”. Står du og skal købe noget, er det temmelig sandsynligt at du vil købe det i dit netværk eller hos dem du får anbefalet hos dine bekendte. Det kan endda tænkes at du er villig til at give mere for varen hvis du har fået sælgeren anbefalet.\nDerfor kan det også være en god idé at holde sit netværk sharp, således du er top of mind hos personerne i dit netværk. Hvis du kan få folk i dit netværk til at anbefale dig til venner og kollegaer, så er du rigtig godt undervejs. Der er mange der allerede har luret dette, og derfor findes der et hav af konstituerede netværks grupper. Det kan både være sportsklubber der har diverse erhvervs klubber, men der findes også decideret foreninger der lavet kun med det fordel at medlemmerne kan netværke.\nUndervejs i livet møder vi en masse mennesker som kan være rigtig gode at holde i vores netværk. Men hvis ikke man holder kontakten ved lige, så kan der være nogen der går i glemmebogen undervejs. Måske er vi forbundet på Linked-in eller Fasebook. Men det er ikke nødvendigvis tilstrækkelig til at de husker dig og vil anbefale dig hvis en af deres venner eller bekendte mangler en som dig. Hvis man skal pleje sit netværk og holde det skarpt, så kræver det at man sørger for at være øverst i erindringen hos personerne i netværket.\nDerfor bør du sætte dig ned og overveje hvem du har i dit netværk, og hvem du måske bør sørge for der ikke ryger ud af erindringen. Ikke alle personer er lige vigtige i forhold til hvad du ønsker at bruge dit netværk til. Men dem som er vigtige for dig, bør du måske gøre noget ved. Du kan formentlig ikke lave din liste på én gang. Ligesom du er langt ude i erindringen hos andre personer, så er der også personer som du ikke lige husker med det samme. Men start din liste, og vend tilbage til den efterhånden som du kommer i tanke om folk du ønsker på din liste.\nEfter noget tid kan du sætte listen i orden efter hvornår du sidst har været i kontakt med vedkommende. Hvis det er meget længe siden du sidst har været i kontakt med dem, er det måske på tide at gøre noget ved det. Brug 15 minutter og give dem et kald. Sig til dem at du lige kom i tanke om dem, og havde lyst til at høre hvad de arbejder med for tiden. Alle oplysningerne noteres på personen, og til slut flytter du vedkommende til bunden af listen. Efterhånden som du arbejder dig ned i listen, vil du komme frem til vedkommende igen. Måske går der et halvt eller helt år før du kontakter dem igen. Men alle kan lide at blive husket, og vedkommende vil sikkert blive glad for en hilsen fra dig en gang imellem. Men sørg for at det ikke bliver en plage for dem. Lad dem fortælle dig hvad de har lyst til, og hold dem ikke unødig på telefonen hvis du kan mærke at de ikke er dedikeret til samtalen.\nAlt dette kan du sagtens administrere i et Excel ark. Men hvis du ønsker et system der kan hjælpe dig med at organisere dette arbejde, så kan du med fordel bruge netOnWork.com. Det er helt gratis, og indeholder de basale funktioner til at vedligeholde dit netværk.\nGod fornøjelse med dit netværks arbejde


https://nicehair.dk/chloe-nomade-for-her-edt-50-ml.html 78487 Chloé Nomade For Her EDT 50 ml //cdn.nicehair.dk/products/78487/chloe-nomade-for-her-edt-50-ml-1598266984.jpg //cdn.nicehair.dk/products/78487/thumbnails/chloe-nomade-for-her-edt-50-ml-1598266984.jpg https://cdn.nicehair.dk/products/78487/chloe-nomade-for-her-edt-50-ml-1598266988.jpg https://cdn.nicehair.dk/products/78487/chloe-nomade-for-her-edt-50-ml-1598266994.jpg https://cdn.nicehair.dk/products/78487/chloe-nomade-for-her-edt-50-ml-1598267034.jpg 655.00 DKK InStock Parfume/Menu/Til Kvinder Mærker/Chloé Parfume/Produkttype/Eau De Toilette Mærker Parfume Parfume/Menu Parfume/Produkttype 0 Chloé Nomade For Her EDT er en super lækker duft til den modige og eventyrlystne kvinde. Duftens flakon er inspireret af en af mærkets populære tasker, nemlig _The Drew_, der er en lækker taske til den sofistikerede kvinde. Ligeså fornemmer man hurtigt, at denne duft repræsenterer det samme. Den er skabt med inspiration af frihed, overraskelse, åbne rum samt egenkontrollen, den sofistikerede kvinde nyder at have. Duften er beriget med noter fra blandt andet eksklusiv litchi og blomstrende fresia, der tilsammen tilfører parfumen en hvis ynde, der ikke er til at tage fejl af. Forkæl dig selv og dine omgivelsers sanser, med en duft der emmer af ren og skær elegance. 655.00 Chloe 2019-02-25 4\nVælg variant Chloé Nomade For Her EDT 50 ml


Led spot – Spar penge på strømen - Superblog.dk\nDet er meget bedre at bruge led spot eftersom der er utrolig mange fordele ved denne.\nHar du overvejet at skifte dine gamle pære ud med nogle nye og mere opdateret lys såsom et led spot. Der er særdeles mange fordele ved at gøre dette i stedet for, at skulle bruge sine gamle pære.\nFørst og fremmest er det en utrolig stor strømbesparelse du kan lave ved, at bruge led spot.\nFaktisk kan man i nogle tilfælde spare helt op til 80% strøm ved, at skifte over til netop led spot.\nSå i sidste ende kan man altså lave en rigtig stor økonomisk besparelse.\nMan får altså ikke kun en stor økonomisk besparelse ud af, at skifte over til led spot.\nDette er godt nok den største fordel vil mange mene. Men faktisk så får man med et led spot også et meget bedre og samtidigt skarpere lys. Det er nærmest som et dagslys og netop af denne grund er det også populært. Det er en super måde at bekæmpe sin vinterdepression, hvilket mange danskere hvert eneste år får.\nEr du en af dem der får vinterdepression eller i hvert fald ikke bryder sig om den kedelige danske vinter, er det også yderst opmuntrende at få et så godt lys.\nDen hovedsagelige grund til at flere og flere skifter over til led spot frem for almindelige pære er naturligvis fordi der er denne ret så store økonomiske besparelse. Men også fordi lysstyrken af en sparepære som hidtil har været, hvad folk har måtte bruge hvis de ville spare penge på netop lys er utrolig dårlig. Det er ikke et skarpt nok lys der kommer ud af denne, hvorfor et led spot nu er blevet populært. Der er utrolig mange fordele ved et led spot og man bør som minimum overveje om man skal skifte over til et, hvis man da er interesseret i at både få et bedre lys men samtidigt også spare en masse penge.


Tidligere år / PILGRIM MORS 2013\nPilgrim Mors gennemførtes anden gang i 2013 med sognepræst Benedicte Tønnsberg som leder og eventmager Charlotte Kristensen som konsulent. En stor flok frivillige deltog endvidere i det praktiske arbejde.\nDe kulturelle indslag:\nOnsdag d. 22. maj i Molergraven v. Skarrehage, koncert ved pilgrimsorkesteret.\nOm aftenen kl. 18.45 kører vi i hestevogn fra Ejerslev Havn til Feggeklit. Det er Peter og Susanne Krog, der beriger PilgrimMors med hestevognskørsel, og det er Niels Vestergaard Larsen, der skal give os indsigt omkring Nordmors og den sande historie om kong Fegge og Hamlet.\nTorsdag d. 23. maj kl. 19.00 er der besøg i Det ottekantede Forsamlingshus i Ø. Jølby.\nStart v. Ansgar kirken, hvor Anne Heide fortæller om frikirkemenighedens- og friskolens vugge. Pilgrimsorkesteret spiller mens vi tager plads i Det ottekantede for at høre Viggo Mortensen fra Aarhus Universitet give et foredrag om pilgrimsbevægelsen.\nFredag d. 24. maj. Den 5. dag er stilhedens dag, hvor du kan vælge at gå i stilhed. Stilheden skal selvfølgelig kun ses som en mulighed, du kan vælge til eller fra. Vælger du den til, vil du få udleveret en stilhedsbadge. Stilheden slutter inden Pilgrimsorkesterets friluftskoncert på Højriis. Koncerten begynder kl. 19.30.\nLørdag d. 25. maj. Fællesskabets dag. Flere vil have tilbragt dage sammen og bindes nu sammen af Pilgrim Mors. Vi vil have Pilgrim Mors til fælles, så om vi har været frivillig medhjælper eller deltager, har hver enkelt en subjektiv oplevelse af fællesoplevelsen... Tove Bitsch kommer igen og spiller til fælles fodbad.\nSøndag d. 26. maj. Tove Bitsch Antonsen spiller til pilgrimsgudstjenesten i Vester Assels kirke kl. 9.00.\nDesuden Anja Korsgaards dørværk "De 7 døre - Valget er dit", hvor vi hver dag møder en ny dør, svarende til dagens pilgrimsord. Se mere her www.de7dore.dk\nPilgrimsorkestret Mors afholdt 3 koncerter- og gik med på pilgrimsvandringen!\nMusikerne i "Pilgrimsorkestret Mors"\n• Christian Risgaard,\nviolin, hardangerfele m.m.\n• Mette Kathrine Jensen,\n• Anne Sisko Bärlund,\n• Johanne Buus Andersen,\nStart afspilleren herover og lyt til ouverturen til mysteriespillet "På vej."


Nagaland State Lottery Dear Torsa Morning result for September 15, 2021 - Eastern Mirror\nHome>Events >Nagaland State Lottery Dear Torsa Morning result for September 15, 2021\nNagaland State Lottery Dear Torsa Morning result for September 15, 2021\nBy Eastern Mirror Updated: Sep 15, 2021 2:20 pm\nDimapur, Sep. 15 (EMN): The Nagaland State Lottery results for the Dear Torsa Morning draw, held on September 15, 2 pm has been declared.\nAccording to the official information provided by the Nagaland State Lotteries, the winning number of Dear Torsa Morning, the 42nd draw held at 2 pm Wednesday, is 49A 17833. The winner of 1st prize will receive INR 1 crore for a ticket priced at INR 6.\nHere is official result of the Nagaland State Lottery Dear Torsa Morning draw at 2 pm on Sep. 15:\nNagaland State Lottery results: Winners of Dear Parrot Evening, Sep. 14, 8 pm draw\nBy Eastern Mirror Updated: Sep 15, 2021 2:20:45 pm\nPrev PostState govt. appeals to reconsider call for business closure\nNext PostNagaland has left me humbled and deeply touched, says RN Ravi