kvinder søger mænd luzern find sexpartner facebook hvordan man får større bryster thai prostitueret at gå over stregen frederikshavn sex was ist bdsm domina baden baden erotik kino erotic bdsm videos flensborg bordel pornofilm for par,\nStore kerner prostitution i danmark cheap escort copenhagen thai massage vesterbro odense gladsaxe theater transvestite escort, Facesitting slave fisse og sex gamle damer får pik snap frækt massage ulfborg store bryster dating Lecken klitoris schoene vagina alle piger er ludere porno modne damer sex domina thai massage vanløse bedste porno til telefonen gratis ældre tyske kvinder porno bordel glostrup prostata massage dating chat kløe i skeden efter samleje\nGratis analsex bordel østjylland massage vesterbro aalborg hungary escort adult dating apps til ung gift mand frederikshavn Escorte århus massage skovlunde hardcore granny sex sex in sønderjylland nøgen galleri piger der sprøjter sex in køge mand søger mand chat piger slikker fisse thai massage i tåstrup thai massage hjemme søger elskerinde sex fantasie geschichten dolly buster shop siegen svinge klubben modne amatør sex næsetrimmer test nuru massage dk,\nTantra massage mit geschlechtsverkehr tube galore free porno sex herning stumpebukser til kvinder classic thai massage dansk porno sanne Svensk pornostjerne thaimassage i odense frække thaipiger mor datter sex mastektomi med eget fedt escort roskilde escort massage københavn escort sønderjylland gaveideer til unge mænd filmklip erotisk massage dolly parton bryster store piger porno. escort i danmark nordic bio næstved sut pik tantra massage i jylland gangbang århus sex efter fødslen Thai massage hornslet store bryster gratis fantasy escort kamasutra dansk heimdalsgade 1 escort copenhagen Ananas gravid russisk pornostjerne chat med danske piger gratis sex odense sex sønderborg thai tantra massage københavn\n, Glatte fisser lugt fra skeden efter samleje divia dass gravid swinger århus femdom bdsm swingerklub sønderjylland healingsmassage prostituerede i århus thai massage frederikshavn buttet kvinde ananas gravid scala bio københavn.\nthai massage i københavn god thai massage københavn damer der sutter pik escort bordel anal escort iphone 4s sim kort type\n. kalender piger nøgne erotisk massage olie hvor køber man taletidskort massage svendborg hore nordjylland gratis porno usa\nsøger mand til sex bliv escortpige thai massage gladsaxe thai massage lemvig i tyrens tegn gratis hvad er sorte kys massage extrabladet thai massage farsø smide tøjet danmark sex frederiksværk prostituerede massage århus sex. Sex massage randers tantra for livet sex se skala biografer københavn escort massage københavn tantra københavn jeanette, fetichisme thailandsk massage sex escort til kvinder intim massage til mænd kinky marie massage frederikssund. Elskerinde søges swinger kolding modne kvinder sex adam og eva vanløse hotel på timebasis københavn gratis sexnovller. hammershøj pizza forex århus åbningstider erotisk massage odense dogging i dk extra 3 swinger sexkino lörrach. Thai massage i silkeborg thai massage døgnåbent populære mande parfumer gratis ældre porno dejlig kusse massagepiger århus.\nfredericia escort urinsex porno engelsk dansk ordbog singler i danmark gift voksen dating sexforbrydere registreringsdatabasen 15068 Erotiske noveller gratis købe fisse københavn sex annoncelight esbjerg massage dianalund danske mødre porno Oversigt bordeller odense body to body massage odense massage i herning anal penetration thai massage kbh afsløring victoria milan\nStiefel spritzen sex stellungen bilder tantra massage med udløsning forex hovedbanegården åbningstider massage odense sex mobil prono\nhvor mange dage er man gravid kvinde søger mand escort guide copenhagen call girl københavn domina københavn escort sex aalborg.\ngruppe sex i ilmenau kvinde med tatoveringer fucked hjemmelavet fisse eroguide med massage privat sexfilm med modne kvinder,\nEssex politiet hurtigere fin kontakt nummer gay escort munich erotikgeschichten pdf profiler sensuel massage cum i munden nær ved horsens, Bio skanderborg culture escorte aalborg swinger magdeburg le desire hildesheim sextreffen cottbus tantramassage stuttgart Gratis dating sider danmark luder til salg bluemovie krefeld domina mönchengladbach gorm street thai sex porno film,\nBordel aarhus shemale fuck shemale moncherie massage store bryster nøgen modeller curvy pornostjerne,\n. Se og hør side 9 pigen massage 2 piger mads palsvig intim massage herning thai massage hc ørstedsvej tucan swinger og wellness club massage escort viborg bbw teen escort copenhagen escort i hillerød royal thai massage odense intim massage herning\nnaughty date escort piger odense swingers guide thai massage midtjylland thailandsk massage københavn side seks dk. intim massage bornholm ekstra bladet kontaktannoncer 1 on 1 webcam chat kontaktannoncer sex anal træning det bedste blowjob Unge homoseksuelle på nett dating app i svendborg gevinstopsparing nordea vejgård super pizza sexkontakte bautzen sexkino berlin neukölln Tantra i københavn thai intim massage pornostjerne snap adam og eva swing klub dating sider gratis escort søges.\nVenus 2000 preis frauen zeigen muschi massage sydsjælland chat webcam i tyrens tegn dansk film 1974 erotisk massage nordjylland thai massage i herning dejlige piger våde tøser danske escort piger outdoorsex saarland club wagenfeld bedst tøs anal i hovedstadsområdet lokal ledsagere store bryster tæt på københavn hvad siger koen gratis kontaktannoncer erotisk kropsmassage danmark escort pornstar fucks fan escort piger viborg swinger klub vanløse hot girl silkeborgvej\nekstra ark com escort danske frække piger biografer i helsingør piger søger telefon sex anleitung paar sucht ihn leipzig, sexpartner søges thai massage søborg sex bei tantra massage dildo aufpumpbar mandestrip jylland escort jylland, vaginal spasmer dato modne kvinder sex in kempten bh mit freien brustwarzen fessel bondage die besten lespen pornos escort piger esbjerg suree thai massage gorm street thai nudist københavn sikre pornosider lin thai massage, Herlighed huller i danmark thailandsk massage nordvest thai massage ringsted massage middelfart free webcam chat store kvinder dating\nSex på offentlige steder tykke tøser thai massage albertslund sex store kvinder postnummer 4684 thailandsk massage københavn. bordel odense massage sex københavn mød kvinder til sex silver creek minnesota best dating sites free solopiger erotic massage videos.\nmillionærer kendte danskere nøgne royal thai massage aalborg forex århus åbningstider hundepension sydjylland escort piger i odense.\nEscort ringkøbing spabade århus dansk lesbisk sex girl on girl massage thai massage fredensborg hvad er sorte kys, Dogging i danmark damer og sex tandlæge stettin thai massage odense mærkelige danske love teater sjælland Danske prono film dianalund genbrugsplads teenager bryster ekstrabladet dk escort 2018 sex hookups ride nær ved hovedstadsområdet, unge kvinder på nett voksen dating app i aarhus erotik odense frække scorereplikker ung fisse massage willemoesgade Escort nordvest gratis ung porno fotoudstilling københavn anal sex porno lyngby thai anal massage københavn villige piger sex massage kolding thai body massage aalborg aarhus thai massage dogging danmark dansk sex video, elsker pik vanløse thai massage victoria pizza kolding hus til leje skive og omegn sex in mönchengladbach sex anbieten Tube porno højbjerg beauty center girlfriend dk hvordan afmelder man netflix luder i danmark sex med kollega Venus pizza valby åbningstider escort i viborg byens bedste massage bordeller danmark powerpuff girls pussy israelske nøgen piger gratis download billeder\nnøgen blandt ulve blod i sæden sex med svigerinde luxury escort copenhagen clara dansk porno flotte babser Billig fisse luder i silkeborg thailandsk massage københavn v fuck fisse sexpiger dk massage escort nordsjælland. prostata orgasme frederiksberg escort ægteskab ordsprog osteoporose foreningen århus escort service aarhus naboens datter.\nThai massage århus silkeborgvej massage virum størst chance for at blive gravid utro dating massage nøgen massage store bryster Tantra sex københavn sex med modne sex ingolstadt privat erotik berlin orgie porno adam og eva swinger klub Odense unge moden mand søger kvinde yngre 40 for forholdet tantra dresden pascha köln transen dating for aktive mennesker meetpol\ntantra massage regensburg orion shop köln voksen listen mandestrip københavn thai massage fåborg danske porno sider, forelsket i ældre mand find en bolleven korthårsfrisurer til kvinder sex o massage og escort århus danske pornomodeller,\nBørges best breasts danske piger porno xxdark copenhagen sushi haslev thai massage københavn østerbro luder næstved,\ngratis porno online milf med store bryster massage nyborg pornostjerne strimmel alle side 9 pigerne call me holmbladsgade, sex massage roskilde thai massage ringsted piger viser bryster sex film gratis trøjborg bio eventyr piger com kvinder nøgen i sneen gratis amatør milf gallerier stripper i jylland hvordan får jeg en orgasme privat luder massageklinikker jylland.\nthai 4 you hillerød massage escort københavn thai massage hundige herskerinde modne kvinder med store patter hotel i hamborg med parkering. kneppe maskiner porno fortællinger sexy massage escort service copenhagen thai massage i randers tantra roskilde.\n, mandingo pornostjerne thai massage frederikshavn ligestilling i hjemmet hvordan giver man en kvinde finger amatør piger thaimassage danmark\nsex med fede kvinder fisse billeder nina siambabe escort døgnåbent natasja crone bryster sex i aalborg Ugens se og hør pigen fair girls de www escort side dk kinky lingeri ægløsning uden mens dansk dating, escort girls denmark sex i holbæk kvinder med store bryster massage og escort jylland skanderborg thai massage exclusivepigerne.\nKusse billeder danske piger webcam telefonsex sofie p club flensburg thai massage ekstra bladet danske piger webcam Haderup pigerne kim kardashian røv aktiver simkort tdc babylon hamburg kusse sex extra bladet massage. blowjob i bilen tantra massage berlin ung fyr søger mand escort på fyn uskyldig massage strimmel tease i aarhus Hundepension sydjylland swingerdating dk massage albertslund se gratis pornofilm gratis lovlig porno massage i brøndby.\n, Thai wellness københavn finsensvej 37f nøgne gamle kvinder gamle bøsser dejlig pik ældre damer unge mænd søger sexpartner massage ekstra ark flensborg restaurant sex hillerød escort münchen 6000 dkk in euro.\neskortguide med københavn massage solcenter nørrebro hvad tænder kvinder på tantra massage helsingør kvinde søger mand til sex escort vejleder asian kropspleje esbjerg pink pussy alkohol fucking mens man drikker gratis video aldi struer sex escort nordjylland, sensual massage københavn gratis tlf sex gratis erotiske noveller escort bornholm par massage vejle massage randers thai\n. massageklinik odense thai massage ringsted escortguide københavn odense luder escort aabenraa ram stjernetegn på engelsk.\nSlank kvinde med smukke røv porno tantra holbæk muslimsk tørklæde stor pik i røven danske amatør nøgenbilleder Mand søger mand chat lyst til sex jeanette ottesen bryster liderlige damer amerikanske skuespillerinder giga babes\nGentofte enlige kvindelige voksen dating site slikke fisse film aarhus pigerne massage lystrup danmark escort\nRussiske piger dating youtube sex kæmpe pik i røven atlas biograf på nett voksen dating websted for gammel gift mand hvidovre\nKirkens korshær odense swingers guide sex fredericia thai massage randersvej århus mænd og bryster svien efter samleje\nDansk dating side gratis dating for unge intim massage fyn danske amalie porno chatroulette dansk erotiske noveller gratis\nFree hot chat erotisk massage amager jesperhus blomsterpark årskort scat mistress årskort jesperhus private frække hjemmesider\nKvinder porno sex frederikssund aarhus institutioner billige dildo privat tantra mænd og yngre kvinder\nProstitueret århus outcall massage bedste samlejestillinger hvornår får man menstruation efter ægløsning saski farell sie sucht ihn für sex in köln\nHadsten motel tantra massage til mænd sex dukke shemales in copenhagen massage østerbrogade thai 2 go aalborg 2021. Online sluts cum i munden tæt på aalborg escort map prag dato dårlig sex naturlige kvinder nøgen buttet kvinde Powered by WordPress Aalborg dating service for midaldrende enlige kvindelige tantra massage copenhagen frederikssund massage stripper nordjylland gift ved første blik sæson 2


Dramatisk finish på tæt Formel Renault-løb\nTommy Jespersen slap uskadt fra gigantulykke, mens Jacob Ludvigsen vandt\nJacob T. Ludvigsen, Beder, scorede weekendens anden sejr i Formel Renault på den vestsvenske bane Falkenberg, da han strøg først i mål i søndagens løb. Men i modsætning til gårsdagens sejr blev den 21-årige kører fra Racing Denmark ikke mødt af et ternet flag, men derimod af det røde flag ved målpassagen.\nLigesom lørdagens løb var søndagens løb en meget tæt affære med kampe ned gennemfeltet, og her endte én af duellerne med, at Tommy Jespersen, Hinnerup, mistede herredømmet over sin racerbil. Bilen spandt rundt og røg baglæns ind i autoværnet med det resultat, at såvel motor som gearkasse blev rykket fri af kørersiddebrønden, der også blev ødelagt ved sammenstøddet. Til al held slap køreren fra det hårde møde med autoværnet med en øm nakke.\n"Jeg er ikke kommet noget til, men har behov for at sunde mig lidt," sagde Tommy Jespersen i minutterne efter sammenstøddet.\nNår et løb bliver rødflaget, går man automatisk to omgange tilbage i løbshistorikken for at fastlægge resultatet, og det kunne Tommy Schröter, Vojens, bagefter prise sig lykkelig for. Igennem første del af løbet havde han forgæves forsøgt at få mulighed for at overhale løbets senere vinder Jacob T. Ludvigsen. Men da løbet gik ind i sin sidste fjerdedel, blev Schröter presset hårdt bagfra af Jimmy Jacobsson, Sverige, der først havde måttet kæmpe sig forbi Jesper Wulff Laursen, Århus V.\nTommy Schröter kæmpede hårdt for at holde svenskeren bag sig, og det resulterede i, at han på næstsidste omgang forbremsede sig. I samme sekund var ikke blot Jimmy Jacobsson, men også Jan Neumann, Rødovre, og Jesper Wulff Laursen smuttet forbi, og derfor var den sydjyske kørers andenplads for en stund forvandlet til en femteplads.\nUnge Kasper Andersen, Silkeborg, kunne for andet løb i træk notere sig for løbets hurtigste omgang, mens hans kollega hos Team Formula Sport, Tom Pedersen, Christiansfeld, heller ikke i dag kom til at start på grund af en defekt motor. Samme skæbne overgik i øvrigt også Joakim Frid, Sverige, der var én af stjernerne i lørdagens løb.\nResultat af Formel Renault - 2. afdeling på Falkenberg\n1. Jacob T. Ludvigsen - Racing Denmark - 12.51,157\n2. Tommy Schröter - Racing Denmark - 12.52,566\n3. Jimmy Jacobsson - Team Color Racing - 12.52,679\nStillingen i Formel Renault\n1. Tommy Schröter - 53 pts\n2. Jacob T. Ludvigsen - 51 pts\n3. Jimmy Jacobsson - 50 pts\n4. Tom Pedersen - 43 pts\n5. Jesper Wullf Laursen - 40 pts\n6. Tommy Jespersen - 24 pts\n7. Kasper Andersen - 17 pts\n8. Jan Neumann - 16 pts\n9. Dennis Wounlund - 10 pts\n10. Franck Kechle - 9 pts\n11. Helmut Sander - 7 pts\n12. Niels Dyhr - 6 pts\n13. Joakim Frid - 4 pts


»K vols-krigen« En strid om aftenskoleundervisning og politik på landet ved århundredskiftet. Af Morten Lund. »Læreren er jo da kuns en Tjener« - PDF\n»K vols-krigen« En strid om aftenskoleundervisning og politik på landet ved århundredskiftet. Af Morten Lund. »Læreren er jo da kuns en Tjener«\nDownload "»K vols-krigen« En strid om aftenskoleundervisning og politik på landet ved århundredskiftet. Af Morten Lund. »Læreren er jo da kuns en Tjener«"\n1 »K vols-krigen«en strid om aftenskoleundervisning og politik på landet ved århundredskiftet Af Morten Lund»Læreren er jo da kuns en Tjener«(gårdmandskonen Grete Klausen i Søren Mortensen Lunds fortælling»paragraf 8«fra 1914) I foråret 1901 beskæftiger en lærer på Viborg-kanten sig i en artikel i Viborg Stifts Folkeblad med aftenskolens situation på landet. Hans udgangspunkt er en fornemmelse af, at aftenskolen er i krise, og han søger at besvare spørgsmålet, hvorfor? Hans svar går i to retninger, dels peger han på lærerens person, dels peger han på de forhold, han arbejder under. Den typiske aftenskolelærer påtager sig efter artiklens forfatters opfattelse ikke det slidsomme extraarbejde ved siden af sin daglige lærerdont af økonomiske grunde, for der er ikke de store penge at hente her. Nej, han gør det af idealistiske grunde, af trang til at»iaa de unge i Tale.«Problemet er bare, at selvom viljen er til stede, er det langtfra givet, at evnen er der til at }>tage det unge Menneske paa rette M aade.«hertil kommer imidlertid, at aftenskolen, der er mellemleddet mellem barneskolen og højskolen, eksisterer under vanskelige vilkår. Dels er der tidsproblemet, der bevirker, at læreren ikke kan have så stor moralsk indflydelse på eleverne som højskolen. Dels kan læreren heller ikke, hævder artiklens forfatter, holde foredrag efter højskolemændenes mønster, men alene give»nyttige Kundskaber«i regning, skrivning og dansk og eventuelt naturfag. Værst er det dog, at ungdommen mangler interesse for aftenskolen. Fremmødet er svingende, og selvom de unge møder nogenlunde regelmæssigt, mangler de helt motivation for indlæringen, de vil helst sidde»ganske passive, ryge en Pibe Tobak og i det hele taget tilbringe en behagelig og magelig Aften«. J a, siger den kritiske skribent, der er endog dem, der går med, fordi de derved mener at gøre læreren en tjeneste, fordi de mener, at læreren betragter aftenskolen som en mulighed for at komme til at underholde og brillere. Skal aftenskolen have en fremtid for sig, så skal de ligegyldige elever 17\n2 udelukkes, mener artiklens forfatter. De virkeligt interesserede må man så tilbyde et kursus med lærebøger i de fag, der arbejdes med, så aktiviteten og udbyttet kan blive forøget. ' ) Dette skojepolitiske indlæg griber ind i en debat, der i slutningen af det 19. århundrede bølgede i skolekredse og drejede sig om, hvad der skuile følge efter de 7 års obligatoriske skolegang. 2 ) Aftenskolen, der er billig og kan forenes med et dagligt arbejde som tjenestekarl eiler -pige, står i I 890'ernes debat stærkere end fortsættelseseiler efterskolen. En af aftenskolens mest markante fortalere var skolemanden, forstander R. J. Holm. der i 1887 stiftede Dansk Skoleforening, hvis organ»hjem og Skole«udkom fra I 1894 foranstaltede foreningen en undersøgelse af aftenskolens aktuelle tilstand, der slår ned på nogle af de samme»hindringer«for aftenskolen som læreren fra Viborg-egnen ovenfor. J) Men Dansk Skoleforening ser mere positivt på aftenskolens fremtidsmuligheder end Viborg-læreren, og den er modstander af det kursuspræg, med lærebøger og hjemmearbejde, som han forestiiler sig. Arbejdet med fagene læsning, skriftlig dansk og regning må udføres i skoletiden, mens fag som historie, geografi og naturkundskab i aftenskolen udelukkende må være»foredragsjag«.4) I et foredrag på skoleforeningens årsmøde 1895 videreudvikler Holm sit positive syn på aftenskolen. Hindringerne må ryddes af vejen, mangler der interesse, så må interessen vækkes, evt. ved at flere lærere slår sig sammen eiler ved hjælp fra "Præsterne og andre oplyste Mænd og Kvinder«. 5) Synet på aftenskolens indhold og fremtidsmuligheder er altså særdeles forskelligt i skolekredse omkring århundredskiftet. Forskellen i opfattelse er her skitseret med Viborg-læreren på den ene fløj, Dansk Skoleforening på den anden. Viborg-læreren vil stramme op og gøre aftenskolen til et udbud for de få virkeligt interesserede elever og de få egnede lærere. Dansk Skoleforening ser mere realistisk på mulighederne for at undervise en landboungdom, der er træt efter dagens slid og mener, at aftenskolen skal forsøge at komme denne ungdom i møde ved at tilpasse undervisningen efter de unges behov og muligheder. Viborg-læreren lægger vægten på indlæring af eksakte kundskaber, Dansk Skoleforening virker mere højskole-præget i sin opfattelse af, at vel skal der gives oplysning, men det må ske på en basis af interesse, og foreligger denne interesse ikke, så må den vækkes, og det er de oplystes pligt at sørge for, at det sker. 18\n3 Hvordan man uden for skolekredse, i den almindelige landbefolkning, så på aftenskolen omkring århundredskiftet, vides der ikke meget om. Men at undervisningen i aftenskolen, dens faglige, kulturelle og måske politiske indhold og holdning samt de økonomiske rammer omkring dette pædagogiske tilbud har kunnet beskæftige og splitte en landbefolkning, det skal vi se på i det følgende, der handler om en konkret, lokal sag om en aftenskole omkring Sagen kaster lys ind over, hvordan forskellige holdninger til en skoleform kan brydes og peger på den komplekse baggrund for disse holdninger. Sagens scene er K vols, en landsby ved Hjarbæk fjord nord for Viborg, intrigen og aktørerne præsenteres nærmere i det følgende. Aftenskolen i Kvols l. juli 1893 blev den 29-årige lærer Søren Mortensen Lund ansat som enelærer og kirkesanger i Kvals. Lund virkede i Kvals i 12 år til De sidste år i Kvols, fra omkring århundredskiftet, var præget af et stærkt Søren Mortensen Lund (foto fra ca. 1900). Søren M. Lund ( ). Dim. Fa Vordingborg Seminarium 1884, lærer i Ørsted ved Randers, ene/ærer i Kvals, enelærer i Udby ved Randers. 19\n4 Ansøgningsskema om gratiale fra marts Bemærk, at Lund med pennen understreger, at de 15 elever»holdt trofast ud hele Tiden«. Den lakoniske anmærkning:»hovedfaget var Dansk«skulle senere blive en hovedhjørnesten i sognerådsformand Niels Moustens kritik af Lunds aftenskoleundervisning. 20\n5 Bemærk også, at Lund ud over de officielt krævede erklæringer opnår sognefogdens underskrift på sin egenhændigt skrevne definition på afienskole:»foredrag og Oplæsning«. modsætningsforhold mellem Lund og lokalbefolkningen og dens valgte repræsentanter i sogneråd og skolekommission. Lunds afsked med Kvols, med kone og 8 børn, havde karakter af en flugt. Anledningen til misforholdet var den aftenskole, Lund forestod i årene I, med undtagelse af vinteren 96/97. Lad os i de følgende se på aftenskolen i Kvols. Hvad undervistes der i? Hvem deltog i undervisningen? Derefter vil vi se på, hvordan en aftenskole kan blive anledningen til et dybtgående modsætningsforhold mellem en lærer og en lokal befolkning omkring 190 l. Om indholdet af aftenskoleundervisningen i Kvols vides intet konkret, men meget tyder på, at det har været en»almindelig«aftenskole med den konfirmerede ungdom, altså de årige, som målgruppe, og med undervisning i de almindelige skolefag, dansk, regning og skrivning som hovedindhold, men sikkert også med oplysende foredrag. 6) Undervisningen i vintrene , og I har vi en mere præcis viden om, først og fremmest fra de ansøgningsskemaer, der fra omkring 1896 indsendtes til amtsskolerådet for at opnå løn (gratiale) for arbejdet i aftenskolen.') Ansøgningsskemaet fra marts 1900 oplyser, at Lund mens han har været ansat i Viborg amt har fået gratiale 3 gange, første gang i ) Aftenskolen har været afholdt fra IS. oktober 1899 til 16. marts 1900 med 4 timer om ugen plus en læseaften hveranden uge. IS elever har fulgt undervisningen,»mænd og ældre Karle«, ingen under 18 år - og altså heller ingen kvinder. I et NB under skemaet anfører Lund, at de 21\n6 IS elever»holdt trofast ud hele Tiden, uden at en eneste faldt fra«. Om undervisningens indhold skriver Lund kun, at»hovedfaget var dansk<(, Denne danskundervisning har bestået i foredrag og oplæsning fremgår det af en erklæring, der er afgivet af sognefogden og bilagt skemaet. Skemaet, der desuden er underskrevet af sognerådsformand, præst og provst, viser altså, at aftenskolen i Kvals ikke har været søgt af dem, denne skoleform egentlig er beregnet for, nemlig de årige, og undervisningen har i højere grad haft karakter af folkeoplysning end af indlæring af eksakte færdigheder og kundskaber. Selvom denne praksis nok strider imod intentionerne bag aftenskolen, er den på ingen måde noget særsyn i samtiden") De lokale variationer med hensyn til deltagere og undervisningsindhold hænger også som påpeget af Bodil K. Hansen sammen med, at aftenskolen ikke er underlagt noget tilsyn og at undervisningens indhold og form kunne»bestemmes af læreren og dennes fornemmelse af, hvor elev og lærer bedst kunne mødes i et frugtbart samarbejde«.io) I vinteren I holder Lund aftenskole efter principperne fra foregående vinter, i denne sæson dog med større elevantal: 20 før jul, 25 efter jul. Undervisningen omfatter 4 timer ugentlig fra lil i til 10/3 hovedfagene historie og dansk. Forneden på skemaet anfører Lund:»Foruden de faste 4 Timer om Ugen er der anvendt 16 Timer iall til fri Foredrag fo r de æld re. Jeg har havi Støtte til dette Arbejde af Pastor Gad, Dalsgaard og Læge Lomhalt, Løgstrup. Disse Foredrag har været over kirke~bibelhistoriske og naturhistoriske Emner og har været besøgt af gjennemsnitlig 35 Elever«.I H Om indholdet og formen i den givne undervisning i historie og dansk siger Lund, at han indenfor en danmarkshistorisk ramme har givet skildringer af»flere af vore betydeligste Digtere i det 19. Aarhundrede«. Han har læst op af digternes hovedværker og udlagt dem for tilhørerne. Dette kalder han dansk. Rammen kalder han historie. Dermed er der undervist i dansk og historie, mener Lund, og deri har han vel ikke helt uret. Han har i al fald gjort et forsøg på at knytte fagene sammen til en helhed. De forfattere, Lund har taget op, har været Oehlenschliiger (Aladdin, Hakon Jarl, Set. Hansaftensspil), Blicher (knyttet sammen med Sønderjyllandsproblemet og Skamlingsbanke n, Himmelbjergfesterne, Æ Bindstau, En landsby-degns dagbog), Hostrup, Schandorff, Drachmann, Skjoldborg. 12) Som det ses, folkelige foredrag og oplæsninger over den nationale histo- 22\n7 rie og guldalderdigtningen og dens efterklang, jyske realister fra Blicher til Skjoldborg og en lille snert af naturalismen. 90'er litteraturens modernistiske symbolisme og storbydigtning er helt fraværende. Denne undervisning nægter sognerådet i Kvols at anerkende som»af tenskole for den confirmerede Ungdom«, og sognerådet kan derfor ikke indstille Lund til gratiale, da han anmoder om sognerådets underskrift på skemaet i marts l 90 l. Sognerådet vil heller ikke betale for lys og brændsel til aftenskolen. l l ) Deltagerne i undervisningen har som foregående vinter været»ældre Elever«, som Lund siger, altså over 18. [4) Han hævder at have ført kontrol med fremmødet, men vil ikke offentliggøre sin statistik. Hvis Lunds oplysninger er korrekte, tyder det på en stabil tilslutning til hans form for aftenskole. Den har formentlig opfyldt et behov for et mødested, hvor»landbefolkningen kunne samles om noget meningsfyldt, og hvor dagligdagens oplevelser og problemer kunne drøftes«.[ S) At enkelte af de lokale faktisk har opfattet aftenskolen således, kommer til udtryk i et taknemligt læserbrev ved sæsonens afslutning. Skribenten, der underskriver sig,>en Tilhøre,,<, beskriver kort aftenskolens indhold i den forgangne vinter og dvæler ved sit udbytte, som han karakteristisk nok sammenfatter ved at citere Grundtvig:»Hvad Solskin er for det sorte Muld/er sand Oplysning for Muldets Frænde.«[ 6) Ved skæbnens ironi omtaler læserbrevsskribenten ikke det, han har deltaget i, som en aftenskole, men som en»række Møde/'«- og kan det overhovedet kaldes en aftenskole? - Det lokale sogneråd mener nej. Hvordan en aftenskole blev til en sag Da Lund i slutningen af marts 190 I indsender sit ansøgningsskema tager han det for givet, at sognerådet vil attestere skemaet, det er jo kun en formssag, som der aldrig tidligere har været problemer med. Men til sin overraskelse får han skemaet tilbage med påtegningen:»ingen Aftenskole har været holdt i Vinter i Kvols for den konfirmerede Ungdom med Historie og Dansk som Hovedfag eller i andre Bifag. Timernes Antal kan derfor ikke attesteres. De nævnte Foredrag har været holdte«." ) Sognerådets opfattelse er, dels at der i vinteren l ikke har været holdt aftenskole, men blot en del møder, hvortil både unge og gamle havde adgang, dels - som konsekvens af at Lund tidligere vintre (J 898/ 99 og 1899/ 1900) har holdt lignende»aftenskoler«- at han tidligere uretmæssigt har modtaget gratiale. Med sognerådsformand Niels Moustens 23\n8 Gårdejer Niels Mousten, Skralborg (foto fra ca. 1900). Niels Mousten ( ). Sogneråds formand og igen Venstremand, omkring 1900 politisk aktiv indenfor Venstrereformpartiet. formulering i brev til Lund:»De søgte og jik Gratiale fol' afholdt Ajienskole, men holdt ingen<<.18) Der ligger her altså en anklage mod Lund for uærlighed, for ikke at sige bedrageri. En anklage, der støtter sig til det rent formelle, at ansøgningsskemaet har overskriften»aftenskole for den conjirmerede Ungdom«. Og denne overskrift står jo logisk i modsætning til skemaets indhold, når Lund selv anfører, at ingen af hans elever er under 18. Sognerådet føler, at det har formalia i orden, og at Lund roder i formalia. Man kan undre sig over, at Tårup-Kvols-Borris sogneråd ikke tidligere har grebet ind over for Lunds»aftenskole<<. Men det skyldes, at rådet først fra 2/ har konstitueret sig med Niels Mousten som formand. Mousten havde tidligere i 6 år været sognerådsformand, inden Lund blev lærer i K vols. Mousten er tydeligvis i besiddelse af erfaring fra sin sidste periode som formand og dertil er han en mand, der står respekt om i lokalsamfundet. Når Mousten kritiserer tidligere tildelinger af gratiale til Lund, så rammer denne kritik jo hans forgænger i embedet, men den 24\n9 bivirkning er Mousten villig til at tage med i jagten på Lund. I stedet for at lade sagen falde, da sognerådet nægter at påtegne hans ansøgning med en anbefaling, så sender Lund skemaet videre til Viborg Amts skoleråd. Men udvalget under skolerådet, der tager sig af gratialeuddeling i forbindelse med aftenskolerne, følger sognerådets og sognepræstens erklæring. Lund har holdt foredrag over religiøse og litterære emner med fri adgang, men ikke aftenskole.") Hermed er sagen imidlertid ikke slut. På et skolerådsmøde i juni desavuerer rådet sit eget udvalg og bevilger extraordinært Lund et gratiale på 35 kr., det samme som han havde fået foregående år, omend ordinært. Rådet sætter dog bom for Lunds videre praksis med den bemærkning,»at Skoleraadet ikke for kommende Aar vil kunne anse en Undervisning, der alene bestaar i Foredrag, for Aftenskoleundervisning i den Forstand, i hvilken denne Undervisn ing maa tages efter den gjældende Lovgivning, men maa fastholde, at der i en saadan Skole maa gives fortsat Undervisning i alt Fald i nogle af de under den almindelige Skoleundervisning hørende elementære Fag«.20) Når sagen fik denne for Lund heldige udgang, så skyldes det sikkert, at han i skolerådet har haft fortalere, ikke mindst vennen, provst Jensen, Højslev, der også var formand for skoledirektionen i Fjends Herred.'!) Ifølge referat af skolerådsmødet i Viborg Stifts Folkeblad 27/6 190 l hævder Jensen på mødet, at der gennem hidtidig praksis er skabt præcedens for at anerkende Lunds form for aftenskole. Lund har derfor handlet i»god tro«, da han indleverede sit ansøgningsskema. Også amtmanden, Skrike, og gårdejer Peder Odgaard, Tastumgård,»Fjends herreds Tietgen, «22) forsvarer Lund med, at han har handlet i god tro. Det fremgår endvidere af referatet i Folkebladet, at røster i skolerådet har været af den opfattelse, at der lå politiske motiver bag sognerådets nej til Lunds ansøgning. Dette har selvsagt talt til fordel for Lund. 23 ) På den anden side påtaler ovennævnte skrivelse jo også over for Lund, at han må ændre formen for sin aftenskole, så også elementære skolefag inddrages, hvis han fremover skal gøre sig håb om at få gratiale. Men Lund har ikke haft mod på at fortsætte efter dette. Han indstillede sin aftenskolevirksomhed og sendte derfor ikke flere gratialeansøgninger, mens han var lærer i K vols. Skolerådets»salomoniske«afgørelse i spørgsmålet om Lunds aftenskoleundervisning indeholder som nævnt en, forsigtigt formuleret, afgrænsning af, hvad indholdet i aftenskolen forventes at være, nemlig at der 25\n10 undervises i nogle af de almindelige skolefag. Denne afgørelse er dog nok snarere udtryk for en taktisk afvejning af de stridende parters interesser i den konkrete sag end for en vandtæt argumentation på grundlag af love og paragraffer. For sagen er vel, at nok betragtede offentligheden især aftenskoleundervisningen som et supplement til børneskolen, beregnet for de unge, der netop havde forladt skolen ved konfirmationsalderen, men principielt var aftenskolen åben for alle efter det fyldte 14. år. Læreren var frit stillet til ud fra egne interesser og en fornemmelse af lokale behov at fastlægge undervisningens form og indhold.") Lund selv er ikke i tvivl om, at hans undervisning har været i fuld overensstemmelse med lovens ånd og bogstav. I et længere indlæg i Viborg Stifts Folkeblad forsvarer han sig mod sognerådets angreb. Her fastslår han, at elever kalder han den faste flok af yngre og ældre, der følger hans foredrag og oplæsninger»aften efter Aften en hel Vin/en<. Og han påberåber sig en ministeriel skrivelse af 19/ i sin opfattelse af, at det er lovligt at have ældre elever. Om den måde, hvorpå han har praktiseret historie- og danskundervisningen, siger han, at den er i overensstemmelse med gældende love (Kleins samling, afsnittet om skolevæsenet på landet, 4. kap., 28), der siger, at de fag, der kan være tale om at undervise den konfirmerede ungdom i, er: regning og skrivning eller anden nyttig undervisning. Lund mener, at det arbejde, han har udført, kommer ind under begrebet»anden nyttig Undervisning«.25) Lund forsvarer altså sin handlemåde, men erklærer også, at han vil respektere skolerådets afgørelse. Det skinner tydeligt igennem Lunds indlæg, at han på den ene side er glad for - omend extraordinært - at have modtaget en officiel påskønnelse af sit arbejde, på den anden side er dybt krænket over, at den lokale befolkning, repræsenteret af sognerådet, ikke regner hans arbejde i aftenskolen, som er gjort»i en god Hensigt og af Lyst til at gjøre en Smule Gavn ogsaa uden for mit faste Arbejde i Skole og Kirke«. Sagt med selvfølelse og selvbevidsthed. Sagens videre forløb Tårup-Kvols-Borris sogneråd er klar i sin holdning til aftenskolen i Kvols. Der har ikke været holdt aftenskole med indskrevne elever, men foredrag og oplæsninger, der stod åbne for alle, uden kontrol af fremmøde og timetal. Sognerådet mener nærmest, at Lund har underholdt, og ikke undervist, som det var hans opgave. Og at han ovenikøbet har taget sig betalt for denne underholdning, som ingen har bedt ham om at lave. Denne hold- 26\n11 ning kommer f.eks. tydeligt frem i et læserbrev af Niels Mousten, hvor han skriver, at aftenmøder som Lunds har der været så mange af på egnen, men kun Lund har vovet at kalde disse møder aftenskole. Han mener ellers, at for at man kan tale om en skole, så må der være elever, men Lunds»Aftenskole«har været»elevløs«. Det er den almindelige mening i Kvols, hævder Mousten.26) Som tidligere nævnt ræsonnerer sognerådet videre: når der ingen aftenskole har været og heller ingen elever, men kun tilhørere, så bortfalder sognerådets forpligtelse til at betale for lys og brændsel. 27 ) Den holdning står sognerådet fast på, og det lader sig ikke rokke, selvom Lund forsøger at formå skoledirektionens formand, provst Jensen, Højslev, til at tage sagen op, da han mener, at sognerådet er juridisk forpligtet til at betale for lys og varme. Men det kommer der ikke noget ud af. Pengene må Lund pænt tage af egen lomme. Sognerådets udfarende kraft i denne sag, formanden Niels Mousten, ejer af gården Skralborg ved Knudby, bor uden for Kvols skoledistrikt. Men hvordan så lokalbefolkningen i K vols, forældrene til de børn, Lund underviste i dagskolen, naboerne i den lille landsby, på aftenskolesagen? Gårdmændene er helt på sognerådets parti i sagen. Det må være dem, Mousten tænker på, når han ovenfor udtaler sig på vegne af»den almindelige mening«i Kvals. De lavere sociale lag, husmænd, landarbejdere og fiskere, er det ikke muligt at udtale noget generelt om. Holdningen blandt gårdmændene i K vols ses af to indlæg om sagen, som en kreds på 24»bosiddende Mænd«sender til Folkebladet. I det sidste indlæg er kredsen udvidet med tre. 28 ) De 24 påberåber sig at repræsentere 4/5 af gårdmændene i Kvols skoledistrikt og mener derfor at kunne udtale»den almindelige mening«, mand og mand imellem. Snarere er det dog de lokale opinionsdannere, selvbevidste Venstrebønder, der her udtaler»folkets dom«i sagen. Den er ikke blid. Om Lund siges det, at det»er ikke godt at bilde Smaafolk ind, at de er Kæmper«(der hentydes til Lunds selvfølelse, men også til hans fysiske lidenhed!). Lund lider ahovermod«og»indbildskhed«. Hans handlemåde og udtalelser under sammenstødet med sognerådet har»vakt en Indignation hos saa godt som hele den bevidste Del af Distriktets beboere, der sent vil lægge sig<<. Med udtrykket»den bevidste Del«af beboerne hentydes tydeligvis til gruppen selv, dem, der betyder noget i lokalsamfundet, altså gårdmændene. Ved det, der modsætningsvis kunne kaldes den»ubevidste del«af lokalbefolkningen (mit udtryk), forstås med gruppens eget udtryk 27\n12 »Oldinge, som ikke længere følge med, hverken her eller der, Folk, der hverken kan læse eller skrive«. - Med andre ord: dem, der betyder noget, har tydeligt sagt fra over for Lund. For ikke at sige at de har erklæret ham krig. De 24's adresse til avisen er direkte foranlediget af et læserbrev, som Lunds kollega i Ørum, lærer Jacobsen skrev i den lokale presse. Jacobsen leverer her et personligt forsvar for Lund,»til velvillig Overvejelse, særlig for Folk i Kvols«. Han roser Lunds iver og engagement og dygtighed. Han fremhæver Lunds arbejde i skolen, men også hans»kulturarbejde«med at skaffe foredragsholdere til Kvols forsamlingshus. 29 ) Gruppevist formulerede holdninger som de 24's foreligger ellers ikke. Gårdmændene står åbent frem, i organiseret flok og med navns nævnelse. Afvigere fra denne dominerende holdning optræder enkeltvis og anonymt i den lokale presse. Ud over den tidligere nævnte»tilhører«, der roste Lunds aftenskole for dens folkeoplysende værdi, træder en Kvols-bo, der kalder sig»agrar«(gårdmand?) offentligt frem med støtte til Lund og kritik af sognerådet. Han mener, at når så mange har været glade for at høre Lunds foredrag, så burde sognerådet ikke have nægtet at give ham gratiale, i hvert fald burde man have betalt ham lys og varme.l0) Så på trods af at de 24 påstår at være udtryk for den dominerende folkestemning i skoledistriktet, så har der også været folk med en afvigende holdning. Sagen har således øjensynligt delt befolkningen. Et flertal af gårdmændene har fulgt sognerådet, og de har formentlig kunnet trække de socialt lavere stillede med sig. Et mindretal har støttet Lund. Således står sagen i sensommeren 190 J. I slutningen af september accelererer den yderligere. På et møde i skoledirektionen, der består af provst Jensen, amtmand Skrike og folketingsmand, gårdejer Ravn, pålægges Lund ved et sagsanlæg at rense sig for injurierende udtalelser fra sognerådsformand Niels Mousten og kollegaen, lærer Madsen-Vorgod, Moesgård skole. Han bevilges fri proces. 3 l ) Injuriesagen Mousten contra Lund drejer sig om, at Mousten i overværelse af lærer Jacobsen, ørum, skal have fremsat udtalelser om, at Lund på sit ansøgningsskema om gratiale usandfærdigt har opført regning og skrivning som fag, han har undervist i i aftenskolen. Endvidere, at han skal have betegnet Lund som»en upaalidelig og uvederhæftig Person, der havde opgivet en Aftenskole, som han ikke have holdt, et Elevtal, som han ikke havde haft, et Timetal, som ikke stemmede med Virkeligheden, 28\n13 og Fag, i hvilke han ikke havde undervist.«j2 ) Et år efter at sagen er rejst, falder der dom. Retten finder, at det ikke kan bevises, at Mousten har fremsat udtalelser som refereret ovenfor. Vidnegrundlaget (lærer Jacobsen er eneste vidne) er for spinkelt. Mousten frikendes derfor. Omkostningerne ved sagen udredes af det offentlige. Direktionen er hermed tilfreds, og sagen forfølges ikke videre. ll) Injuriesagen Madsen-Vorgod contra Lund drejer sig om, at Madsen-Vorgod efter et lærermøde 11/ på Højslev station til en præst og en lærer mens de ventede på tog skal have udtalt, at når Lund»havde erholdt Gratiale hos Skoleraadet for den Aftenundervisning som han den foregaaende Vinter havde meddelt, havde han opnaaet dette Gratiale ved Hjælp af Opgivelser, der fra Ende til Anden vare falske«.34 ) Under retssagen benægter Madsen-Vorgod at have brugt disse udtryk. Det, han ville, var at sige til sine samtalepartnere, med hvem han drøftede sidste nyt i den omdiskuterede Lund-sag:»Kan J ikke overtale ham til at søge et andet Embede, det er jo en fortvivlet Stilling, han har bragt sig selv i«. Dom i sagen falder 19/5 1903, og den går ud på, at Madsen-Vorgods udtalelse om den måde, hvorpå Lund har opnået gratiale,»bør være død og magtesløs«. Madsen-Vorgod skal erlægge en bøde til statskassen på 30 kr. eller i fængsel i 3 dage! Sagens omkostninger ophæves. - Altså i sidstnævnte sag en juridisk sejr for Lund, mens den anden sag må betegnes som en både juridisk og moralsk sejr for Mousten. Den lokale venstrepresses rolle i sagen Den lokale venstrepresses interesse for aftenskolesagen i Kvols er overvældende. Ikke for ingenting bruges udtryk som»krigen udi Qvols«og»avisfejden«om forholdene i og skriverierne om det stormomsuste skoledistrikt. 35 ) I Viborg Stifts Folkeblad er i året 190 l registreret 20 indlæg og artikler, i Viborg Amtstidende 8. Viborg Stifts Folkeblad (VSF), som følger sagen tættest, er tilknyttet de Bergske blade, oprettet Omkring århundredskiftet er det Venstrereformpartiets lokale organ.36) Viborg Amtstidende (V A) blev oprettet 1890 og gik ind Det var Det moderate Venstres organ. Den gennemgående tendens er, at VSF i den konkrete sag støtter Mousten og sognerådet, der politisk ligger på linje med bladet. V A støtter tilsvarende Lund, der var moderat venstremand. Tilhængerne af de to 29\n14 parter sender så deres indlæg til de respektive støtte-blade. VSFs omtale af sagen kulminerer i juli og august /9 lukker redaktionen debatten om aftenskolen med indlægget fra de 24 gårdmænd i Kvals, som således kommer til at stå som et punktum i debatten. Da redaktionen imidlertid i oktober får nys om injuriesagerne mod Mousten og Madsen-Vorgod, genoptages sagen af redaktionen med 3 artikler. Derefter er der et års pause i avisomtalen indtil oktober 1902 efter dommen i sagen Mousten contra Lund, hvor der bringes to redaktionelle artikler. Redaktionens artikler er skrevet pseudonymt, under mærkerne»habakuk",»lægmand«,»a fool«og»felix«. Samtlige artikler er stærkt tendentiøse, pro-mousten, anti-lund. Sprogbrugen i artiklerne er grov, pågående og injurierende i en grad, som ikke ses i nutidens presse. Man forstår godt, at de er skrevet under mærke. Meddelelsen om Lunds injuriesager mod Mousten og Madsen-Vorgod får forargelsen til at koge over i VSFs redaktion, og tonen over for Lund skærpes. I artiklen»proces og Dom«mener»Lægmand«, at det ville have været mere naturligt, om skoledirektionen i stedet for at pålægge Lund at anlægge sag, havde bedt ham søge ansættelse andetsteds,»da hans Stilling paa den Plads, hvor han nu virker, maa anses for uholdbar efter de sidste Tiders Begivenheder«,37 ) Lund burde i stilhed have fundet sig tilfreds med den udgang, hans sag fik i skolerådet og indset, at han ud over de 35 kr. også fik en næse for sin aftenskolepraksis - og derefter stukket piben ind. Men i stedet for at udvise sådan ydmyg adfærd har Lund»kæppet op«i aviserne og dermed stillet sig selv»saa grundigt i Gabestokken«som ingen anden lærer i hele landet! Videre siger artiklen, der er VSFs voldsomste angreb på Lund, at han er»sine Omgivelser til Forargelse«og at hans»forbliven i Kvols maa synes umulig efter det, der er sket mellem ham og Befolkningen der«.»dommen over ham er fældet for lang Tid siden«. Den offentlige folkedomstols dom, forstås. I yderligere to lange artikler om»om den gode Tro i Fjends H erred«tages tråden op, sagens detaljer udpensles endnu engang, så også de tungnemme blandt bladets læsere har en chance for at være med. 38) Artiklerne i V A om aftenskolesagen bringes i juli-august Den sidste artikel er Lunds»Afsluttende Bemærkninger«5/9, med den slutter bladet omtalen af sagen. De fleste artikler er indsendere, anonyme lokalfolk og lærerkolleger til Lund, der underskriver sig f.eks.»en Tilskuer«,»En anden Lægmand«,»En Lærer«. Indlæggene støtter Lund og hans form for 30\n15 aftenskole. Nogle af dem bærer præg af, at forfatterne har fulgt Lunds foredrag og har fået udbytte af dem. Flere af artiklerne er svar på angreb, fremført i VSF. Som følge af, at artiklerne er defensorater, er de nok mere blide i tonen end indlæggene i VSF, men de er lige så tendentiøse, bare med modsat fortegn. Redaktionen giver sig ikke direkte til kende, før den motiverer lukningen af debatten i en kort kommentar. JO) Redaktionen peger her på, at sagen har en politisk baggrund, og at det er her, dens egentlige baggrund ligger. Konkret peger bladet på Lunds aktive propaganda for Det moderate Venstres kandidat, Ravn, forud for folketingsvalget i april Hvis Lund i stedet havde agiteret for Saxild, Venstrereformpartiets kandidat, havde meget set anderledes ud, mener bladet. Aktiv for Saxild var nemlig Niels Mousten, og gårdmændene i K vols støttede også Saxild. Der er ingen tvivl om, at Viborg Amtstidende her har fat i et væsentligt aspekt i sagen, som vi skal vende tilbage til i et følgende afsnit. Den lokale venstrepresses, specielt Viborg Stifts Folkeblads, rolle under aftenskolekonflikten har været betydelig. Den har pustet til ilden, bragt rygter til torvs, holdt gryden i kog. Avisen har været den scene, hvor personer, begivenheder og konflikter er blevet gjort synlige som det, de i grunden var, nemlig politiske. I forfatningskampens år op til Systemskiftet i 1901 gennemsyrede den politiske dimension menneskers offentlige og private liv. Man var Højre eller Venstre, moderat eller radikal, for eller imod. Efter forliget 1894 splittedes Venstre i forligstilhængere og forligsmodstandere. Set fra forligsmodstandernes synsvinkel, reformfolkene, var tilhængerne, de moderate, at betragte som»overløbere«eller»sammensmeltere«med et udtryk af Hørup, faktisk til at slå i hartkorn med højrefolk. Den hårde tone, som er konstateret i især VSF, har været det normale i forfatningskampens tid, men nu er den gamle fjende, Højre, ikke længere den, der bekæmpes mest indædt. Nu hagler bomberne ned over den nye fjende, de frafaldne moderate, som flirter med Højre. Folkebladets artikler om»kvols-krigen«præges som af et vandmærke af denne højspændt aggressive, polemisk-politiske tone. Verden anskues med politiske briller, småt bliver stort, godt bliver skidt, kønt bliver grimt. Hvorfor så stor ståhej over en smule aftenskole og en degn i en flække i den inderste krog af Limfjorden? Hvorfor de store bogstaver, de grove injurier, de mange ord? - Fordi sagen i bund og grund er politisk, fordi 31\n16 den handler om den politiske kamp inden for Venstre, som de moderate i Viborg-kredsen vandt både i 1898 og i 190 l. Og fordi Lund var med dem, der vandt i politik på det lokale plan, mens Mousten, gårdmændene og Folkebladet var med dem, der tabte. Et lokalt nederlag, der måtte føles så meget mere forsmædeligt, fordi den politiske tendens på landsplan var med Venstrereformpartiet og mod de moderate. Men en vundet aftenskolesag og en besejret lærer kunne måske opveje tabet af et kredsmandat? Personer, politik, folkeoplysning - aftenskolesagens baggrund Som afslutning på sin redegørelse for og vurdering af aftenskolesagen skriver Lund i den tidligere nævnte artikel i VSF: "Men, hvad er den sande Grund til den Fremfærd, der er vist og vises fra Sogneraadets og Sognepræstens Side?,,4Q) Han svarer selv på spørgsmålet, at det ved han ikke. Det er nu sikkert ikke helt rigtigt. Lund har nok haft sine anelser. I det følgende skal en mulig forklaring på Lunds spørgsmål søges formuleret -»den sande Grund" kan vi dog næppe gøre os håb om at finde. Vi bliver foreløbig i det politiske og starter med at ridse den politiske situation op som den så ud mellem forliget 1894 og systemskiftet 190 l. Som nævnt var Venstre spaltet efter forliget i forligstilhængere og forligsmodstandere. De moderate forligstilhængere under ledelse af Frede Bojsen og efter ham Niels Neergaard, gik i perioden l på landsplan tilbage fra 27 til 16 mandater i Folketinget. Modstanderne, fra 1895 samlet i Venstrereformpartiet under J. C. Christensens førerskab, var i denne periode i konstant vækst og gik frem fra 54 til 76 mandater. Det spaltede Venstres modpol, Højre, reduceredes i perioden fra 25 mandater til 8 -»hvad der kan være i en charabanc".41) I Viborg-kredsen var Det moderate Venstres kandidat i 1898 og 1901 den tidligere radikaler, Christian Ravn. Ved begge valg vandt han kredsen. Ved folketingsvalget 5/ med 729 stemmer foran Venstrereformpartiets kandidat, Sveistrup, der fik 657 stemmer og Højres kandidat, ritmester Rahbek, der fik 723 stemmer. 42 ) Ved valget 3/ blev det igen så godt som dødt løb. Ravn fik 749 stemmer, arkivar Saxild, Venstrereformpartiet, fik 730 stemmer og Højres forpagter Kaas 652 stemmer.43) - Lad os se lidt nærmere på den lokale valgkamp op til valget i 190 l. 32\n17 Christian Ravn ( ). Christian Ravn blev afskediget som lærer 1885 efter mundkurvecirkulæret, fordi han var aktiv Estrup-modstander og medlem af en riffel-forening. Han svingede senere politisk over på Frede Bojesens fløj og stemte for forliget Kaldtes af sine politiske modstandere hånende for» 10 minutters Ravn«, fordi han om et forslag fra Hørup skal have sagt, at et sådant kunne han lave på 1 O minutter. Medlem af Viborg Amtsråd , af Skoledirektionen Boede på sin gård i Borup under aftenskolesagen 1 90 l, hvor han var en af Lunds støtter i amtsråd og skoledirektion. Kilde: Elberling: Rigsdagens medlemmer II (1950), s.155. DBL (Helge Larsen). Under valgkampen forud for folketingsvalget i april 1901 træder både Niels Mousten og Søren Mortensen Lund offentligt frem. Mousten optræder som stiller for Venstrereformpartiets kandidat, Saxild, og anbefaler ham på møder i ørum og Kvols. 44 ) Også Lund kaster sig ind i valgkampen. På selve valgdagen taler han sammen med bl.a. Peder Odgaard, Tastumgård, til anbefaling for Ravn, de moderates kandidat, som han også er stiller for. 45 ) I artikler i Viborg Stifts Folkeblad, dels af redaktionen, dels af Madsen-Vorgod, Moesgård skole, dvæles der ved, at Lund på et vælgermøde skal have udtalt, at han»paa lidt nær kunde stemme paa al/e tre kandidater«, altså foruden de to venstrekandidater også højremanden Kaas. 46 Interessen for denne udtalelse i Folkebladet skyldes formentlig, at Lund ved valget i 1898 har skabt usikkerhed om, hvor han stod inden 33\n18 for Venstre, med en bemærkning om, at der i virkeligheden ingen uenighed var mellem Ravn og Christensen-Stadil, Venstrereformpartiets leder, i løbet af kort tid ville de igen komme til at stå i samme parti. Denne udtalelse - i øvrigt en træffende profeti - er i den lokale offentlighed blevet tolket sådan, at Lund i 1898 regnede sig til Christensen- Stadiis fløj af Venstre. Og at han altså således nu under valgkampen 1901, hvor han støtter den moderate Ravn, har skiftet standpunkt og svigtet ad højre til. 4 ') Hvad årsagen kan være til Lunds ændrede holdning, hvis der da er tale om en ændring og ikke kun om at offentligheden opfatter det sådan, kan der kun gisnes om. Måske et personligt forhold til Ravn, der var gårdejer i Borup, en naboby til Kvols, og ud over at være folketingsmand også var Lunds foresatte som medlem af skoledirektionen, kan have spillet ind. Men i Kvols er der blevet lagt mærke til, at Lund klarere end i 1898 markerede sin politiske holdning som moderat. For her var man Venstre, ikke af»moderationens«bløde slags, men»re!ormmænd«, ægte venstre, som redaktøren af VSF, A. Andersen, selv udtrykker det i en leder. 48) Som tidligere nævnt har moderate i tiden mellem forliget og systemskiftet set fra reformfolks synsvinkel været en næsten endnu større vederstyggelighed end højrefolk, fordi splittelsen svækkede Venstre og udsatte opfyldelsen af kampens mål: overtagelsen af den politiske magt. Det må bemærkes, at vi med valget i april 1901 er meget tæt på systemskiftet, der finder sted i juli samme år med udnævnelsen af den første Venstreregering. Fronterne er trukket skarpt op, atmosfæren uforsonlig. Det er ikke tilfældigt, at det netop Cl' under en sådan»tidsånd«, at aftenskoleundervisning bliver et brændbart politisk emne. Man søgte og ville konfrontationen, hvor der var en anledning. Den politisk begrundede uforsonlighed har givetvis også præget forholdene i Kvols og har medvirket til at isolere Lund og skabe en modsætning mellem ham og lokalbefolkningen, specielt venstregårdmændene anført af Niels Mousten. Denne polarisering giver fisker Rasmus Bertelsen, K vols, et godt billede af i sine erindringer, der er skrevet på 50 års afstand af begivenhederne: ) Provisorieliden skabte også Røre i politisk Henseende og var med til at skille Fo/k, som ellers i andre HellSeende horte sammen. Vi havde et EkspJ. med Lærer Lund, som var en dygtig Lærer både i Børne- og Aftenskolen. Han svingede i Politik fra radikal VensIre til 34\n19 moderat, og da kun enkelte af Beboerne fulgte ham, kom han i el sådant Misforhold lil Beboerne. at han intet kunne udrette. Jeg hal' siden tænkt på, at vi også havde vor Skyld deri, og meget godt blev derved slået i Stykker. ((19) Rasmus Bertelsen nævner ikke direkte aftenskolesagen. Men hans beretning fortæller, at det var de politiske holdninger, der skabte misforholdet mellem Lund og Kvals-boerne. Nænsomt, ligesom for ikke at rive op i gamle sår, får Bertelsen også de menneskelige omkostninger ved den politiske strid og uenighed med i sin beretning.»meget godt blev derved slået i Stykker«, skriver Bertelsen - og man mærker den stille fortrydelse. Måske det er denne fortrydelse, der er baggrunden for, at fiskeren midt i sin fremadskridende fortælling om dagligdagen, årstiders skiften, bugnende sildenet på Hjarbæk fjord, folkemøder i Kvostedlund sætter et afsnit af til noget så koldt og kynisk som politik. Hans holdning er tydeligt, at politik, det er noget, der ødelægger venskab, fællesskab og varme blandt mennesker. Også det moderate Viborg Amtstidende slår ned på, at det er politiske modsætninger, der danner grobund for konfrontationen mellem Lund og K vols-boerne over aftenskole undervisningen. Bladet betegnet aftenskolesagen som "et regulært Ove/fald paa Lærer Lund«, en slags tak for sidst til Lund»Jordi han nu i politisk Henseende er kommen i Modstrid med SogneraadsJormanden«. Og der harcelleres over, at»en dygtig Mand, der passer sin bestilling, ikke har Lov til at have, hvilken Mening, han vil om Politik«,sO) Derimod anlægger Viborg Stifts Folkeblad den taktik helt at forkaste, at der skulle ligge politiske motiver bag aftenskolesagen. Bladet anskuer alene sagen som et spørgsmål om aftenskolens form og indhold, og det bruger som tidligere nævnt alenlange spalter på med ironien som drivmiddel at endevende selv de mindste petitesser i sagen. 51 ) Men uanset hvad Viborg Stifts Folkeblad påstår, så taler den indædte, hadske tone i bladets artikler sammen med stædigheden og uforsonligheden i sognerådets taktik i aftenskolesagen, som der ovenfor er gjort rede for, deres tydelige sprog om, at mere end en skolesag her er på spil. Sagen vidner om, at alle livets forhold, dagligdagens samvær med naboerne i landsbyen, skolens forhold, kulturelle forhold under forfatningskampens polarisering blev smittet af politisk infektion. Den totale politisering adskilte og slog i stykker, som Rasmus Bertelsens erindringer så klart siger det. Med eller imod, ven eller fjende. 35\n20 Da Niels Mousten midt under valgkampens hede i marts 190 l får en ansøgning fra sin lokale politiske modstander, skolelæreren, på sit skrivebord, ser han straks en mulighed for at knalde ham. Moustens middel i kampen er at henholde sig til formalia, men det er ikke disse formalia, der er den egentlige baggrund for sagen. Det er den politiske modsætning. Aftenskolen er kun anledningen til konfrontationen og opgøret. Under opgøret deler man sig efter synspunkter, med Niels Mousten og sognerådet de fleste Kvolsboere, med læreren et mindretal af de lokale samt autoriteterne i skole og kirke: skoledirektionen med provst, amtmand og folketingsmand, og yderligere i amtsrådet matadoren fra Tastum, Peder Odgaard. I historiens bakspejl kan vi nu se, at Mousten og gårdmændene havde udviklingen, bøndernes økonomiske og politiske fremmarch, med sig, der kulminerede lige efter århundredskiftet med landbrugets omlægning og fremgang og med systemskiftet. Lund valgte den forkerte side, de gamle magthaveres, og blev dømt på det, dømt af»den offentlige meni ng«,»den overvældende majoritet«, de sejrssikres folkedomstol. 52 ) Hermed er sagens politiske kerne blotlagt. I det følgende skal et folkeligt-kulturelt og et personligt aspekt drages frem til yderligere belysning af aftenskolens baggrund. I sin tidligste ungdom, inden Søren Mortensen Lund i 1883 kom på seminariet i Vordingborg, var han huslærer på Mors. Det har formentlig været i , og han har da været år gammel. Her mødte han den grundtvig-k<:>ldske bevægelse, der havde sit centrum omkring valgmenig-. heden og højskolen i Galtrup. Den unge, letpåvirkelige Lund blev»kirkeligt og politisk vakt«. 5J) Lederen af dette kulturcentrum var Kold-eleven Anders Povlsen Dal, der 1864 ved oprettelsen af højskolen i Galtrup institutionaliserede den kristelige og folkelige vækkelse, der»havde præget egnen siden Kold i 1830'erne virkede på øen som leder af gudelige forsamlinger og lærer for børn«(54) I 1879 havde Povlsen Dal udvidet højskolen med en»drengeskole«for de årige, hvor»sjæleligt«skolearbejde vekslede med legemligt arbejde ved landbruget. Herved gjorde han op med det grundtvigske dogme om, at de årige kun egnede sig til legemligt arbejde. Der kan ikke herske tvivl om, at Lund har modtaget sin grundtvigske»vækkelse«fra dette sted, han har kendt drengeskolen og har ladet sig inspirere af Povlsen Dals ideer og skolearbejde blandt ungdommen. 36\n21 I denne tidlige påvirkning ligger kimen til Lunds livslange interesse for aftenskolen og folkeoplysningen, et arbejde, der nok blev afbrudt i de sidste Kvols-år , men optoges igen i Udby efter Aftenskole havde Lund holdt siden sin dimission i 1884, med undtagelse af to vintre. Det har været et kald for ham, ikke et spørgsmål om penge, som der heller ikke var nogen af i forbindelse med aftenskoleundervisningen før 1896, første år hvor der blev givet gratiale. Penge kunne Lund ellers nok bruge, med en stor familie og en lille lærerløn. Lunds interesse for folkeoplysningen hænger sikkert også sammen med hans egen livshistorie. Født i 1864 som søn af en fattig husmand i Bjerring syd for Viborg var han næsten forudbestemt til et slidsomt liv inden for landbruget, hjorddrengens og tjenestekarlens hårde liv smagte han på, men han var for lille og spinkel til at drive det til noget, og han havde lyst til bogen. Så han blev - som utallige andre med samme sociale baggrund i tiden ca degn, den hurtigste og letteste vej til en sikret livsstilling som embedsmand, omend i den laveste ende af rangstien. Som landsbylærer har han haft en vis status i kraft af sine kundskaber og sin uddannelse, men da han blev betalt af de lokale myndigheder og i sit arbejde var fuldt synlig under deres tilsyn som børnenes lærer, har han også været en tjener, der måtte kende sin plads. Dertil kommer, at han havde sin lille jordlod og sine husdyr, formentlig måtte han låne eller leje redskaber af landsbyens bønder til jordens dyrkning. Så han har både været embedsmand og bonde blandt bønder. En dobbeltstilling, der kunne være vanskelig. De værdier, Lund bekendte sig til som lærer dag og aften i folkeoplysningens tjeneste, har været de traditionelt grundtvigske:»oplivelse«, åndelig aktivitet, kristen tro forbundet med et»muntert, virksomt liv på jord«. Han holdt foredrag om litteratur i sin aftenskole, men med forkærlighed om guldalderens og det folkelige gennembruds forfattere. Naturalister, radikalere, brandesianere, kort og godt: modernister, holder han sig fri af. Under valgkampen i marts 190 I skal han i stærke vendinger have vendt sig mod»fritænkeri, fri Kjærlighed, skiden Literatur, Livslede, med Hjemsted i Studentersamful1det«.55l Lund har været en hyppigt anvendt foredragsholder i forsamlingshusene og til lærermøder på egnen, men besynderligt nok synes profeten ikke at være anerkendt i sit fædreland. I marts 190 I holder Lund foredrag i Låstrup forsamlingshus nord for Viborg om den»fine og den grove Samvittighed«. Foredraget var ifølge den lokale meddeler godt, og det»overværedes af en stor Forsamling som 37\n22 i omtrent to timer paahørte det med Opmærksomhed«.56) På et skole måde i Skive i maj 1901, der samlede 800 mennesker i teatersalen talte Lund ud fra spørgsmålet:»bør Hjemmets og Skolens Undervisning være dogmatisk?«. Hans svar på dette spørgsmål synes snarest at være et ja, ifølge referatet i Skive Folkeblad, men derved vender han sig ikke - hævder han selv - bort fra den grundtvigske friskole, der med det udogmatiske blot mener, at»undervisningen skal være varm og udspringe af personlig Inderlighed«. 57) Det, han derimod vender sig imod, er den»moderne«rationalisme, der helt vil fjerne kristendommen, og den»moderne, højeste Visdom«på det pædagogiske område, der hævder, at den opvoksende ungdom skal stå frit,»prøvende, vragende«over for alle spørgsmål, også de religiøse. Den form for frihed er slaphed, mener Lund, der her kan minde lidt om de pædagogiske ideer, Jakob Knudsen senere forfægtede i»lærer Urup«(1909). I foredraget i Skive hævder Lund som sin trosbekendelse på opdragelsens område, som modgift mod en laissez-faire pædagogik, at»lykkelige er de Børn, der tidligt føres ind under Vorherres Aag; thi hans Aag er gavnligt og hans Byrde er let«. Brodden i foredraget, der synes at hævde en autoritær pædagogisk ideologi ud fra en grundtvigsk grundholdning (!), er formentlig rettet mod den fritænkeriske fløj af Venstre, københavnerradikalismen omkring brødrene Brandes, Hørup, Christoffer Hage, den fløj, der i 1905 spaltede sig ud i Det radikale Venstre. Foredraget gav anledning til en livlig debat mellem skolefolk fra folkeskolen, højskolen, seminariet og kirken, og Lund måtte inkassere en del kritik, men - som der står i Viborg Stifts Folkeblads referat -»Lund, Kvals, fastholdt, trods Kritiken, sin Forstaaelse af det dogmatiske«. - En stædig rad har han været. Hvordan har nu Lunds publikumstække som folkeoplyser været på hjemmebane i Kvols? Ikke godt. Interessen for hans aftenskole blandt de årige har formentlig været skrantende, og derfor er han gået over til i højere grad at lægge vægt på foredrag og oplæsning for hele befolkningen fra sæsonen Omtrent samtidig har han foretaget et højresving i sine politiske holdninger og er kommet i politisk modsætning til flertallet i befolkningen. Derudover har der uden tvivl været noget provokerende i hans personlige fremtræden, et forfængeligt standshovmod, en seminaristisk besserwissen, der parret med et hidsigt temperament har skabt ham fjender blandt de selvbevidste gårdmænd i Kvols, jf. lidet smigrende betegnelser 38\n23 som»tummelumsen«og»kæmpen fra Kvols«, der anvendes af den lokale presse. 58) Lund og Mousten har givetvis ikke været på blodtryk med hinanden, modsætninger som de har været. Den ene ilter og opbrusende, den anden snedig, behersket og pareret. Agitatoren over for taktikeren. 59) I Kvols forsamlingshus (oprettet 1889) foregår der i foråret 1901 en række aktiviteter spændende fra maskebal og politiske møder i marts til grundlovsfest i anlægget ved forsamlingshuset i juni.60) Men den ellers allestedsnærværende Lund, foredragsholder, aftenskoleleder, politisk aktiv skolelærer fra landsbyen, han er ikke til at få øje på ved disse møder. Måske han slet ikke har været der? Gennemgående som taler og aktiv debattør i forsamlingshuset er derimod Madsen-Vorgod, ivrig reform mand på Moustens side og dertil Lunds kollega, men bestemt ikke hans gode ven. Som ordstyrer optræder flere gange fisker Rasmus Bertelsen, der åbenbart har nydt befolkningens tillid. Også han var reformrnand. Ved det berømte»mundkurvecirkulære«, der var en del af Estrups provisoriske lovkompleks i 1885, blev det lærerne forbudt aktivt at blande sig i den politiske debat. Et udtryk for Højre-regeringens angst for venstreskolelæreres politiske indoktrinering. Meget kunne tyde på, at Lund i Kvals har fået en»omvendt«mundkurv på, i den forstand, at det her er det reform prægede sogneråd, der ud fra en almindelig politisk betragtning står til»venstre«, der giver den moderate skolelærer mundkurv på ved at lukke hans aftenskole og stå vagt ved døren til forsamlingshuset. En udfrysningstaktik, som det må have været meget svært for Lund, hans kone og børn at leve med i det snævre landsbysamfund. Ser man endelig på den»åndelige«grobund for Lunds grundtvigsk prægede ideer og praksis i Kvols omkring århundredskiftet, ser den heller ikke ud til at have været den bedste. Indtil 1899 var»det åndelige liv«roligt, almindelig folkekirkeligt, uden vækkelser. Kirkelivet var grundtvigsk farvet p.g.a. de grundtvigske præster Pontoppidan ( ), en bror til Morten og Henrik Pontoppidan og H. C. Christensen ( ).61) Christensens præstegård i Knudby, Dalsgaard, skal nærmest have fungeret som et lokalt kulturcentrum, og kirkegangen i Tårup og Kvols var god. I 1898, da Christensen flyttede til nabosognet Vorde-Fiskbæk-Romlund, flyttede mange deres kirkegang med ham og søgte ham om søndagen i Vorde eller Fiskbæk, ligesom mange lod deres børn døbe af ham. Således f.eks. Lund-familien. 39


2012 Domaine Jacques Prieur, Beaune Clos de la Féguine Blanc Premier Cru, Bourgogne, Frankrig | Houlbergs Vinblog\n2012 Domaine Jacques Prieur, Beaune Clos de la Féguine Blanc Premier Cru, Bourgogne, Frankrig\nEt voldsomt step op med næste hvide bourgogne fra Domaine Jacques Prieur, idet vi her har fat i vinen Beaune Clos de la Féguine Blanc Premier Cru i en ældre årgang 2012 fra en 0,27 hektar stor parcel på den mark, som vinhuset er eneejer af.\nDer står også Monopole på etiketten og Chardonnay druerne vokser på den vestlige del af marken, mens den østlige del er tilplantet med Pinot Noir. Vi skulle senere smage den røde udgave af vinen, som blev en af mine favoritter denne eftermiddag.\nNå, men druerne er høstet med håndkraft, og presning er sket af hele klaser I en pneumatisk vinpresse. Fermentering er sket på 100% egetræsfade, og vinen er efterfølgende lagret 20 måneder på egefadene, så vinen har fået godt med eg.\n2012 var et svært år med masser af varme, meldug, vanskelig blomstring, hagl og torden. Edouard kalder selv 2012 for et år for de virtuose vinproducenter, altså de dygtige vinmagere, men er endt med harmoniske og velsmagende vine med en frisk og præcis frugt samt en smuk massefylde.\nDuften er også meget delikat med både blomster, sæbe og måske en smule mere oxidativ i næsen. Det er tørret abrikos, god dybde i frugten samt kalk, citrus, mineralsk lethed og men total indbydende lækkerier, men også en enkelt sjov note, som jeg ikke helt kan placere og ikke passer helt ind. Men det er nu i småtingsafdelingen, for samlet set dufter vinen virkelig fantastisk.\nSmagen er blød, cremet og blid. Det er samtidig en fyldig og kødfuld vin, flot dybde, ristede noter og lidt varm i udtrykket med god længde på eftersmagen. Det er tæt, fast og blødt … og så smager den virkelig godt.\nForrige indlæg2015 Bruyére-Prieur Sélection, Pouilly-Fuissé, Bourgogne, FrankrigNæste indlæg2014 Domaine Labruyère, Bourgogne Gamay Vieilles Vignes, Bourgogne, Frankrig\ncabernet dorsa aragonez pedernã Carnuntum Languedoc Slovakiet Sonoma S'vinbar Saale-Unstrut Mendoza Rueda regent Feteasca Neagra muscat Weststeiermark 5 Dão Østrig hondarrabi zuri zerratie. slagtervarer grolleau hárslevelű Leyda Valley zweigelt mandilaria byggemøde Montilla-Moriles Costers del Segre Catalonien mauzac Restaurant ET corvina Aconcagua ansonica trebbiano d'abruzzo mourvedre pinot gris Vinoteket Paul malvasia savagnin julevin kirsebær sagrantino sauvignon gris blauer wildbacher Dominio de Valdepusa Chile Pfalz acolon Svineriet marselan picpoul Penedès portvin terret noir malbec Tyrkiet nerello mascalese pinot meunier sangiovese chenin noir Sousão Calabrien Western Cape Californien Bierzo Montalcino muscaris glera castelão Sachsen Walker Bay maratheftiko tinta roriz pedro ximénez Stellenbosch 3½ SÅRT merlot Patagonien trebbiano toscano Badacsony cabernet blanc viognier prokupac treixadura pærer olorosso chardonnay Gascogne Elgin Beiras dindarella Toscana Gisborne rufete Umbrien Itata Valley muscardin petit verdot touriga franca moscatel de alejandria Mosel négrette tibouren bacchus trollinger lefkas hondarrabi zuri verdejo trajadura Châteauneuf du Pape sylvaner muscadelle 5½ Det Glade Vanvid Cornas alle vinene Ribera del Júcar Aconcagua Valley siria Priorat arinto garnacha 7 Weinviertel montepulciano Rapel Valley solaris Jura bobal Saint Joseph jaen Slovenien nerello cappuccio gouveio Alentejo fiano mataro brachetto gaglioppo loureiro Bío-Bío Valley samarrinho Bordeaux palomino rabigato ancellotta gamay smagte vine Central Otago æbler Central Valley Maipo Valley kultvinen chenin blanc 3 Minho doña blanca sumoll syrah Ungarn Colchagua Piemonte petit rouge garnacha blanca Moldova Portugal Niederösterreich Navarra Salta macabeo mazuelo Cachapoal Župa Rheingau Lazio Adelaide 1 Baden Ventoux 4½ moscato Tocai Friulano Mouton Rothschild smagning Castilla y León riesling vaccarese cabernet gernischt croatina manzoni moscato caladoc antão vaz øl oversigt Argentina Szekszárd torrontés Western Australia tinta francisca inzolia gewurztraminer Korsika grillo Ontario auxerrois blanc Pago Guijoso turbiana 4 cabernet sauvignon durif Franken Langhorne Creek muskateller verdello Alto Adige Kroatien Extremadura vinbarer negrara Wagram Quilpue Fumin blauer portugieser rosé Müller-Thurgau ny cordalin trebbiano spoletino pošip 10 ting Tinto Cão tannat albilo New Zealand Baja California molinara nebbiolo sauvignon blanc Slinger Bistro dornfelder Cahors Ova Nova trousseau vinblogs cserszegi fűszeres Chablis Madrid Duero vinklub godello frühburgunder pelaverga 1½ Gevrey Chambertin aglianico Sardinien Roussillon Narvarra segalin South Australia 2½ muscadet rondinella azal vranec Steiermark lambrusco maestri lagrein zinfandel albillo Wachau Jumilla chaudenay Thermenregion sankt laurent Mefisto malagouzia Rusland Schweiz bovale Mittelrhein leon millot Puglia negro amaro Waipara Margaret River San Juan canaiolo viura 6 albarossa scheurebe Castilla-La Mancha Fru Larsen furmint Victoria Bandol Trebbiano di Lugana lambrusco ruberti Loire Steffen ciliegiolo corvione Württemberg South East Australia dolcetto pinot noir maturana tinta Serbien gros manseng Pla de Bages grenache gris Italien xarello Tokaj tempranillo blanco Bryghuset Vendia bolero Algarve McLaren Vale Rumænien Chianti sersial hvid kokur fernão pires Bulgarien Maule Valley lambrusco salamino ugni blanc Toro grecanico dorato orion graciano Rioja rolle USA ruchè albariño Champagne bastardo Tinta Amarela Rias Baixas rossignola Sydafrika Moravia counoise welschriesling Wairarapa Casablanca Valley Washington State grüner veltliner Pommard cabernet cubin Curica Valley folle noire viosinho Bizkaiko Txakolina Tyskland touriga nacional Kremstal Campo de Borja baga stikkelsbær Tjekkiet Vacquerays carignan blanc mammolo gamaret Veneto Marlborough carricante Malling & Schmidt Rully sémillon cabernet noir Cigales Sjælland Valencia feature muscat de hambourg Rheinhessen Vinho Verde tinta caiada arriloba Tierra del Vino de Zamora Alsace Det Trakiske Lavlande durello huxelrebe Danmark Overberg tibourenc rieslaner Michelin aligoté pinotage trebbiano di romagna Côtes du Tarn Granada carmenere Friuli-Venezia Giulia avesso Uruguay bourboulenc Frankrig Murcia grechetto Fyn roussanne gueveio Burgenland Ahr aramon parellada pais Barolo Kamptal trebbiano riesel Lissabon England cordalin d'aoste arneis teran Otago Jerez mencia Sicilien Pomerol passerina Mayolet Côtes du Roussillon códega piedirosso Oregon Costières de Nîmes Sud-Ouest Douro albana verdicchio 2 Campanien petite syrah grosse arvine Bourgogne Bairrada Cypern cabernet franc Restaurant Miro Montsant rabarber magliocco vin og sundhed Rhône chenanson Martinborough abouriou corvinone tinta barroca feteasca albã blaufränkisch Canada vernaccia Emilia-Romagna trincadeira Trentino-Alto Adige Jan pecorino Israel Basilicata rou alicante bouschet Australien Provence Valle d'Aosta primitivo vinglas Nelson tempranillo zalas perle Spanien barbera Bellet poulsard carignan Montefalco supermarkedsvine cerceal bianca fernanda Cariñena verdelho Abruzzo sherry Hawkes Bay Štajerska Grækenland tamjanika Calatayud cinsault alicante Kina 6½ rubin Nahe blauburger pinot blanc rondo garganega Pondus Barossa Valley Eger bical freisa Molise Ribera del Duero Aragon picardan piquepoul Katalonien Touriga Tranca WineFLY Valais Brasilien Clare Valley marsanne Alentejano colorino grenache blanc vermentino frappato oseleta Paarl mavrotragano grenache domina clairette Sekt Mexico cortese Jylland Colheita teroldego œillade Mercurey Limarí Valley Marche rousanne Lombardiet Ulrik nero d'avola colombard Makedonien Gatronomé Valdeorras Nuits-Saint-Georges Lalande de Pomerol bonarda


Titel og undertitel skal stå med store bogstaver (Versaler) og skal holdes indenfor de to vandrette grå linjer. Titlen kan stå i farve, eller der kan vælges. - ppt download\nPublished byMarcella Haye Modified over 3 years ago\nPresentation on theme: "Titel og undertitel skal stå med store bogstaver (Versaler) og skal holdes indenfor de to vandrette grå linjer. Titlen kan stå i farve, eller der kan vælges."— Presentation transcript:\n1 Titel og undertitel skal stå med store bogstaver (Versaler) og skal holdes indenfor de to vandrette grå linjer. Titlen kan stå i farve, eller der kan vælges en baggrundsfarve fra en af farvepaletterne til feltet mellem de to vandrette linjer. Bemærk at farverne virker mere neddæmpede når de projiceres op, end de gør på pc-skærmen. Education and divorce - Investigating trajectories of female immigrants in Denmark Anika Liversage, senior researcher SFI – the Danish National Centre for Social Research ani@sfi.dk\n2 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. Structure of presentation Background: Post doc research project Conceptual approach: trajectories How do these marriages begin? Divorce and education – different narratives and patterns The importance of societal structures\n3 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. Interviews for post doc project All divorcees and spouses: Turkish backgrounds Men and women (but men are hard to get) Interviewed in either Danish or Turkish ”2nd generation immigrants” vs. family migrants\n4 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. ”Triple biography approach” (de Courgeau, 1990) First: Discover the three separate histories of a person: - Family trajectory (S.P.: marriage, children, divorce) - Education/ work trajectory (S.P.:entering ed., graduating) - Migration trajectory (S.P.: migrating, moving) Then explore: ”the relationships between these three histories to discover which is connected to, or determines which, at what times and in what contexts” (King, 2004, p.29; Courgeau, 1990) Does educating make women divorce, does divorcing make women educate, or are both these trajectory changes part of same process?\n5 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. Trajectories at status passage of marriage – for marriage migrant woman Migration Family Ed./work TurkeyDenmark UnmarriedMarried Home maker Time Status passage – marriage and migration Age: 16-19 years\n6 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. Trajectories at status passage of marriage – for 2nd generation woman Migration Family Ed./work Denmark UnmarriedMarried 8th gradeUnskilled work / home maker Time Status passage – marriage and school drop-out Age: 16-19 years\n7 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. Divorce -> eduation. Example: Ebru, 34 yrs old (Marriage migrant) Migration Family Ed./work TurkeyDenmark UnmarriedMarried ”Home maker” Time S.P. Divorce (age 21) – then enters education High School Divorced Student S.P. marriage (age 18)\n8 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. Eduation, other changes -> divorce Example: Alev, 39 yrs old - (2nd generation) Migration Family Ed./work Denmark UnmarriedMarried ”Home” Time 8th grade Divorced StudentWork Marriage (17) Education Divorce (age 32)\n9 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. Eduation and divorce intertwined Example: Dilek (2nd generation) Migration Family Ed./work Denmark UnmarriedMarried ”Home” Time 8th grade Divorced Student\n10 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. Education and divorce – some quotes ”…..he wanted me to stop the education and become the old Dilek. He threatened me to choose, because he thought I would choose the marriage. But I did not”. (Dilek, 2nd G). ”I entered the pedagogue study – and then, 3 month later, I got divorced (laughs)” (Nilgün, marriage migrant) ”…Men have said: ’Do you want to be like Manolya?! Because Manolya got divorced!’ And, really, it is the other way around: I educated after I got divorced’”. (Manolya, marriage migrant)\n11 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. Education and divorce – some quotes II ”He studied [at university] when we met, but he dropped out. I really moved ahead [ín education]… He did not want me to study – he was unskilled and the woman should not be ahead of him. Turkish tradition says that the wife should be 100 meters behind the man. Hell, it does not! It is his brain that says so” (Güler, 2G woman, divorced from 2G man).\n12 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. Education and divorce – some thoughts Narratives I – female considerations Dissatisfaction with (married) life  change through education From here-and-now to longer-term From wife as earner / service provider to childrens’ role model From woman-in-family to individual in society (”integration”) Narratives II – family experiences Husbands seek to prevent entry into education Disappointments over lack of support for educational project Conflicts over women’s outside life, less cooking, worse econonmy Husband’s violence and infidelity – also tied to concepts of masculinity?\n13 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. Precondition for education: Societal structures - residency and education Migration Family Ed./work TurkeyDenmark UnmarriedMarried High school Time marriagedivorce Turkey Unmarried Home makerIn home Case: Selma, 29 yrs old. (Married at 18, divorced at 19)\n14 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. Where is the study to go from here? Education undermines male power through financial and personal independence Individualization vs. (only)-part-of-family Education and divorce part of same process of increased female self-determination E.g. infidelity as male responses to ”changing” women – or female strength to stop living with it Men do not seem to educate… But also high costs of divorcing – stigma and a hard single- mother life\n15 Overskrift og underoverskrift i versaler. Underoverskrifter og brødtekst står altid i den fast definerede grå. Comments welcome: ani@sfi.dk\nDownload ppt "Titel og undertitel skal stå med store bogstaver (Versaler) og skal holdes indenfor de to vandrette grå linjer. Titlen kan stå i farve, eller der kan vælges."\nPpt on expository text for kids Ppt on sources of energy for class 10th Ppt on missing numbers for kindergarten Ppt on bluetooth hacking apps View ppt online Ppt on peak load pricing definition Ppt on corporate etiquettes meaning Ppt on production management information system Ppt on abstract art for sale Strategy to increase market share ppt online\nFamily decision making and transnational migration: Recent Polish migrants in London Louise Ryan, Rosemary Sales, Mary Tilki and Bernadetta Siara (Middlesex.


Aarhus Festuge 2012 — Overspring\nYoutube – OverspringDK\tBliv fan på Facebook\tPost Tagged with: "Aarhus Festuge 2012"\nFestugen kombinerer beton og dødsmetal\ni Anmeldelser, Kultur, Overspringshandlinger\t0 kommentarer\tI onsdags fik 250 mennesker og jeg en usædvanlig koncertoplevelse. I Sallings parkeringshus havde festugen inviteret det danske metal band Hatesphere ind, for at give publikum en STOR oplevelse.\nLæs mere → event: Fest, farver og gardenparty i Gellerup under festugen\ni Events, Kultur, Samfund\t1 kommentar\tDet er ikke kun inde i midtbyen, at der festes i næste uge. Gellerup står nemlig også klar med et super fedt arrangement, nemlig arrangementet: WUD; Westside, Upside, Downside. Læs mere → Colla Vellas bygger kæmpe mennesketårn på Store Torv\ni Artikler, Byliv, Featured\t0 kommentarer\t’Big – size matters’ sådan lyder dette års slogan og tema for Aarhus Festuge, og jeg skal da lige love for, at det lever op til sit navn på flere måder rundt omkring i byen. Se f.eks. Colla Vellas bygge et kæmpe mennesketårn\nLæs mere → Aarhus Festuge: Det skal jeg opleve\ni Artikler, Featured, Guide, Kultur, Mad, Stud.fest\t0 kommentarer\tSå starter Overspring.dk optakten til årets højdepunkt. Enhver aarhusianer har for længst sat kryds i kalenderen og meldt sig syg på arbejde hele næste uge. Aarhus Festuge 2012 bliver på fredag sparket i gang og gaderne fyldes i ti dage med glade mennesker, skummende fadøl og musik i alle afskygninger


Penisringe - Erotica\n> Sexlegetøj anbefalet til manden>Penisringe\nVores udvalgte samling af penisringe med og uden vibration.\nPenisringer er designet til at holde på din erektion og forlænge din nydelse. Oplev en mere intens orgasme med en penisring.\nVil du også give din patner ekstra nydelse, kan I prøve en med vibration.\nDouble Devotion - Penisring med...\nDen sorte lyst-trio til manden! Penisring og prostata-plug forbundet med dejlig kuglekæde.\nPenis ring med vibrator, Mr. Hook\nPenisring med vibrator og vedhæng til stimulation af perineum.\nPenisring - Red Sling med...\nRed Sling Penisring, der nemt strammes og løsnes.\nPerfekt til en fræk sexmaraton!Ønsker du at forlænge elskovsakten og samtidig blive dejlig stimuleret? Så er dette sæt med fire ringe i jellymateriale det helt rigtige. Alle ringe er udstyret med pirrenopper, der masserer din partner ved hvert ind og ud. To af ringene kan benyttes sammen med det vedlagte vibroæg, der giver ekstra pirring.\nRed Roses Penisringe\n6 stk. penisring.Red Roses hjælper med at holde på din erektion.


DROPS 86-5 - Gratis strikkeopskrifter fra DROPS Design\nDanskČeskyDeutschEesti keel - not translatedEnglish (UK/cm)English (US/in)EspañolFrançaisÍslenska - not translatedItaliano - not translatedMagyar - not translatedNederlandsNorskPolski - not translatedPortuguêsSuomiSvenskaEnglish (UK/cm), GreeceEnglish (UK/cm), LatviaEnglish (UK/cm), LithuaniaEnglish (UK/cm), RomaniaEnglish (UK/cm), SlovakiaEnglish (UK/cm), Slovenia\nDROPS halstørklæde med hulmønster i 2-tråde og Vanter i Alpaca\nDROPS Pinde: nr 4,5.\nTags: handsker, hulmønster, sæt, tørklæder,\nStrikkefasthed: 18 m x 23 p med 2 tråde på p 4,5 og glatstrik = 10 x 10 cm.\nRetstrik (frem og tilb): 1.p: Ret, 2.p: Ret\nHalstørklæde: Slå 43 m op på p 4,5 med 2 tråde Alpaca og strik 4 p retstrik. Næste p strikkes således (= retsiden): 8 r, tag 1 m løs af p, 2 r sm, løft den løse m over, * 9 r, tag 1 m løs af p, 2 r sm, løft den løse m over *, gentag fra *-* endnu 1 gang, derefter 8 r. Der er nu taget 6 m ind på p = 37 m. Strik vrang tilbage med 3 m retstrik i hver side, derefter strikkes M.1 til arb måler ca 119 cm - afpas efter 1 hel rapport. Strik M.2 og luk løst af, arb måler ca 120 cm.\n(100) 100 gr f.nr 0100, natur\nStrikkefasthed: 25 m x 34 p på p 2,5 og glatstrik = 10 x 10 cm.\nMønster: Se diag M.3 til M.6. Diag viser mønst set fra retsiden.\nHøjre vante: Slå (112) 126 m op på strømpep 2,5 med Alpaca og strik picotkant således: * 7 m glatstrik, løft den 6., så den 5. og derefter den 4. m over den 7.m (dvs den sidste m som blev strikket) = 4 m tilbage på p *, gentag fra *-* omg rundt = (64) 72 m. Derefter strikkes M.3 - samtidig på sidste omg i mønst tages der (4) 6 m ind = (60) 66 m.\nMønster: Strik M.4 til arb måler (11) 12 cm, derefter strikkes M.5 - samtidig på 1.omg i M.5 tages der (14) 12 m ind jævnt fordelt = (46) 54 m. Efter M.5 strikkes næste omg således: (23) 27 m glatstrik (= indeni hånden), sæt 1 mærketråd (= siden), (2) 4 m glatstrik, M.6 (19 m), (2) 4 m glatstrik, sæt 1 mærketråd (= siden). Fortsæt således.\nTommelf: Samtidig på 2.omg i M.6 (arb måler ca (13) 14 cm) tages der ud til tommelfinger på hver side af den 2.m på omg, tag ud på hver 2.omg (5) 6 gange = (11) 13 tommelf-m – der tages 1 m ud ved at hente m op fra forrige omg og strikke denne ret. Når arb måler (18) 20 cm (det er meget vigtig at der ikke bliver mindre end (5) 6 cm fra tommelf-udtagningens start og hertil) sættes de (11) 13 tommelm på 1 sikkerhedsnål. Videre slåes der 1 ny m op over sikkerhedsnålen = (46) 54 m, fortsæt mønst som før. Når arb måler ca (22) 23 cm - afpas efter en hel rapport i M.6 - fortsættes der med glatstrik over alle m. Når arb måler (23) 24 cm sættes de første og de sidste (19) 22 m på omg på 1 tråd, derefter strikkes der lillefinger over de (8) 10 m som er tilbage på p.\nLillefinger: Slå (5) 4 nye m op mod m på tråden = (13) 14 m, fordel m på 3 strømpep og strik glatstrik til fingeren måler ca 5-6 cm. Derefter strikkes m sammen 2 og 2, klip tråden og træk den gennem de resterende m. Sæt m fra trådene tilbage på p og saml 2 m op mod lillefingeren = (40) 46 m, strik 3 omg glatstrik over alle m. Sæt m tilbage på trådene, dvs (20) 23 m indeni hånden på 1 tråd og (20) 23 m ovenpå hånden på en anden tråd.\nRingefinger: Sæt (7) 8 m fra hver tråd tilbage på p og slå 2 nye m op mod langefingeren = (16) 18 m. Fordel m på 3 strømpep og strik glatstrik til fingeren måler ca (7) 8 cm. Derefter strikkes m sammen 2 og 2. Klip tråden og træk den gennem de resterende m.\nLangefinger: Sæt (6) 7 m fra hver tråd på p, saml (3) 4 m op mod ringefingeren og slå 3 nye m op mod pegefingeren = (18) 21 m. Fordel m på 3 strømpep og strik glatstrik til fingeren måler ca (8) 9 cm. Derefter strikkes m sammen 2 og 2, klip tråden og træk den gennem de resterende m.\nPegefinger: Sæt de resterende (14) 16 m på p, saml (3) 4 m op mod langefingeren = (17) 20 m på p. Strik glatstrik til fingeren måler ca (6) 7 cm. Derefter strikkes m sammen 2 og 2. Klip tråden og træk den gennem de resterende m.\nTommelfinger: Sæt de (11) 13 m fra sikkerhedsnålen på p og saml (7) 8 m op bag disse m = (18) 21 m. Fordel m på 3 strømpep og strik glatstrik i ca (5) 6 cm, derefter strikkes m sammen 2 og 2, klip tråden og træk den gennem de resterende m.\nVenstre vante: Strikkes som højre men spejlvendt, dvs at efter M.5 strikkes næste omg således: sæt 1 mærketråd (= siden), (2) 4 m glatstrik, M.6 (19 m), (2) 4 m glatstrik, sæt 1 mærketråd (= siden), (23) 27 m glatstrik (= indeni hånden) og der tages ud til tommelfinger på hver side af næst sidste m på omg.\nHvis du mener at du har fundet en fejl i opskriften, så skal du skrive din kommentar eller dit spørgsmål ind under Kommentarfeltet øverst i opskriften.\tGå til originalopskriften for model DROPS 86-5.


#178 ANALYZE: Zaptec (25.10.21) | På Podimo\n20M • 25/10 2021\nEr du i tvivl om, hvorvidt Zaptec og deres opladnings-standere til elbiler er en god investering? Dette og meget mere forsøger vi at give dig svaret på i denne podcast. Vi diskuterer blandt andet forretningsmodel, konkurrent-situation og vækstpotentiale. Lyt med og hør hvad vi som investorer skal være særligt opmærksomme på. Denne episode er sponsoreret af Abate, et nyt, skandinavisk sengetøjs brand til alle, der går op i kvalitet, bæredygtighed og nordisk minimalisme. Brug koden Ophelia og få 15% rabat. https://abatehome.dk/ [https://abatehome.dk/] Planlagt, optaget og udgivet af Sarah Ophelia Møss, ejer af Ophelia Invest og Forlaget Penge. Redigeret af Streamline Media. Du kan støtte vores arbejde i Ophelia Invest med at skabe content til den private investor på Ko-fi: https://ko-fi.com/opheliainvest [https://ko-fi.com/opheliainvest] Udover denne podcast kan du følge aktiviteterne i Ophelia Invest og lære at investere sammen med os her: * Website: https://www.opheliainvest.dk/ [https://www.opheliainvest.dk/] * Begynderpakke: https://opheliainvest.dk/vare/laer-at-investere-med-vores-begynderpakke-ophelia-invest-start/ [https://opheliainvest.dk/vare/laer-at-investere-med-vores-begynderpakke-ophelia-invest-start/] * Medlemsklub Ophelia Invest Club: https://opheliainvest.dk/ophelia-invest-club-medlemsklub/ [https://bit.ly/2DOGQeq] * Onlinekurser i investering: https://opheliainvest.dk/oversigt-over-indhold-i-onlinekurser-hos-ophelia-invest/ [https://opheliainvest.dk/oversigt-over-indhold-i-onlinekurser-hos-ophelia-invest/] * Facebookside: https://www.facebook.com/OpheliaInvest [http://tiny.cc/1cr3ez] * YouTube-kanal: https://www.youtube.com/channel/UCYYl2kpdCWMOUxQRNxF9-oQ [http://tiny.cc/g8q3ez] * Instagramprofil: https://www.instagram.com/opheliainvest/ [http://tiny.cc/6br3ez] * Aktiegruppe for nye(re) investorer på Facebook, Aktieklubben Danmark: https://www.facebook.com/groups/540668596359572/ [http://tiny.cc/sar3ez] * Aktiegruppe for kvinder på Facebook, Kvindelogen: https://www.facebook.com/groups/2395448087138448/ [http://tiny.cc/cbr3ez] * Aktiegruppe om bæredygtige aktier på Facebook: https://www.facebook.com/groups/316997012971355 [https://www.facebook.com/groups/316997012971355] * Aktiegruppe om børsnoteringer og små aktier på Facebook: https://www.facebook.com/groups/3212688542122765/ [https://www.facebook.com/groups/3212688542122765/]


Or.El. s.r.l. > Altre informazioni | Guida Monaci\nOr.El. s.r.l. (Installazione impianti elettrici, radio televisivi, protezione scariche atmosferiche, impianti antincedio) Attività Guida Monaci IMPIANTI ELETTRICI (Installazione e Manutenzione) SISTEMI DI SICUREZZA Data inizio attività 1972-07-08Data iscrizione Registro Imprese 1996-02-19Classe clienti da 151 a 500Classe addetti da 1 a 25Codice Fiscale/Iscr. Reg. Imprese RM 02303520585 REA RM 404794Company profileManagement GM Dossier azienda GMFinance


Ny hoteltrend: Drop hotellet og find en lade at sove, vær tæt på naturen\nNy hoteltrend i USA: Drop hotellet, find en lade at sove i!\nDen hotte ny hoteltrend i USA lyder på: Back to nature. USA er med på denne ret ny måde at holde ferie på: Drop hotellet, find en lade at sove i, men ikke hvilken som helst! Det er faktisk blandt de mest populære steder at holde ferie i USA ifølge HomeAway. Steder som Broken Bow Lake i Oklahoma, Spirit Lake i Iowa, and Hill Country i Texas er blandt de hurtigst voksende i antal overnatninger inden for denne kategori af den ny hoteltrend i USA.\nDen ny hoteltrend i USA fortæller også, at folk vil gerne tilbage til naturen og et ukompliceret liv, selvom det kun er for nogle dage. Steder tæt på national parker og smuk natur generelt hitter.\nDet kan både være hele landsteder, du lejer af ejerne, eller en lade eller faktisk også huse oppe i et flot stort gammelt træ (godt råd, gå ikke i søvne) eller husbåde.\nWoodstock, Vermont med plads til 8 personer\nDer er ikke kun i de tre nævnte stater, at den ny hoteltrend i USA ses. Det er f.eks. også i Woodstock i Vermont (nordøslige USA) der ligger lige ud til en chamerende å og nemt rummer 6-8 personer. Eller en lade på en vingård i Sonoma i Californien ? Perfekt ikke at skulle bevæge sig ret langt for de obligatoriske vinsmagninger.\nMere om eventyr ?\nSe her Transsylvanien – tør du ?\nEn anden helt anderlees måde at overnatte på er ishoteller\nIshoteller ? Sparker du dynen af om natten, så er her løsningen\nVitus Rejser arrangerer rejser for voksne Vitus Rejser har mere end 45 års erfaring med at arrangere grupperejser for aktive og sociale voksne, der har lyst til at lære nye steder og mennesker at kende. Vores første busser busser trillede ud på Europas…


Start - Nyholt Consult - Forever Living Products Scandinavia AB\nVelkommen til Nyholt Consult\nJeg er glad for at kunne præsentere dig for vores samlede sortiment indenfor wellness, hudpleje og kosmetik.\nHvis du ønsker at handle på webshop, skal du have en log on-kode, som du får ved at sende mig en mail med dit navn, add., telefonnr. samt din e-mail.\nVed ordrer over 400,00 Kr sendes eller leveres uden omkostninger for dig og husk, at du har 90 dages ubetinget returret


Samkørsel / Kort & Kompas kursus - Outsites outdoor forum\nSamkørsel / Kort & Kompas kursus\n× Tråde til deltagerne på ture - kun for tilmeldte turdeltagere\n10 måneder 1 uge siden #1 af cout\nSamkørsel / Kort & Kompas kursus blev oprettet af cout\nEr der mulighed for at kunne køre med nogen til Sverige til Kort & Kompas kursus her den 5. april? Jeg kommer fra Jylland, men planlægger at tage tog til København, så kan jeg køre med nogen fra København? Betaler naturligvis andel af udgifter\nModtagne Tak: 35\n10 måneder 3 dage siden #2 af mearleth\nBesvaret af mearleth på emne Samkørsel / Kort & Kompas kursus\nHej Carsten! Trine og jeg kører fra København, og du kan nok godt klemme dig ind på bagsædet, hvis du er klar til en køretur med masser af søstersnak og Bruce Springsteen for fuld udblæsning\n10 måneder 2 dage siden #3 af cout\nBesvaret af cout på emne Samkørsel / Kort & Kompas kursus\nPerfekt, tak, det vil jeg meget gerne\nSnak og musik er helt fint! Jeg kan vel altid lukke ørerne lidt hvis det tager overhånd\nJeg sender lige en privat besked så vi kan aftale nærmere om tid og sted.\nModtagne Tak: 5\n9 måneder 4 uger siden #4 af Knudsen\nBesvaret af Knudsen på emne Samkørsel / Kort & Kompas kursus\nKan jeg mon køre med nogen til og hjem fra Sverige.?\nJeg bor i København k.\nSå har mulighed for at mødes et sted.\nMed venlig Hilsen Knudsen (Mette)\n9 måneder 3 uger siden #5 af c.egholm@gmail.com\nBesvaret af c.egholm@gmail.com på emne Samkørsel / Kort & Kompas kursus\nDu kan køre med mig. Jeg kommer fra Køge.\nFølgende bruger(e) sagde tak: Knudsen\n9 måneder 3 uger siden #6 af Katrinef\nBesvaret af Katrinef på emne Samkørsel / Kort & Kompas kursus\nJeg er lidt sent ude, men er der mon plads i en bil på fredag fra København-agtigt?\nVh Katrine, tlf 4119 1964\nModtagne Tak: 42\n9 måneder 3 uger siden #7 af Nop\nBesvaret af Nop på emne Samkørsel / Kort & Kompas kursus\nhar lige tilmeldt mig til kort og kompas kursus.\nHvis der er en der har plads i bilen vil jeg gerne køre med fra kbh.\n9 måneder 3 uger siden #8 af Nop\nDet bliver ikke nødvendigt med køre lejlighed alligevel for mit vedkommende\n9 måneder 3 uger siden #9 af Krabbe\nBesvaret af Krabbe på emne Samkørsel / Kort & Kompas kursus\nJeg kører lidt senere. Regner med at passere lufthavnen/København kl. ca. 16.30.\nHar plads til 2. Nogen der vil med?\n9 måneder 3 uger siden #10 af Katrinef\nHej Krabbe, lidt sent for mig, nu da jeg allerede har taget en fridag men altså, har en halv aftale med Cille, hvis hendes bil bliver klar. Hvis det glipper, vender jeg tilbage! (og det gør Cille måske også?).\n9 måneder 3 uger siden #11 af Krabbe\nJeg håber for jer at Cilles bil bliver klar, så i kan deltage fra kursets start fredag kl. 16.\nMen hvis alt går galt, kan i skrive. Husk jeg kun har plads til 2 personer ud over mig selv. Så Knudsen skal vel også have en backup plan...\n9 måneder 3 uger siden #12 af Knudsen\nHej Lars (Krabbe).\nJeg har meldt pas til at køre med Cille. 😊\nJeg har dog køre lejlighed. 😊\nTid til at oprette siden: 0.091 sekunder\n30 28 2\nWechsel Aurora 2 TL telt 5 seconds ago\nPå besøg hos Outdoor Rødovre 1 minute ago\nRabataftaler 2 minutes ago\nVandretur på Nordfalster 3 minutes ago\nKort over shelters i Sverige 3 minutes ago\nPakkeliste til sommerfjeldtur 3 minutes ago\nVandretur Kullen (Kullaberg) 4 minutes ago\nOutdoor Julekalender 20 December 4 minutes ago\nSilva Ranger pandelampe 5 minutes ago\nJulegave til friluftsmennesket 7 minutes ago\nSimpel førstehjælp på vandreture 10 minutes ago\nPakkeliste til Ultra Light Fjeldtur 11 minutes ago\nOutsite TV bloopers 2015 13 minutes ago


Paradise Masters II - pokerpenge.dk\nParadise Masters II\nCooper - 19/03 2005 - 0 kommentarer\nSom opfølgning på den første Paradise Masters week, er Paradise Poker glade for at kunne præsentere Paradise Masters II, som bliver endnu større!\nMandag d. 23 maj starter Paradise Masters II og der vil være $2,000,000 i præmier!. Main event som spilles d. 28 maj, vil have en guaranteed præmie pulje, på intet mindre end $1,500,000!. Vinderen af denne event vil få mere end $300,000 i præmie. Finalen bliver spillet på en hemmelig paradis ø - En oplevelse du ikke vil gå glip af!\nDe forskellige satellites og freerolls er startet. Opsøg lykken og måske bliver du den næste paradise master.\nPokerpenge.dk tilbyder en gratis pokerbog til alle spillere, som åbner en konto hos Paradise Poker gennem vores side. Læs mere her.\nSom ny spiller kan du få en bonus på 25% af dit indskud. Hvis du eks. indbetaler $200 får du $50 i bonus. Du skal spille 500 raked hands før bonusen bliver frigivet.\nLæs vores anmeldelse af paradise Poker\nLæs vores anmeldelse af Paradise Poker her