2009-08 by Foreningen af Kommunale IT-chefer - issuu\nNr. 04 august 09 ISSN 1399-7947TEMA: Grøn IT\nstrømregningen■ Digitaliseringsmessen09: Sæt dit fingeraftryk\n■ Informationssikkerhed op på topledelsens bord\n■ Kronik: Karin Riis Jørgensen om ”Privacy”\njuni09_ side 1Gå den direkte vej\nKMD OPUS. ET INTEGRERET VIRKSOMHEDSSYSTEM\nDER BINDER ARBEJDSPROCESSERNE TÆTTERE SAMMEN\nForbered dig på at gå nye veje, når det gælder drift og ledelse af din organisation.\nKMD Opus er det første integrerede virksomhedssystem til kommuner. Det bygger på\nerhvervslivets foretrukne it-platform, SAP – hvor skel og siloer brydes ned, og ét sammenhængende system håndterer alle kritiske forretningsprocesser. Spørg til KMD Opus\nnæste gang, du møder KMD, eller klik ind på kmdopus.kmd.dk13625Indhold nummer 4 · august 2009\nLeder4side 5Ny uddannelse bygger bro mellem it og digitalisering side 8\nDer er stort behov for en uddannelse i ”Digital Styring og Organisation,” fordi kommunerne har\nbehov for at skabe sammenhæng mellem kerneforretningen og it og for at få et fælles sprog omkring digitalisering.Informationssikkerhed op på topledelsens bordside 10Selv de bedste er dårlige til at formidle viden\nom sikkerhedside 12Digitaliseringsmessen09:Informationssikkerhed opfattes fejlagtigt som teknik side 14Sæt dit fingeraftryk\nside 7Det vigtigste ved informationssikkerhed er at beskytte virksomhedens kritiske forretningsprocesser, hvor it kun står for mellem 20-50 procent. Informationssikkerhed er slået igennem som begreb,\nmen de største udfordringer er forståelse og implementering.:TEMA : Grøn ITDer stilles skarpt på strømregningenside 18Virtualisering af servere halverer strømregningenside 18Egedal Kommunes It-Center har gennem virtualisering af servere nedbragt antallet\naf servere fra 66 til 22. Det svarer til en reduktion på 2/3 i antallet af fysiske servere.Mange måder at spare el på i Herningside 20I Herning kommer 7 procent af kommunens samlede udledning af drivhusgasser fra kommunens\negen drift og aktiviteter. El-forbruget har i den forbindelse en rolle, som alle forvaltninger er opmærksomme på. Det gælder også kommunens it-afdeling.Seks spydspidser på klimaområdetside 22Danmark er i et internationalt perspektiv langt fremme på klimaområdet.\nDet er vigtigt, at indsatsen forankres på lokalt niveau i kommunale strategier og planer.Herning - en af Danmarks grønneste kommunerside 24Nødstrøm kan gøres grønnere og billigereside 25Større krav\nside 10Lynhurtige reaktionstid i nye nødstrømsanlæg gør det muligt at reducere strømforbruget med\n10 procent i større datacentre og sænke behovet for køling af centrale servere.Hård tørn i Hjørring med Opusside 26Besparelse i udbud bruges til bedre arbejdsgangeside 28KRONIK:\nvære i fredEn væsentlig del af den årlige besparelse på 4 mio. kr. indenfor økonomisystemer,\nsom Næstved Kommune har opnået gennem EU-udbud, puttes nu ind i en\n”systemoptimeringspulje”.ØS Indsigt: Kunderne bestemmer selvside 29side 16Økonomisystemet ØS Indsigt ejes af 10 offentlige kunder – otte kommuner og to regioner.\nI stedet for at det er leverandøren, der ejer løsningen og bestemmer, hvornår og hvordan den\nskal vedligeholdes og opgraderes, er det ejerne – i form af Brugerklubben for ØS Indsigt.KOMMUNERNES\nUdgiver: KIT@– Kommunale It chefer.\nFormand: Jørgen Kristensen Egedal Kommune\nFor information om foreningen, medlemskab samt\nabonnement se www.itchefer.dkRedaktion: Flemming Kjærsdam, telefon 4630 5066\nFlemming@kjaersdam.dkAnnoncekonsulent: Louise Andersen,\nKoncept, telefon 7515 1155, la@koncept-net.dkRedaktionsudvalg:\nJørgen Kristensen, Egedal Kommune\nMichael Voel Jensen, Hørsholm Kommune\nLouise AndersenLayout: www.znildt.dk\nTryk: Jørn Thomsen A/SOplag: 7.600Be\nŵ Ğ ŝŶƐƚĂůůĂƟŽŶĞƌ ŝ ĂŶŵĂƌŬ Ğƌ ĚĞƌ ĞƚĂďůĞƌĞƚ ǀŽůĚĞ ;ĮƌĞǁĂůůƐͿ ŽŐ ƐƆĞƌ ;ĂŶƟͲǀŝƌƵƐ\nŐ ŝŶƚƌƵƐŝŽŶ ƉƌĞǀĞŶƟŽŶͿ Ɵů ďĞƐŬŬǇƩĞůƐĞ ĂĨ ŝŶĨƌĂƐƚƌƵŬƚƵƌĞŶ͘ DĞŶ\nŶ ĚĞƌ ŵĂŶŐůĞƌ ƉŽƌƚ\nĂ ƚĞƌ ƉĊ ĚĞ ĂĚŐĂŶŐƐǀĞũĞ͕ ĚĞƌ ĂŶ\nĂ ǀĞŶĚĞƐ ĂĨ ĂůůĞ ďƌƵŐĞƌĞ ŝ ĚĂŐŐ͘ ŝƐƐĞ ĂĚŐŐĂŶŐƐ\nĂŶ ǀĞũĞ Ğƌ\nĞƌ ŵĂƌŬĞĚƐůĞĚĞĞŶĚĞ ƉĊ t\nhZ/dz ũĨƌƌ͘ 'ĂƌƌƚŶĞƌ\nĞƌƌ͕ / ŽŐ &ŽƌƌƌĞƐ\nůďǇĚĞƌ ĚĞ ůƆƐŶŝŶŐ\nŽƌ ĚŝŐ ĂĂƚ\nŶ ĊďŶĞ͕ ůĂĚĞ\nƐŝ ƌ͕ ĚĞƌ\nƟŵĞ͕ Ğƌ ĚĞƚIT-infrastruktur\nĞƌŝŶŐĂĨ ƚƌƵƐůĞƌ ǀŝĂ Ĩ͘ĞŬƐ͘ &ĂĐĞďŽŽŬ͕DǇ^ƉĂĐĞ͕͕/Ő\nŵĂůǁĂƌĞ ;ǀŝƌƵƐ͕ ƐƉ\nŶĨƌĂƐƚƌƵŬƚƵƌ ŝ ƌĞĂůƟĚ͕ ĚĂ ĂůůĞ ǁĞď\nĞ ƐŝĚĞƌ ďůůŝǀ\nůŝ Ğƌ ƐĐĂŶŶĞ\nƚ ƵĚĞŶ ĨŽƌ\nŶŬĞůƐĞ ĨŽƌ ďƌƵŐŐĞƌŶĞ͕\n/Y ͕ DĞƐƐĞŶŐĞƌ͕\nĐĞŽŐtĞďŵĂŝů ŬĂŶ ŝŶĚŝǀŝ\nĚĞƌ ŽŐƐĊ ĞƌŽͲĂǇ\nƐ ƩĞůƐƐĞ ŵŽĚ\nĚĞƌ ŝŝ Ĩǆ\nĚŽďĞ ƐŽŌǁĂƌĞ͘ Ğƚ ŐŝǀĞƌ ĂĚŵŝŝŶŝƐƚƚƌƌĂƚŽƌĞŶ\nĨŽƌ ĞŶ ŽƌŐĂŶŝ\nŶŝƐ Ğƚ ƵĚƌƵůŶŝŶŐ ĂĨ\nsŝŝů ĚƵ ƵŶĚŐĊ ůčŬĂŐĞ ĂĨ ĨŽƌƚƌŽůŝŐĞ ĚĂƚĂ ;ĂƚĂ >ŽƐƐ\nŽƐƐ WƌĞǀĞŶƟŽŶͿ ĨƌĂ ǀŝƌŬƐŽŵŚĞĚĞŶ͕ ƟůďǇĚĞƌ\nĞďƐĞŶƐĞ ŽŐƐĊ ĚĞŶ ĂĨ 'ĂƌƚŶĞƌ ŽŐ\nŽ &ŽƌƌĞƐƚĞƌ ĂŶďĞĨĂůĞĚĞ ůƆƐŶŝŶ\nŶŐ Ͳ ĂƚĂ ^ĞĐƵƌŝƚǇ ^ƵŝƚĞ͕\nƚĞŶ ƐŽŵ ĞŶ\nϭϬϬϬϬͿ͕ ŝŝ ǀŝƌƚƵĞůůĞ\nĞƌ ŝŝ ƚƌ\nĞƌ ŵƵůŝŐŚĞĚ ĨĨŽƌ\nĚ ů ĂĨ ĞŬŬƐŝƐ\nŝ ŝ ĞŶ^ĞƌǀĞƌ ĞůůĞƌ\nŝƐĐŽ͕ ŚĞĐŬ WŽŝŶƚ͕\nĂƌĞ͕:ƵŶŝƉĞƌƌ͕͕ ^ŽŶŝĐt>>͕ ůŝŐĞƐŽ\nŽŵ ĚĞƌ Ğƌ ŝŶƚĞŐƌĂƟŽŶ Ɵů ŝƚƌŝǆ͕DŝĐƌŽƐŽŌ  ŽŐ EŽǀĞůů\nŽŐ ŚƆƌ ŚǀŽƌĚĂŶŽīĞŶƚůŝŐĞĚĂŶƐŬĞŬƵŶĚĞƌĂŶǀĞŶĚĞƌtĞďƐĞŶƐĞŵĞĚŝŶƐƚĂůͲ\nŚǀŽƌĚĂŶ ŽīĞŶƚůŝŐĞ ĚĂŶƐŬĞ ŬƵŶĚĞƌ ĂŶǀĞŶĚĞƌ tĞďƐĞŶƐĞ ŵĞĚ ŝŶƐƚĂůͲ\nom a/s er distributør af W\nebsense i Danmark.\no a/s 4810\n 4810 8000  www.secdatacom.dk.\n 3166 8595  www\nense.com“leder af Jørgen Kristensen, formand for KIT@Nye dagsordener\nGrøn it og informationssikkerhed er nye dagsordener for\nit-chefer i det offentlige. Det er ikke nok at tænke i kroner\nog øre, det handler om at tænke i helheder både på miljøområdet og med hensyn til informationssikkerheden. KitMagasinet har valgt at stille skarpt på ”Grøn IT”, og de\nudfordringer, der er ved at tænke energi- og klimarigtigt\nDet er givet, at den kommunale it-infrastruktur koster en\ndel på el-regningen og samtidig udgør en af de store udfordringer, når talen falder på genanvendelse og miljøbelastning af det it-udstyr, som mange steder udskiftes med\nen hastighed på 3-4 år.\nNår der foretages it-indkøb, er der alt for ofte fokus på priser og mængder på det tidspunkt, hvor kontrakten indgås,\nhvilket ikke i udgangspunktet falder ud til fordel for tænkning i miljø- og klimahensyn. Men som det fremgår af artiklerne i denne udgave af Kit-magasinet, kan det være en\nrigtig god forretning at tænke i helheder og prøve at prissætte it-udstyr og -infrastruktur i hele løsningens levetid,\neller så langt som det kan forsvares i den enkelte business\ncase. De fleste it-leverandører er med på legen og står klar\ntil at tage udfordringen op, hvis den adresseres i kravspecifikationen.Informationssikkerheden\nEt andet emne, som optager os i KIT@ er hele diskussionen omkring ”informationssikkerhed”, specielt i relation\ntil DS 484. Det er med stor glæde og tilfredshed, at vi har\nfået et par kompetente artikler med, som sætter emnet i\nrelief. Som det vil fremgå af perspektivet, ser vi udfordringen noget bredere og større end blot Danmark og it-sikkerhed.\nHvis vi på alle plan skal kunne agere fornuftigt, effektivt\nog i fuld tillid mellem modtager og afsender, er det vigtigt\nat dette sker med afsæt i et internationalt og fælles regelsæt, som gælder såvel privat som offentlig virksomhed.\nEndvidere er det vigtigt, at vi ikke kun forlader os på tekniske sikkerhedsforanstaltninger, men tillærer os selv som\nbrugere og formidlere en adfærd, hvor vi lige har tænkt os\nom, inden vi kompromitterer sikkerheden ved at handle\nuden en passende portion sund fornuft og naturlig skepsis.\nBegge de temaer, vi slår an i denne udgave, kræver lang og\nvedholdende indsats, men vil i den sidste ende skabe resultater, som er grundlæggende nødvendig for, at informationsteknologien forsat kan udvikle sig til gavn for os alle.Og der er yderligere hjælp at hente for os, der ønsker at\nleve op til det ansvar, der ligger i at tænke i miljø. El-sparefonden arbejder utrætteligt for at sætte klima- og energisagen på det offentliges dagsorden, og har blandt andet\nudarbejdet en Indkøbsvejledning med checkliste, som er et\ngodt udgangspunkt , hvis nogen skulle være blevet inspireret til at agere som andet end ”omkostnings-effektiv”\nindkøber af avanceret teknologi. El-sparefonden står i øvrigt klar med gode råd både på hjemmesiden (elsparefonden.dk) og gennem direkte kontakt til kunderådgivningen\npå 70 26 90 09.Nr.04_ august09_ side 524. september 2009 kl. 10.00 - 18.00\nNyborg Strand Hotel, Østerøvej 2, 5800 NyborgHvad mener I vil være de største udfordringer for den\noffentlige digitalisering de kommende år?“KOMBIT\nNiels Pagh-Rasmussen, MPA\nIBM Certified IT Architect,\nIBM Sales & Distribution,\nPia Toftdal Rasmussen\nFujitsuEn af de store udfordringer vil\nligge i at skulle prioritere ressourcerne. Antallet af løsninger, der vil\nkunne forbedre borgerservice og\neffektiviteten, er nærmest uendelig. Derfor er det ressourcerne,\nder sætter begrænsningerne. En\nanden udfordring vil ligge i at få\nåbnet for data og udvide brugen\naf åbne standarder.At skabe nogle digitale løsninger\nfrontstage som borgerne kan og\nvil bruge, samt skabe de organisatoriske forandringer i backoffice, som sikrer de bagvedliggende businesscases. En anden stor\nudfordring vil være at skabe en\nfælles offentlig on-line strategi på\ntværs af kommuner, regioner og\nstat. Det vi ser i dag – med flere\nindgange via eksempelvis borger.dk, sundhed.dk og 98 kommunale hjemmesider – er en\nudfordring for borgerne. En sidste\nudfordring er, at man politisk både\ni KL og i de enkelte kommuner\nsætter hårde krav til sig selv om\nat opnå de målsætninger eksempelvis e2012 byder på. Frivillighed\nholder ikke en meter, hvis vi vil\ndigitalisering.At skabe sammenhæng i services\nog data indenfor den enkelte\nmyndighed på tværs af enheder\nog på tværs af myndighedsniveauerne, så services og data\ngenbruges i størst muligt omfang\nog kan indgå i selvbetjening for\nborgerne og virksomheder. Åbenhed og komponentisering af services er afgørende for den\noffentlige sektors udvikling.Al relevant skriftlig kommunikation\nmellem virksomheder, borgere og\nden offentlige sektor skal kunne\nforegå digitalt senest i 2012. Målsætningen fremgår af regeringens\nglobaliseringsstrategi. Det bliver\nen kamp for de fleste kommuner\nat få alle data til at spille sammen\ndigitalt og at give borgerne adgang til egne sager. Kommunerne\nhar endvidere et markant behov\nfor ledelsesinformation som synliggør elementerne i krydspres\nmellem kommunens budget, ændring af demografi og borgerens\nønske om højre service.”Hvad skal deltagerne på Digitaliseringsmessen09\ntage med sig hjem?“KOMBIT\nFujitsuInspiration til at udnytte mulighederne for at skabe bedre borgerservice og for at overlade\nrutinearbejdet til maskiner, så\nsagsbehandlerne kan udnytte\nderes tid endnu bedre. Og mere\nsnævert set håber vi naturligvis at\ndeltagerne vil gå hjem med mere\nviden om, hvad kommunerne kan\nforvente sig fra deres nye digitaliseringsselskab.En masse inspiration til at komme\nvidere med at få sat strøm på processerne. Under 5% af borgerne\nanvender on-line løsning af deres\nhenvendelser/sager - så der er\nlang vej igen og der skal fart på\nnu. Jeg håber at deltagerne kommer hjem med en lang række digitale håndtag som de kan anvende\nnu og her.Indsigt i hvilke konkrete skridt den\nenkelte offentlige enhed kan tage\nher og nu i bestræbelserne på at\nsikre sammenhængende, komponent og standardbaserede services samt let tilgængelige og\ngenanvendelige data med fokus\npå borgernes og virksomhedernes\nIndsigt i mulighederne for anvendelse af andre landes og sektorers erfaringer og løsninger.Vi håber at de besøgende ved\nselvsyn får øjnene op for, hvor\nenkle, tilgængelige og åbne løsninger der findes på markedet, og\nat disse løsninger rent faktisk kan\nhjælpe kommunerne med at løse\nudfordringerne. Fujitsu tilbyder\ndemoer og appetitvækkere på firmaets løsninger i deres eget konferencelokale på\nDigitaliseringsmessen09.Udstillere på messen:”eNYT\nAf formand Britt Christensen, Borgerservice Danmark,\ncenterchef Jakob Harder, KL, og formand Jørgen Kristensen, KIT@Sæt dit fingeraftryk\nEn ny æra for kommunal digitalisering er ved at tage form. Kommunerne går sammen og stiller nye,\nfælles krav til leverandørerne. Med det resultat at borgerne får bedre selvbetjeningsløsninger og\nkommunerne får bedre sammenhæng i sagsbehandlingen. Salget af KMD og oprettelsen af KOMBIT betyder, at kommunerne nu får en helt anden og meget stærkere rolle, når administrationen og\nborgerkontakten skal forbedres.\nEt af de første skridt i fællesskabets rejse bliver Digitaliseringsmessen09. Messen samler kommunerne og leverandørerne til en nyskabende dialog. Målet er at få flere\nleverandører med ombord i udviklingen af den kommunale verden gennem flere og bedre it-løsninger, som understøtter kommunernes visioner om en effektiv og\nmoderne administration og borgerservice.\nVi ønsker, at flere leverandører har mod på at byde på\nkommunale opgaver. Og for at skabe modet, mener vi, at\nvi må samle gode kræfter fra kommunerne og leverandørerne på samme sted. Leverandørerne skal høre de kommunale budskaber om, hvordan vi mener it skal\nunderstøtte kerneopgaverne – og ikke mindst, hvordan vi\nønsker et samspil med mange gode kræfter på markedet.\nDermed skaber vi et rum, hvor leverandørerne hører vores\ntanker og forhåbentlig udvikler bedre og flere it-løsninger\nsammen med os.tyder, at vi vil have flere leverandører til at komme med\ninput, nye idéer og alternative løsninger. Vores strategi er\nFlere leverandører skal byde ind med løsninger til det\nkommunale område – til gavn for både prissætningen og\n– ikke mindst – innovationen af digital service i kommunerne. Til gengæld bør vi være parate til at præsentere leverandørerne for fælles krav og forventninger. Så\nleverandørerne ikke skal opfinde 98 forskellige dybe tallerkener.\nDigitaliseringsmessen09 sætter rammerne for en god og\nkonstruktiv debat om kommunal digitalisering.\nVi glæder os til at byde både kommunale medarbejdere og\nchefer samt private leverandører velkomme. Dialogen er i\ncentrum og vi håber, at Digitaliseringsmessen09 er med til\nat bringe leverandørerne og kommunerne tættere på hinanden til glæde for en bedre digital fremtid.\n■Dialog begge veje\nDigitaliseringsmessen09 er ikke kun budskaber fra kommunerne til leverandørerne. Dialogen går begge veje. Derfor har vi som arrangører af Digitaliseringsmessen09\nsørget for, at der også bliver rige muligheder for, at kommunerne kan høre om nye løsninger og tiltag fra leverandørerne. Og når leverandørerne er samlet ét sted bliver det\nnemmere at vurdere og sammenligne løsningerne.\nLeverandørerne har både klassiske stande, hvor deltagerne kan se deres produkter i funktion. Men som noget\nnyt får leverandørerne også mulighed for at afholde\nworkshops, hvor de sætter dagsordenen. Det er på de\nworkshops, at debatten og dialogen er i fokus. Det vil sige,\nat du som deltager får mulighed for at sætte dit fingeraftryk på den fremtidige digitalisering i kommunerne.\nDermed forsøger KL sammen med KIT@ og Borgerservice\nDanmark at sætte en stopper for, at manglende viden mellem kommuner og leverandører hindrer udvikling af gode\nMed Digitaliseringsmessen09 skaber vi en ny platform,\nsom bygger videre på kommunernes vision om flere leverandører på it-markedet. Vores flerleverandørstrategi be-Digitaliseringsmessen09:\nDato: Den 24. september på Nyborg Strand\nkl. 10.00 til kl. 18.00.\nArrangører: KL, Borgerservice Danmark og KIT@\nGratis shuttlebusser mellem Nyborg Strand og\nNyborg station morgen, eftermiddag og aften.\nBusserne kører med halv-times drift.\nAntal deltagere: 400 - 600 (ved redaktionens\nafslutning var over 200 tilmeldt)\nMulighed for at deltage i\ngallamiddag om aftenen.\nPris for at deltage: 400 kr.\n+ evt. gallamiddag.\nTilmelding og info på\nwww.digitaliseringsmessen.dkeNYT fra Danmark Af Niels Torben VolqvartzNy uddannelse\nbygger bro mellem\nKommunerne har behov for at skabe sammenhæng mellem\nkerneforretningen og it og for at få et fælles sprog omkring digitalisering. En uddannelse i “Digital Styring og Organisation,”\nskal dække dette behov.\nBesynderligt nok er der ingen uddannelse, der umiddelbart dækker det\nbehov. Derfor udskrev COK - Center\nfor Offentlig Kompetenceudvikling,\nKIT@ og KL en konkurrence til design af uddannelsen. Konkurrencen\nblev vundet af Devoteam Consulting.\n”It-medarbejderne i kommunerne\nhar vidt forskellig baggrund, og der\nhersker ofte internt i kommunen forskellige opfattelser af it og digitalisering. Der er derfor behov for en\nuddannelse, som kæder forståelsen\naf it og digitalisering sammen. It\nhandler groft sagt om teknik, bits og\nbytes, mens digitalisering er hvordan\nder med it kan skabes løsninger, som\ngiver borgerne bedre service eller\ngiver det enkelte forvaltningsområde\nøget effektivitet,” siger chefkonsulent\nJacob Dyppel, COK.\nUddannelsen skal være et tilbud til\nit-medarbejderne, som kommer med\nforskellig baggrund. Det kan være en\nAC´ere og autodidakte. Kommunerne\nmangler på sin vis et fælles sprog for\nsammenhængen mellem it og digitalisering. Der arbejdes nu på at etablere et tredages kursus i ”Digital\nStyring og Organisation,” der kan\nblive den første selvstændige enhed i\net forløb, der kan ende med en masteruddannelse.Byggeklods kan føre til masteruddannelse\nJacob Dyppel: ”Vi vil udvikle grundforløbet til en byggeklods, som kan\nNr.04_ august09_ side 8danne basis for den enkeltes ønske\nom specialisering indenfor digitale\nkompetencer. Vores ambition er at\nkoble kurset op på masterniveau, så\nde, der vil, kan få et formelt papir på\nderes kompetencer – det hører vi\nnemlig, at it-cheferne efterspørger. Vi\narbejder lige nu på at indgå aftaler\nmed højere læreanstalter om merit af\nden nye uddannelse, så den kan være\nstarten på en master i it.”\nGrundkurset vil belyse samspillet\nmellem teknisk viden og forståelse\nog give indsigt i forvaltningers opgaver over for borgere eller interne\nkunder, for eksempel fagdirektører.\nMen der vil også blive lagt vægt på\nkommunen som arbejdsplads: Hvad\nbetyder det at arbejde i en politisk\nstyret organisation, og definere it- og\ndigitaliseringsydelser indenfor denne\ntype af organisation og indenfor lovgivningens rammer?\n”Vi har valgt Devoteams forslag, fordi\ndet overordnet, men præcist anviser\nen ”køreplan” for it-medarbejdernes\noperative og strategiske grundkompetencer. Disse kompetencer vil vi\ngive deltagerne på grundkurset. På\noverbygningskurser går man så i\ndybden med udvalgte emner som for\neksempel it-sikkerhed, it-anskaffelser og it-arkitektur. Overbygningskurserne findes allerede i dag. COK,\nKL og KIT@ vil binde dem sammen,\nså it-medarbejderen ideelt set kan\nshoppe imellem dem og kan give\nmerit i det formelle uddannelsessystem,” understreger Jacob Dyppel.Baggrund for\nDevoteam lægger i sit forslag\nvægt på, at uddannelsen skal\nløse det grundproblem, at kommunerne har behov for at skabe ■\nbedre sammenhæng mellem\nkerneforretningen og it, men det\ner svært, når fagforvaltningen\nikke forstår mulighederne i it og\nit-afdelingen ikke til fulde forstår\nfagforvaltningens opgaver og\nEt andet problem er, at kommunernes lokale processer ofte fungerer fint, men ikke hænger\nsammen på tværs og understøttelsen med it ikke er optimal. Når\nsystemerne ligger i siloer, så arbejder medarbejderne også i siloer.\nMange kommuner arbejder med\nfælles ansvar for opgaver, men\nder skal være incitamenter til at\nløfte udfordringerne med digitalisering. Kommunerne kan blive\nbedre til at styre it-udviklingen,\nmen direktioner og andre beslutningsfora er ofte ikke gode til at\nforstå it. Så beslutningerne om\ndigitalisering træffes ofte lokalt i\nforvaltningerne. Det er samtidig\net problem, at mange kommuner\nlaver gode sikkerhedspolitikker,\nmen medarbejderne forstår dem\nikke, og de forstår ikke sikkerhedsniveauet i de forskellige itsystemer. Kommunerne har\ninvesteret mange penge i it, men\ngevinsterne lader vente på sig.\nDen kommende uddannelse,\nsom går i luften fra 2010, er\ntænkt som en grundsten, der\nkan give medarbejderne forståelse for og kompetencer til at\nløse disse udfordringer.eNYT fra Danmark Af Niels Torben VolqvartzInformationssikkerhed op på\nInformationssikkerhed er et langt bredere begreb end\nit-sikkerhed. En undersøgelse blandt kommuner, regioner og statsadministration i Norden gennemført af EUagenturet, Enisa, viser, at der langt mellem top og\nbund, altså mellem de, der har en politik for informationssikkerhed og arbejder målrettet efter at skabe opmærksomhed og indføre procedurer i egen\norganisation, og de, der ikke er nået helt så langt.\nI Danmark sætter kommuner og regioner nu fokus på\ninformationssikkerheden gennem DS 484 som standard\npå området, men tilsvarende i ISO-regi arbejdes der\nefter de internationale standarder 27.001 og 27.002.\nRådet for Informationssikkerhed vurderer, at en tredjedel af landets kommuner er langt i processen med informationssikkerheden og indførelse af DS484, mens\nen tredjedel er i gang og en tredjedel mener, at situationen er god som den er. Informationssikkerhed handler\nom forretningsprocesser og er et emne, der ikke kun\nskal løses af i it-afdelingen, men bredes ud i hele organisationen både af hensyn til borgere og de ansatte i\nkommunerne. Det er ganske enkelt på vej op på topledelsens bord. Kit-Magasinet belyser emnet i en række\nfaglige artikler og kronikken, er skrevet af bestyrelsesformand Karin Riis Jørgensen, European Privacy Association (EPA) og handler om ”privacy”.\nInformationssikkerhed er en organisatorisk proces, som ofte angribes uden ledelsesmæssig\nopbakning med den konsekvens, at der er\nlangt mellem god og dårlig praksis.\nDer er langt mellem top og bund, når det gælder sikkerhedspolitik for udveksling af informationer i danske kommuner og regioner. Det viser EU-organisationen Enisas\nundersøgelse af decentrale offentlige forvaltninger i Norden med det formål at formidle erfaringerne til lande i EU,\nder generelt står ringere på området.\n”Selv om Danmark er blandt klassens ”pæne piger” i\neuropæisk målestok, er det vigtigt, at de lande der ikke er\nså langt fremme, lærer af de førende. Ingen kæde er stærkere end det svageste led. Og informationerne udveksles i\nstigende grad på tværs af kommuner, regioner, statsadministrationen og udenlandske institutioner,” siger direktør\nKlaus Kristensen, i-trust.\nI-trust har gennemført undersøgelsen af informationssikkerheden i danske kommuner og regioner i samarbejde\nmed Danske Regioner, KL og KIT@.Public IT Solutions\nPortal- og internetløsninger for kommuner, regioner\nog styrelser.inCaptiva A/S\nNr.04_ august09_ side 10Tlf: 70 20 21 90\nWeb: www.incaptiva.dkUndersøgelsen blev\nforanlediget af EU’s agentur\nEnisa, der ønskede en\nvurdering af indsatsen i\nUndersøgelsen blev foretaget i regi af Awareness\nRaising Community (ARC),\nen sammenslutning af personer med interesser i informationssikkerhed fra blandt andet de\nnordiske lande. ARC er stiftet af Enisa,\nsom er specielt interesseret i at sætte\nfokus på kommuner og regioner, da det oftest er dem, der er tættest på borgeren i dagligdagen. Forvaltningsområderne er tillige ret ens fra\nland til land, så det er let at sammenligne og overføre erfaringer mellem landene.Øget informationsudveksling kræver sikkerhed\nKlaus Kristensen: “Årsagen til at interessere sig for tværgående kommunikation er, at der for eksempel udveksles\nmange data internt på sygehuse, mellem sygehuse og\nkommuner, regionale og statslige institutioner samt på\ntværs af landegrænserne. Når nogen falder under niveau,\nså bliver det et problem for alle. Det er et spørgsmål om\ntiltro til hinanden.”“Kun en femtedel af kommunerne har\nindført procedurer herfor eller indført\nrutiner til opfølgning af medarbejdernes forståelse af sikkerhedsreglerne og\nbrug af systemer.\nI-trust.Undersøgelsen viser, der er langt mellem ”top” og ”bund”.\nNogle organisationer har endnu ikke nedfældet politikken\nfor, hvordan organisationen skal forholde sig til informationssikkerhed eller sanktionerne for at overskride sikkerhedspolitikker. Men en politik er i sig selv heller ikke\nnok. Hvis de ikke løbende følges op, så har det ringe\neffekt. De bedste, viser undersøgelsen, har både en formel\nsikkerhedspolitik og en organisation, der aktivt arbejder\nmed alle områder inden for informationssikkerhed.\nKlaus Kristensen: ”Alle organisationerne bør ideelt set\nligge omkring samme niveau, og det er uheldigt med så\nstore forskelle i informationssikkerhed, som undersøgelsen viser.”\nDet fremgår af undersøgelsen, at kun et fåtal af kommuner har indført en praksis for opfølgning på medarbejdernes efterlevelse og forståelse af sikkerhedsreglerne. Kun\nen femtedel af kommunerne har indført procedurer herfor eller indført rutiner til opfølgning af medarbejdernes\nforståelse af sikkerhedsreglerne og brug af systemer.Forankring er vigtigst\n”Et er at man ved, hvad man vil, noget andet er at sikre en\nforankring af det i ledelse og organisation.Den næste Enisa undersøgelse om\ninformationssikkerhed er planlagt til\noktober i år og ventes færdig 2010.\nDet er meget vigtigt at følge op på\nanalyserne, måle fremgangen, definere best practise og udvikle samarbejder for at øge sikkerheden\nomkring den stigende udveksling af\ninformation.Det vigtigste er at gennemføre implementeringen i organisationen og få medarbejderne til at forstå det og så handle\nderefter,” siger Klaus Kristensen.\nUndersøgelsen viser, at de mindre organisationer i ringere\nudstrækning får skrevet politikker og er svagere til at\netablere procedurerne. Til gengæld er de store gode til at\nformulere mål og politikker, men får ikke i samme omfang\nudrulningen gennemført. Bliver de rullet ud og bliver der\nindført sanktioner for at overtræde dem, bliver de sjældent\nfulgt op. De fleste steder kniber det også med at få ledelsens opbakning til arbejdet med informationssikkerhed.\n”Begrebet informationssikkerhed er ret nyt og vokset ud af\nit-sikkerhed, som er forankret i it-afdelingen. Men informationssikkerhed handler primært om organisation og i\nmindre grad it. Når it-afdelingen hyppigt er den koordinerende funktion, er den ikke i stand til at løfte den opgave\npå grund af manglende indflydelse. Analysen viser, at jo\nhøjere organisatorisk reference den ansvarlige for informationssikkerhed har, desto bedre slår det også igennem.\nHøj forankring i organisationen betyder, at det bliver klarlagt, hvilke værdier, der skal beskyttes, og der sættes\nfokus på konsekvenserne for, hvad der er vigtigt for organisationen,” understreger Klaus Kristensen.\n■Benchmark - Danmark\nManagement■ Best in ClassInformation\nManagement■ AverageEnforcementAwareness■ Worst in ClassUndersøgelsen viser, at Danmark hører til blandt de bedste i\n”klassen” (den grå linie). Men i takt med at der udveksles flere\ninformationer på tværs af kommuner, regioner og landegrænser, er det vigtigt, at de der ikke er så langt fremme, lærer af de\nførende. Der bliver tale om en ”kæde”. Dermed udgør det svageste led en risiko for alle.\nNr.04_ august09_ side 11eNYT fra Danmark Af Niels Torben VolqvartzSelv de bedste er dårlige til\nat formidle viden om sikkerhed\nSelv om Viborg Kommunes score ligger blandt de øverste\n10 procent, der indgår i den såkaldte Enisa undersøgelse af\ninformationssikkerhed i de nordiske kommuner og regioner, så er informationssikkerhedskoordinator i Viborg\nKommune, Christian Åbo, ikke tilfreds:\n”Ingen danske kommuner er på et acceptabelt niveau, når\ndet gælder om at skabe opmærksomhed blandt medarbejdere om de risici, der er i en organisation om informationssikkerhed. Det vil sige, vi skal blive bedre til at\nformidle viden til medarbejdere eller sikre procedurer om\ninformationssikkerhed. Her skiller vi os ikke særligt ud, og\nvi har langt igen.”\nChristian Åbo tilføjer dog straks, at sikkerhedsniveauet i\nNorden generelt er højt i forhold til Sydeuropa og at det er\ngrunden til, at EU-organisationen, Enisa, har valgt at undersøge Norden, så erfaringerne kan formidles i EU.\nForklaringen på Viborg Kommunes gode score finder Christian Åbo i samspillet mellem en visionær it- og digitaliseringschef og en ledelse, der også er interesseret i\ninformationssikkerhed. Men der er langt til målet selv for\nde bedste, og kommunen vil sætte nye initiativer i gang:\n”Vi vil klæde vores ledere bedre på ved blandt andet at undervise dem i informationssikkerhed. På den måde kan de\noptræde som fyrtårne, som medarbejderne så kan følge,\nNr.04_ august09_ side 12og de kan følge op på, om indsatsen slår igennem. På den\nmåde opnår vi større opmærksomhed i organisationen.”\nMen medarbejdere skal også påvirkes direkte.\n”Det er ikke vores tanke, at vi kan løfte den opgave alene.\nDet må it gøre sammen med HR og informationsafdelingen,” siger Christian Åbo.Nødvendigt at benchmarke med andre\nHan lægger vægt på, at kommunen også skal måle forbedringerne og sammenlignes med andre.\n”Vi er meget opmærksomme på, at vi må måle os op mod\nnoget for at vurdere, hvordan vores arbejde med forbedringer slår igennem. Det er derfor vigtigt, at Enisa undersøgelsen videreføres i 2009. Det er af stor betydning at se,\nhvordan det er gået i år og at sammenligne os mod Norge\nog Sverige. Det gælder ikke mindst ”Flinkeskolen” Norge,\nsom ligger foran med hensyn til ”awareness,” pointerer\nPå området for IT-praksis og IT Risk Management har Viborg Kommune angivet, at driften af it i forhold til support\nog udvikling ikke er helt så dokumenteret som ønsket.\nSamme forhold gør sig gældende for IT Risk Management,\nhvor der er angivet niveauet ”delvist” til at beskrive, om\nder er foretaget vurderinger af beskyttelsen af informa-“Ingen danske kommuner er på et acceptabelt niveau,\nnår det gælder om at skabe opmærksomhed blandt\nmedarbejdere om de risici, der er i en organisation\nChristian Åbo, Viborg Kommune.tionsaktiver, og om der foreligger konsekvensvurdering af\nViborg Kommune ligger højt placeret i den gruppe af\nspørgsmål som vedrører sikkerhedsstyring. Det fremgår\ndog, at den øverste ledelse kun ”delvist” holdes orienteret\nom spørgsmål vedrørende informationssikkerhed.\nOgså i gennemførslen af politik for informationssikkerhed\nligger kommunen placeret blandt de bedste kommuner.\nDet fremgår dog af undersøgelsen, at kun få kommuner\nhar indført en praksis for opfølgning af medarbejdernes\nefterlevelse og forståelse af sikkerhedsreglerne. Viborg\nKommune er blandt den femtedel af kommunerne der har\nindført procedurer. Kommunen har til dels indført rutiner\ntil opfølgning via log af medarbejdernes brug af systemer\nog for forståelse af sikkerhedsreglerne.\nI kommunikationen af sikkerhedsregler til medarbejdere\nog ledere placerer Viborg Kommune sig i den halvdel af\ndeltagerne, som har introducerende aktiviteter fastlagt.\nKarakteren af disse aktiviteter er fortrinsvis at stille dokumentation til rådighed, men ikke i form af uddannelse\neller levendegørelse via video eller lignende.Kommunen har ikke indført regelmæssig opfølgende uddannelse af hverken ledere eller medarbejdere i informationssikkerhed.Gode til teknik dårlige til information\n”Alle kommuner er rimeligt gode, når det gælder den tekniske sikkerhed, mens de organisatorisk står dårligt. Teknikken udgør blot en lille del af problemet om\ninformationssikkerhed,” siger Christian Åbo.\nDerfor efterlyser han både gode og dårlige historier inden\nfor sikkerhed, så kommunerne kan opbygge en god sikkerhedskultur ved at udnytte erfaringerne fra begge lejre.\n”Det uheldige er, at der ikke sættes midler af til information, som er meget underbudgetteret,” understreger Christian Åbo.\nDet fremgår af undersøgelsen, at kommunen – som flertallet af øvrige kommuner – ikke har rutiner for opfølgning\npå effekten af uddannelse eller til awareness kampagner.\n■Invitation til seminar om\nKom og hør hvordan EasyIQ revolutionerer\nbrugeradministration landet over!\nKom til en inspirerende dag med fokus\npå EasyIQ funktioner som:\n•vedligeholdelsesfrit active directory – automatisk oprettelse af lærere og elever\ndigital eksamen – automatisk styring af rettigheder under eksamen\nblokering af internetadgang i undervisningen\nsms-afsendelse til elever og ansatte\nfiltrering af hjemmesider\nog meget mereTirsdag d. 6. oktober hos Systemtech, Godthåbsvej 89, 8660 Skanderborg\nTorsdag d. 8. oktober hos Microsoft Danmark, Tuborg Blvd. 12, 2900 Hellerup\nBegge arrangementer foregår fra kl. 9.30-14.00 (inkl. fuld forplejning)\nSe den officielle invitation med agenda på www.systemtech.dk.De har valgt EasyIQ\n• Århus Kommune\n• Herning Kommune\n• Holbæk KommuneHerning Kommune siger: Vi har med EasyIQ fået et\nfælles system, så vi kan sikre en ensartet og automatisk\noprettelse og vedligeholdelse af alle elever".\nHelge V. Rasmussen, Driftleder - Skole-it, Herning Kommune.\nSystemtech A/S · Godthåbsvej 89 · 8660 Skanderborg . salg@systemtech.dk . Telefon 70 30 00 00www.systemtech.dk\nNr.04_ august09_ side 13eNYT fra Danmark Af Niels Torben VolqvartzInformationssikkerhed\nopfattes fejlagtigt som teknik\nDet vigtigste ved informationssikkerhed er at beskytte virksomhedens kritiske forretningsprocesser,\nhvor it kun står for mellem 20-50 procent. Informationssikkerhed er slået igennem som begreb,\nmen de største udfordringer er forståelse og implementering”Problemet er, at folk tænker i tekniske termer som spam,\nvirus og firewall, når det gælder sikkerhed. Men erfaringerne viser, at det største udbytte ved projekter om indførelse af standarder for informationssikkerhed ikke ligger\npå it-området, men på selve implementeringsprocessen i\n”Det står i skærende kontrast til, at under en femtedel af\nbudgetterne tildeles områder som kommunikation og organisation ved etableringen af informationssikkerhed, og\ndet er grunden til, at der efter ledelsens opfattelse ikke\nopnås et tilfredsstillende forretningsorienteret resultat,”\nsiger informationssikkerhedsrådgiver Niels Madelung,\nHan er desuden bestyrelsesmedlem i Rådet for større itsikkerhed. Han deltager i ISO´s standardiseringsarbejde og\nNr.04_ august09_ side 14er fagligt ansvarlig i Danmark for standardisering af informationssikkerhed, risikoledelse og privacy, som han også\nrådgiver om og underviser i.\n”Det vigtigste ved informationssikkerhed er at beskytte og\nstyrke forretningsprocesser, og heldigvis er nogle begyndt\nat tænke på de risici som omgærder processerne, og har\nindset at it-sikkerhed kun har moderat betydning. Informationssikkerhed er slået igennem som begreb, men reelt\nikke implementeret i et større omfang,” siger Niels Madelung.\nHan vurderer, at en tredjedel af kommunerne er langt i\nprocessen med informationssikkerheden og indførelse af\nstandarden DS484, en tredjedel er i gang og en tredjedel\nmener, at situationen er god nok som den er eller harsvært ved at finde ud af, hvordan de skal angribe opgaven.\nGennemgående for alle kommuner er at de starter med itsikkerhed og arbejder derud fra. Men det er ikke nødvendigvis den mest hensigtsmæssige eller succesfulde måde.It ses som et nødvendigt onde\nNiels Madelung: ”Det er et potentielt problem for alle, at\nledelsen primært forbinder sikkerhed med it. Samtidig\nmener ledelser hyppigt, at it er et nødvendigt onde og ikke\nfremmende for forretningen. Vejen til succes med sikkerhedsarbejdet er derfor afhængigt af, hvor stærk it-ledelsen\nstår over for topledelsen. Når ledelsen placerer et så væsentligt område som informationssikkerhed i it-afdelingen, så er udgangspunktet ikke godt. Det bliver ikke bedre,\nnår it-ledelsen ikke har det som succeskriterium og derfor\nheller ikke har fået det rette kommissorium.”\nNiels Madelung vurderer, at regionerne er kommet ret\nlangt med at have ansvarlige for informationssikkerhed og\nefterlevelsen af DS 484. Staten har siden 2007 været pålagt at efterleve DS 484, men det er frivilligt for kommuner og regioner.\n”Staten har en efterlevelsesgrad på 70-80 procent, og det\ner et rimeligt resultat. Det er en proces, så man bliver aldrig færdig. Staten er ganske godt med, regionerne er rimeligt godt med, og kommuner er på vej. Det er min\nvurdering, at cirka en tredjedel af kommunerne er på niveau med staten, og resten ligger på 30-50 procent i efterlevelsesgrad,” siger Niels Madelung.Brud på informationssikkerhed frem i lyset\nHan anser det for at problem, at brud på informationssikkerheden ikke kommer frem i lyset, fordi det holdes hemmeligt.“Vejen til succes med sikkerhedsarbejdet er derfor afhængigt af,\nhvor stærk it-ledelsen står over\nNiels Madelung.”Man ønsker naturligvis ikke at vaske sit beskidte undertøj offentligt, men brud på informationssikkerhed skal\nfrem i lyset, for at alle kan lære af det. Jeg ser gerne, at\nDatatilsynet får større råderum og et bredere kommissorium og tilføres flere ressourcer. Så skulle det være lovpligtigt at indberette brud på informationssikkerheden.\nPå den måde kunne man offentliggøre problemerne i anonymiseret form for at synliggøre, hvor problemerne er og\nom tendenserne er for opadgående eller for nedadgående,”\nsiger Niels Madelung.\nDet handler om at synliggøre problematikkerne, såvel\ninden for virksomheden som i samfundet som helhed.\nNiels Madelung forstiller sig at Datatilsynet kunne virke\nlidt i stil med Finanstilsynet. Der er både behov for at oplyse og kontrollere samt give anvisninger. Kontrol alene er\nnemlig ikke nok.\n■– Vi samler spoerne i én salgsorganisationMediconnect A/S og Kommuneinformation A/S har pr.\n1.maj 2009 valgt at styrke samarbejdet og kundekontakten\nmed en ny fælles salgsorganisation på det kommunale\nmarked. Den nye salgsorganisation har til huse hos Mediconnect i Århus, og vil fremover varetage salget af produkter fra både Mediconnect og Kommuneinformation, samt\nOIB produkter fra KOMBIT.Sammen tilbyder vi en bred vifte af produkter. Besøg vores\nstand på Digitaliseringsmessen, hvor vi bl.a. præsenterer:\nß NetForvaltning Sundhed – en brugervenlig løsning tildigital sagsbehandling af LÆ-blanketter\nß OIB Borger – indberetningsløsning, der letter og effek-tiviserer kommunens digitale borgerbetjening\nSom kommune vil I fremover have én fast kontaktperson,\nsom repræsenterer alle tre leverandører i jeres landsdel.\nAlle vores markedskonsulenter har et indgående kendskab\ntil hele produktporteføljen, og I vil derfor opleve samme\nhøje serviceniveau, som I er vant til.ß Arbejdsgangsbanken – et effektivt arbejdsredskab til atoptimere og lovsikre kommunens interne arbejdsgange.Vi udstiller på:Nr.04_ august09_ side 15kKRONIKAf bestyrelsesformand Karin Riis-Jørgensen,\nEuropean Privacy Association (EPA)Giv mig ret til at\nMed digitaliseringen i det offentlige følger effektivitet, udveksling af oplysninger, mulighed for at\nborgere selv kan ordne deres selvangivelse i hjemmet – men hvem har egentlig kontrollen over\nvores personlige data? Det bør vel være den enkelte selv.På sundhed.dk kan jeg se mine sundhedsoplysninger, hvilken medicin jeg har fået ordineret og andre oplysninger,\nder måtte findes om mig i sundhedssystemet. Men det er\nder også mange andre mennesker, der kan – nemlig ansatte i sygehusvæsnet, fra læger og sygeplejersker til fysioterapeuter og lignende. Også de der ikke er direkte\ntilknyttet en given patient. Det må de dog ikke, så hvorfor\nskulle de snage? Når det handler om så stor en gruppe, er\ndet svært at forestille sig, at der ikke er nogen, der lader\nsig friste til at tjekke en kendt person, de netop har set\nblive indlagt, eller en potentiel ny kæreste for den sags\nskyld. Et godt eksempel er den amerikanske skuespiller,\nGeorge Clooney, som for nylig blev indlagt efter en ulykke\npå motorcykel, og lidt for mange nysgerrige sygeplejersker havde tjekket hans patientjournal. 27 ansatte blev\nsuspenderet for at have kigget i journalen uden tilladelse.\nSundhedsoplysninger er meget følsomme personlige data.\nDet behøver ikke være specielt afslørende eller meget private oplysninger, men ganske enkelt bare oplysninger\nman ikke har lyst til, at alle og enhver har kendskab til. Jeg\nvil selv vide, hvem der ved hvad om mig. Ikke alle vil tolke\noplysninger på samme måde som ens egen læge, der har\ntavshedspligt. Kommer disse oplysninger i de forkerte\nhænder, kan det have store konsekvenser for det enkelte\nIfølge loven har vi som borgere ret til at sige fra i forhold\ntil opslag i vores patientjournal, når vi indlægges. Men\nugennemsigtighed eller tilbageholdelse af oplysninger fra\nlægen, kan jo betyde at vi ikke får den rigtige behandling.\nSom patient er det meget svært at gennemskue hvilke oplysninger, der kan være væsentlige for at stille en diagnose. Derfor fortæller vi lægen om symptomer ned til\nmindste detajle.Nr.04_ august09_ side 16Det kommer derfor hurtigt til at ligne et spørgsmål om lægens adgang til oplysninger og det at redde liv overfor retten til privatliv. Men sådan behøver det ikke at være.\nSundhedsoplysninger er bare ét eksempel på, at andre kan\nskaffe sig adgang til private oplysninger om os. På internettet er omsætningen af personlige data efterhånden\nvokset til et sådant omfang, at det har fået EU-Kommissæren for Forbrugerbeskyttelse, Meglena Kuneva, til at udtale; "Personal data is the currency of modern economy".\nOg det er lige præcis hvad det er. Der er massive økonomiske interesser i personlige data.\nMed digitaliseringen af det offentlige og annoncering på\nnettet og med samkøring af regtistre har der aldrig været\nså mange personfølsomme data om os, som kan kædes\nsammen til en enkelt person. Samtidig er systemerne til at\nbeskytte vores privatliv slet ikke fulgt med. Dermed mister\nvi kontrollen over hvem, der ved hvad om os. Dermed står\nvi over for en stor udfordring, en af de største jeg ser i det\n21. århundrede, idet privatslivsbeskyttelsen er en forudsætning for vores fundamentale demokratiske rettigheder.Ret til at være i fred – og til at være 'inkognito'\nDet hører således til enhver borgers ret, at have kontrol\nover egne data. Jeg bør, som borger, have ret til at bestemme, hvem der ved hvad om mig. Enhver borger bør\nhave retten til at være i fred. Men én ting er have en ret,\nen anden ting er at kunne udøve denne ret. Vi har allerede\npersondatabeskyttelse, men hvordan kan vi i praksis forhindre, at nogen kigger i vores journal, at viden om os\nikke bliver videresolgt på nettet? Vi er nødt til at supplere\nvores rettigheder med værktøjer, der giver mening i en\nmoderne digital verden.\nVed at give borgerne nogle værktøjer, kan man sætte den\nenkelte i førersædet, når det kommer til egne data og oplysninger.\nI dag bliver det hurtigt enten-eller. Enten giver vi samtykke til brug af vores oplysninger og får fordelene (og\nulemperne) heraf, eller også gør vi ikke. Det kender vi\nmed patientoplysninger, hvor man ved begyndelsen af en\nbehandling giver sin tilladelse til al videre persondatabehandling. Hvorfor ikke lade borgeren have kontrollen hele\ntiden – det er faktisk muligt. For den fagre nye it-verden\ngiver ikke kun anledning til flere af disse problemer, den\ngiver faktisk også løsninger, hvis vi tør bruge dem. Dette\nvil kun ske, hvis vi borgere kræver det og lægger det nødvendige pres på politikerne.\nBrugen af pseudonymer kan være en mulighed. Således at\nborgere kan have en virtuel identitet, som de forskellige\noplysninger er samlet under. Først når borgeren giver sin\ntilladelse, så kobles oplysningerne til den faktiske person. I\ntilfælde af kriminalitet, vil man kunne skaffe sig oplysninger om den faktiske person gennem en dommer, og dermed er vores retssikkerhed og den enkeltes ret til\nprivatliv sikret. Borgerne skal således gives en ret til at\nvære inkognito, kan man sige.Samtidig vil øget fokus på sikkerhed også sikre de ansatte,\nhvis man tydeligt kan se, hvem der har skaffet sig adgang\ntil hvilke oplysninger og hvornår. Øget it-sikkerhed og databeskyttelse skal ikke være en kollektiv mistænkeliggørelse af de personer, som blot udfører deres arbejde\nindenfor de rammer, som loven tilskriver dem.Politisk viden og vilje\nPrivatliv er en fundamental demokratisk ret. Det er der\nikke noget nyt i, men der er i dag større udfordringer end\nnogensinde før. Der er ingen, der er interessede i brud på\ndatabeskyttelse. Men for at undgå dette, kræves politisk\nvilje. Både nationalt og på EU-niveau.\nPolitikere må tænke privatlivsbeskyttelse ind fra starten,\nnår nye tiltag vedtages. Hvorfor ikke holde al ny lovgivning op mod privatlivsbeskyttelse, når nye offentlige systemer tages i brug, hvad enten der er tale om\npatientjournaler, elektroniske buskort, indkøb af offentlige\nit-systemer eller lignende.\nSvaret er nemlig ikke at begrænse anvendelse af persondata. Anvendelsen af persondata er fundamental for at\nkommune, stat og virksomheder kan fungere. Det er derfor vigtigt, at designe systemer så persondata kan anvendes, og også gerne i større omfang. Men med den enkelte\nborger i kontrol over egne data. Og det sætter endnu\nstørre krav til at få tænkt dette ind i lovgivning alle steder.\nDet er politikeres opgave at gå foran – i dette tilfælde, at\nsikre borgeres ret til at være i fred.\nOg det er i den ånd jeg har stiftet European Privacy Association (EPA)i samarbejde med europæiske ligesindede. Ét\nmål er blandt andet at tænke privatlivsbeskyttelse ind i\nVi skal derfor have sat personlige data på dagsordenen hos\npolitikere og borgere – og ikke kun hos de virksomheder,\nder har store økonomiske interessser i alle vores personlige data. I EPA vil vi søge, at være foran og værne om retten til at være i fred – og retten til at være inkognito.\n■Karin Riis-Jørgensen er uddannet jurist. Hun har siddet i Europa Parlamentet for Venstre fra 1994 - 2009. I\njanuar 2009 stiftede hun sammen med italienske privacy-eksperter "European Privacy Association - EPA".\nEn politisk uafhængig, europæisk aktør, som har til formål, at fungere som samlingspunkt for virksomheder, jurister, forskere, interesse-organisationer og politikere,\nsom beskæftiger sig med privatliv og databeskyttelse.\nMålet er at bringe privatliv og databeskyttelse på dagsordenen hos befolkning, regeringer, medier og virksomheder i Europa.Se mere på www.europeanprivacyassociation.eu\nNr.04_ august09_ side 17:TEMA :\nGrøn IT af Flemming KjærsdamDer stilles skarpt på\nEfter kommunalreformen med konsolidering af it-servere i kommunernes\ndatacentre er strømforbruget kommet i fokus. El-regningerne har nået en størrelse,\nhvor de er svære at overse. Men der er også markante besparelser at hente. I Egedal Kommune forventes strømregningen at blive halveret i it-afdelingen efter at have barberet antallet\naf servere med to tredjedele. Det sparer kommunen knapt 20.000 kr. på om måneden. I Herning Kommune overvejes en omfattende udskiftning af stationære pc´er til bærbare pc´er på\ngrund af lavere strømforbrug, og fordi medarbejderne gerne vil være mobile. Dermed går lavere strømforbrug, mindre CO2 udslip og mobilitet op i en højere enhed. Ifølge en opgørelse\nfra Klima- og Energiministeriet er der i dag seks kommuner som er energibyer.Virtualisering af servere\nEgedal Kommunes It-Center har gennem virtualisering af servere nedbragt antallet af\nservere fra 66 til 22. Det svarer til to tredjedele reduktion i antallet af fysiske servere.\nVirtualiseringen har alt i alt kostet 1,5 mio. kr.\ni software og nye servere og omlægning af\nnetværk, sparer kommunen nu angiveligt\nstrøm for 230.000 kroner om året. Strømregningen i datacentret er tæt på at være blevet\nhalveret.”I It-Centeret har vi aldrig set en elregning og derfor\nhar udgifterne til el heller ikke haft vores bevågenhed.\nMen når strømregningen på rådhuset er blevet næsten\nfordoblet siden 2003, og vi har konsolideret it-driftenNr.04_ august09_ side 18efter kommunesammenlægningen, er det kun naturligt, at vi som It-Center også går ind og påtager os et\nmedansvar for at gøre kommunen mere miljørigtig,”\nsiger afdelingsleder for it-drift Lars Borg, Egedal Kommune.\nEgedal Kommune er en fusion af Ølstykke, Stenløse og\nLedøje-Smørum kommuner og serverrummet er i dag\npå det tidligere Ledøje-Smørum Rådhus. It-Centeret\nsøgte gennem energiudvalget i Egedal Kommune i august 2008 om at få finansieret virtualiseringen på 1,2\nmio. kr. Projektet blev gennemført i starten af 2009.\n”I ansøgningen ville vi reducere antallet af servere fra\n66 til syv. Det har vi også gjort. Men dertil skal lægges\n15 servere, som vi af it-driftsmæssige hensyn har valgt\nikke at virtualisere. For eksempel mailserveren og domænecontrolleren har vi besluttet at bibeholde som fysiske servere, fordi vi mente, det var forbundet med for\nstor driftsrisiko at virtualisere dem,” siger Lars Borg .Uændret investeringsbehovFordeleSelvom antallet af servere er reduceret med to tredjedele,\ner behovet for at investere i servere stort set på samme niveau – svarende til omkring 400.000 kroner pr. år. Serverne er større og kraftigere og koster tilsvarende mere.\nMen gennem virtualisering sparer de strøm.It-driftsmæssigt har kommunen opnået store fordele.\nAlene reduktionen af de fysiske servere har gjort den samlede serverpark betydeligt mere overskuelig. Samtidig er\nudnyttelsesgraden af processorkraft, RAM og harddiskkapacitet blevet optimeret gennem virtualiseringssoftwaren.Udover finansieringen af virtualiseringen, har Egedal\nKommune selv investeret omkring 300.000 kroner i omlægning af netværket, så projektet samlet set har kostet 1,5\nmio. kr.”Der kommer nogle afledte fordele ved at virtualisere. Vi\nbruger mindre strøm til at køle serverparken og vi har\nogså kapacitet nok indenfor nødstrøm, da der er færre servere at trække. Dermed får virtualiseringen den effekt –\nudover at spare strøm i det daglige – at udskyde omkostninger til nye investeringer,” siger Lars Borg, der også forventer højere oppetider.”Som it-afdeling skal man være opmærksom på sit tidsforbrug. Mens du virtualiserer dine servere, er du nødt til at\nkøre parallel drift med begge systemer i en periode. Det er\nvigtigt at indregne omkostninger i projektet. Desuden er\nder udgifter til uddannelse af medarbejdere i virtualiseringssoftwaren fra VMware .”\n”Det er vigtigt, at dække sig af mod risikoen ved at gå ned.\nNår der på en VMwarehostserver, en såkaldt ESX-host,\nkan placeres op til 20 virtuelle servere, som hver for sig\nvaretager en løsning eller et system, og hvis den går ned,\nkan store dele af kommunen brage ned. Derfor har vi som\net led i virtualiseringen, indgået en 24x7 aftale med HP om\nservice indenfor maksimum fire timer efter et nedbrud,”\nsiger Lars Borg.Strømbesparelsen indenfor køling er ikke blevet indregnet\ni It-Centerets drift og kommer oveni.\nGennem virtualisering er det også blevet nemmere at oprette nye servere og nedlægge eksisterende. Desuden bliver det nemmere at skille services ad. Det betyder, at\nEgedal Kommune i dag har 115 servere, hvor ca. 100 er virtuelle.\n■“Det er kun naturligt, at vi som ItCenter går ind og påtager os et\nmedansvar for at gøre kommunen\nLars Borg, Egedal Kommune.Elsparefonden er en uafhængig statsinstitution med egen bestyrelse under Klima- og\nDer er en hjemmeside med gode råd til at\nNr.04_ august09_ side 19:TEMA :\nGrøn IT af Lars OpsahlMange måder at\nspare el på i Herning\nI Herning kommer 7 procent af kommunens samlede udledning af drivhusgasser fra\nkommunens egen drift og aktiviteter. El-forbruget har i den forbindelse en rolle, som alle\nforvaltninger er opmærksomme på. Det gælder også kommunens it-afdeling.\n”Allerede for seks år siden indledte vi arbejdet med virtualisering af servere ud fra en målsætning om, at bedre udnyttelse af kapaciteten på den enkelte server optimerer\nforholdet mellem ydelse og el-forbrug”, forklarer Hans Jørgen Jensen, it-chef i Herning Kommune.\n”På desktop-siden er vi løbende fokuserede på at anskaffe\npc’er med så lavt strømforbrug som muligt. Hvert år udskifter vi 25 procent af vores desktop-pc’er, og nye pc’er\nskal eksempelvis have faciliteter til automatisk nedlukning, når de ikke benyttes.”\nIfølge Hans Jørgen Jensen overvejer it-afdelingen flere\naspekter af strømbesparelser: ”Vi har også overvejet at virtualisere på desktop-siden, men her må vi se i øjnene, at\nstrømbesparelsen bliver minimal set i lyset af, at det vil\nskabe større belastning af vores serverpark. Til gengæld\novervejer vi et mere omfattende skift til bærbare pc’er, der\ngenerelt har et lavere strømforbrug end de stationære. Og\nda vi samtidig oplever en kraftig stigning i antallet af medarbejdere, der ønsker at være mobile, vil dette skridt være\nen naturlig del af både klimastrategi og en generel udvikling.”“Al central it i Herning Kommune bliver valgt med udgangspunkt i, at el-forbruget skal være så lavt som overhovedet muligt. Men it er ikke blot et spørgsmål om strøm.\nGennemtænkte strategiske valg på it-området kan også\nvære med til at støtte klimaudviklingen på andre områder\n– som behovet for transport.\n”Vi har 650 trådløse access-punkter i kommunalt regi. De\nkan administreres centralt, så vi i videst mulig udstrækning undgår at køre ud, når der skal arbejdes på dem.\nSamtidig skal vi nu til at regne på, hvordan vi ved at etablere web-møder yderligere kan nedbringe transportbehovet for både it-afdelingen og andre forvaltninger”, siger\nHans Jørgen Jensen og slutter med at pege på, at man for\nnylig har anskaffet et nyt Storage Area Network (SAN),\nder vil give pænt store strømbesparelser for it-afdelingen\nog dermed for Herning Kommune.\n■Vi overvejer et omfattende\nskift til bærbare pc’er, der generelt har et lavere strømforbrug end de stationære.Hans Jørgen Jensen, it-chef, Herning Kommune.\nNr.04_ august09_ side 20Har din kommune et\nmiljøvenligt og papirløst byråd?\nKommunens politikere modtager ofte store mængder dokumentation, som skal håndteres før, under\nog efter møderne i de mange bestyrelser, råd og udvalg. Hertil kommer, at kommunens administration\nbruger en masse tid og ressourcer på at producere og distribuere denne dokumentation i fysisk form.Dette er hverken visionært, effektivt eller særlig miljørigtigt.\nDer en anden mulighed..\nSoftware Innovation tilbyder banebrydende teknologi til papirløs mødeadministration,\nperfekt til byrådsarbejde. Løsningen er miljøvenlig, effektiv og særdeles besparende\npå tid og penge.\nFor eksempel: Inden Bergen Kommune satte løsningen i brug, producerede og\narkiverede de mere end 500.000 ark papir om året, svarende til ca. 36 tons CO2.\n– Det gør de ikke mere. Nu arbejder Bergens byråd papirløst\nLøsningen er baseret på Software Innovations FESD- og SKI-godkendte Sags-,\nog Dokumenthåndteringssystem, 360° og Microsoft OneNote.Vil du vide mere om løsningen, Bergen Kommunes\npapirløse byråd eller opleve effektiv grøn IT?\nGå ind på www.software-innovation.dk\n- og læs meget mere.Software Innovation A/S | Nærum Hovedgade 10 | 2850 Nærum | tlf. 45 58 88 88 | www.software-innovation.dk:TEMA :\nGrøn IT af Lars OpsahlSeks spydspidser\nDanmark er i et internationalt perspektiv langt fremme på klimaområdet.\nDet er vigtigt, at indsatsen forankres på lokalt niveau i kommunale strategier og planer.\nUdfordringerne på klima- og energiområdet er globale. Det\ner derfor helt nødvendigt, at der gøres en indsats på internationalt plan. Men det er ikke nok. For at skabe klima- og\nenergiforbedringer skal der tages fat på lokalt niveau. l de\ndanske kommuner er der gennem en længere årrække\nkommet stadig større fokus på klima- og miljøarbejdet.\nKlima- og energiminister Connie Hedegaard (K) har med\nde danske Energiby-udnævnelser ønsket at understøtte\nden kommunale indsats på klima- og energiområdet. Med\nKøbenhavns værtskab for det internationale klimatopmøde om fire måneder er der en enestående lejlighed til at\nprofilere de seks danske spydspidser, der er udnævnt som\nEnergibyer, og som kan vise deres løsninger på klima- og\nenergiområdet frem i en international sammenhæng.\nFuldmægtig Ulla Vestergaard Rasmussen, Energistyrelsen,\nhar arbejdet med Energibyerne lige siden projektets start i\nforåret 2007. ”Vi har gennemført to ansøgningsrunder. Vi\nvar begge gange meget imponerede over ansøgningernes\nhøje kvalitet. Energiby-titlen er en officiel anerkendelse af\nden pågældende kommunens indsats. De seks Energibyer\ner frontløbere på klima- og energiområdet og skal inspirere andre kommuner.”Energibyprojektet skal være med til at sætte ekstra skub i\nden lokale klima- og energiindsats og inspirere andre\nkommuner til nye tiltag. De seks spydspidser er: Skive,\nKolding, København, Albertslund, Herning og Århus.\nEnergibyerne er udvalgt på basis af en række kriterier,\nsom blev udmeldt i forbindelse med ansøgningsrunderne.\nDer er tale om ti kriterier, som udvælgelsen af danske\nEnergibyer har taget sit udgangspunkt i, samt fem supplerende områder inden for hvilke, ansøgerne skulle udmærke sig. Udvælgelsen af Energibyerne er baseret på en\nhelhedsvurdering af kommunernes målopfyldelse i forhold til kriterierne.\nI alt 18 kommuner, svarende til 1/3 af landets indbyggere,\nhar deltaget i de to ansøgningsrunder.\nI juni måned i år afholdt Kommunernes Landsforening en\ninternational klimakonference, hvor Energibyerne deltog\nmed egen udstilling. Gennem hele 2009 – op til og under\nklimatopmødet – vil Energibyerne blive fremhævet på forskellig vis over for borgere, erhvervsliv og andre aktører.Energibyerne har opfyldt 10 kriterier\n1. Har i årevis arbejdet på at reducere energiforbrug og CO2-udledning\n2. Har målsætninger og planer for at reducere CO2-udledning\n3. Har inddraget borgere og lokalsamfund i deres indsats\n4. Har en Kurveknækkeraftale med Elsparefonden\n5. Har en Klimakommuneaftale med Danmarks Naturfrednings-forening\n6. Har konkrete mål for at reducere energiforbrug og CO2-udledning\n7. Har stillet krav til den energiramme, som nye byggerier skal overholde\n8. Har arbejdet for at nedsætte transportsektorens energi-forbrug og/eller CO2-udledning\n9. Har tænkt klimatilpasnings-tiltag ind i den kommunale planlægning\n10. Har en plan for, hvordan erfaringerne skal formidles til andre kommuner.Energibyerne har desuden gjort en særlig\nindsats på fem områder\n1. Implementering af bæredygtigt og helhedsorienteret energisystem\n2. Reduktion af energiforbrug og CO2-udledning fra bygninger\n3. Udvikling af nyskabende løsninger\n4. Reduktion af transportsektorens bidrag til CO2-udledningen\n5. Gennemførelse af andre klima- og energitiltag.\nLæs mere om Energibyerne på www.energibyer.dk\nLæs mere om Kurveknækkeraftaler på el-området på www.elsparefonden.dk\nNr.04_ august09_ side 22■Eaton BladeUPS.\nEn skalerbar løsning til\ndet grønne datacenter.Eaton BladeUPS.\nEnergibesparende effektivitet i et skalerbart format.www.eaton.dkEaton BladeUPS® er i en klasse for sig når det kommer til\nhøj strømbeskyttelse på et lille areal. Den leverer 12 kW ultra\neffektiv, pålidelig strøm og fylder kun 6U i et rack skab. I\nbedste byggeklods stil kan den udvides til at levere op til 60\nkW redundant backup strøm. Med krav til reduktion af plads,\nenergi- og køleforbrug er dette markedets mest ﬂeksible\nløsning til et standard 19” rack miljø.:TEMA :\nGrøn IT af Lars OpsahlHerning – en af Danmarks\nHerning Kommune er i foråret 2009 udnævnt til Energiby.\nUdnævnelsen sikrer, at en kommune med tradition for\nomfattende indsats på miljø- og klimaområdet nu bliver\nsynlig for sin grønne profil og knowhow på området.\nI april blev Herning kommune udnævnt til Energiby. Udnævnelsen virker logisk, for Herning har – foruden til\nfulde at have imødekommet kriterier og fokusområder for\nEnergiby-konceptet - gennem 25 år gjort en målrettet indsats for at nedbringe CO2-udledningen, især fra varme- og\nenergiproduktion. Med landets første kraftvarmeværk og\nindførelse af biobrændsel har kommunen i dag en CO2-udledning pr. borger på 4,9 ton pr. år mod 10 ton på landsplan og en drivhusgasudledning pr. borger på 8,4 ton pr.\når mod ca. 14 ton på landsplan. Desuden var Herning\nblandt de første kommuner til at tage udfordringen op, da\nEnergiby-konceptet blev lanceret.\n”Med udnævnelsen til Energiby har vi fået anerkendelse\nfor vores mangeårige indsats på klimaområdet”, siger\nmiljø- og klimakoordinator Line Thastum, Herning Kommune. ”Regeringens handlingsplaner og internationale\nsamarbejder og aftaler gør stor gavn, men samtidig er det\nklart, at det er på lokalt plan, at indsatsen skal gøres. Og\nmed udnævnelsen bliver vi nu stillet rigtigt godt i forhold\ntil fremtidige samarbejder på både kommunalt og regionalt niveau i kraft af langt større synlighed omkring vores\nprojekter”.Hernings indsats på klimaområdet omfatter samarbejder\npå tværs af landbrug, industri og borgerne i kommunen.\nOg Herning Kommune har gennem tiden været tovholder\nog givet tilskud til en lang række projekter, herunder implementeringen af brint-teknologi i forbindelse med varmeforsyning og transport. Hvad angår kommunen som\nvirksomhed, har man den overordnede strategi, at alle tiltag løbende skal integreres i forvaltningerne og dermed i\nforvaltningernes budgetter. Der er således tale om en særdeles fremtidsorienteret planlægning, der skal sikre Hernings fortsatte rolle som foregangskommune på\nIfølge Line Thastum har kommunen et stort ansvar som\nrollemodel: ”Vores klimaplan løber for øjeblikket frem til\n2030, men den vil naturligvis løbende blive revideret og\nforlænget. Eksempelvis er vores taktik med en central styring i form af miljø- og klimakoordinator kun en midlertidig foranstaltning. Ansvaret for klimaet skal efterhånden\nlægges ud på de forskellige fagområder.”\nLine Thastum understreger, at hun håber på, at Hernings\ngrønne profil kan være med til at tiltrække nye borgere.\n■Line Thastum, Herning Kommune.“\nNr.04_ august09_ side 24Med udnævnelsen til Energiby\nhar vi fået anerkendelse for\nvores mangeårige indsats på\nklimaområdet.Af Niels Torben VolqvartzNødstrøm kan gøres grønnere\nLynhurtig reaktionstid i nye nødstrømsanlæg gør det muligt at reducere strømforbruget med 10\nprocent i større datacentre og sænke behovet for køling af centrale servere.\nNormalt går strømmen til serverne gennem et nødstrømsanlæg og konverteres to gange for at sikre, at der ikke er\nfejl i strømmen eller at computerne går ned ved en mindre\neller større strømafbrydelse, men den proces er ganske\n”De nye nødstrømsanlæg befinder sig i modsætning til de\ngamle i en dvaletilstand. Men ved problemer med strømmen ”vågner” de indenfor to millisekunder, så en fejl ikke\nfår konsekvenser for it-driften. Med den nye proces kan\nvirksomhederne spare op til 10 procent af udgifter til\nel, fordi de undgår at betale for det strømtab, der\nopstår ved at strømmen konverteres to gange\ni nødstrømsanlægget,” siger Eaton Power\nQuality’s danske direktør Søren Jensen.\nHan vurderer, at et skift til den nye teknologi vil betale sig hjem på 24-36 måneder.\nFor en organisation med et større datacenter\nog et forbrug på 550 kW er der adskillige\nhundrede tusinde kroner at spare årligt til el.\nUdover den direkte besparelse på nødstrømsanlægget, vil der oveni komme en besparelse på udgiften til køling, fordi nødstrømsanlægget afgiver mindre varme, når\nde det meste af tiden befinder sig i en dvaletilstand.”Mange organisationer vil med den ny type løsninger\nkunne spare penge på el-regningen og samtidig give deres\nbidrag til miljøet. Mere energivenlige og bæredygtige løsninger tæller også over for medarbejdere, kunder og samarbejdspartnere. At agere energieffektivt passer godt i\ntidens ånd med et kommende klimatopmøde i København\ni november,” siger Søren Jensen.\nAt der er store besparelser at hente gennem mere effektiv\ndrift af datacentre viser en pilotundersøgelse, som Elsparefonden gennemførte i 2005, blandt 10 udvalgte danske\nvirksomheders datacentre. Den viste, at strømforbruget i\nserverrum kan reduceres med mellem 1/3 og halvdelen\nved at mindske strømforbruget til servere og mere effektiv\nkøling i datacentre. Køling af servere er nødvendig for at\nholde temperaturen nede for at undgå datafejl på netværket og fordi høje rumtemperaturer slider hårdere på servere og nødstrømsanlæg.\nNr.04_ august09_ side 25eNYT fra Danmark Af HerbertNathan & COMarkedstrend: Økonomi- og ERP-systemer\nKit-Magasinet følger i denne udgave op på ERP-undersøgelsen fra juni-nummeret\ngennem interview med en række kommunale beslutningstagere om grundlaget for\nderes strategi og anvendelse af Best-of-Breed og ERP-løsninger.\nDesuden uddrag fra undersøgelsen om markedstrend og processer fra løsningerne.\nSiden Kommunalreformen trådte i kraft i 2007 har de fleste kommuner og regioner på it-siden anvendt tiden på at\nkonsolidere og harmonisere it-systemer, forretningsprocesser, drift og organisering. Der har ikke været den store\nudskiftning, som mange måske havde forventet op til reformen. Denne tendens har over det seneste år ændret sig\nog også fremover vil vi se langt flere nye udskiftninger på\ndet kommunale og regionale marked.\nDer er således tale om et marked i forandring, hvor en\nrække af de offentlige myndigheder vil se sig om efter nye\nsystemer og leverandører. Enten fordi de – af udbudstekniske årsager typisk hver 4-5 år – skal i udbud eller fordi\nde har behov for at blive bedre understøttet af nye administrative systemer.\nFor alle løsninger gælder, at der vil forekomme en række\nimplementeringsomkostninger. Disse dækker analyse,\nindividuel udvikling, systemopsætninger, integrationer,datakonvertering, test, uddannelse samt ikke at glemme\nden organisatoriske implementering. Disse omkostninger\nkan være høje, afhængig af kundens og projektets karakteristika. I og med der er tale om systemer som er udviklet\ntil det kommunale og regionale marked, så vil omkostningerne dog være relativt mindre end hvis der var tale om\nsystemer som ikke var tilpasset de specifikke forhold.\nSom det fremgår af tabellen er der stor forskal på, hvilke\nforretningsprocesser de enkelte systemer understøtter. På\nde grundlæggende regnskabs- og debitor funktioner kan\nsystemerne for det meste det forventede, men går man et\nspadestik dybere, ser man væsentlige forskelle i funktionalitet og brugeranvendelse. På lønområdet, kan både\nKMD Opus og Silkeborg Løn udbetale korrekt løn, men går\nman bredere ud og kigger på tidsregistrering, vagtplanlægning, samt de mere udviklingsorienterede personaleprocesser, er der store forskelle i systemernes understøttelse af processer.Procesoversigt for de undersøgte løsninger:\nKilde: Herbert Nathan & Co0 – systemet indeholder ingen funktionalitet til at understøtte processen\n2 - systemet indeholder begrænset funktionalitet til at understøtte processen\n4 - systemet indeholder, på en række væsentlige områder/punkter, funktionalitet til at understøtte processen\n6 – systemet indeholder i høj grad funktionalitet til at understøtte processen\nNote: Funktionalitet i KMD Opus og Prisme på indkøb og lagerprocesser, er i ERP standartproduktet. KMD levere\nvagtplanlægning men ikke i KMD Opus.Nr.04_ august09_ side 26Hård tørn i Hjørring med Opus\n”Tre meget udfordrende år med Kommunalreform og Opus.” Konstitueret kommunaldirektør\nTommy Christiansen, Hjørring Kommune, lægger ikke skjul på, at Hjørring Kommune har været\nigennem tre hårde år. Sideløbende med fusionen af fire kommuner og to selvstændige EU-udbud\nmed efterfølgende implementering af økonomisystem og lønsystem. Begge udbud blev vundet af\nKMD med Opus, der er udviklet i SAP.\n”Vi vidste godt, da vi traf valget om KMD Opus som økonomisystem, at det var et udviklingsprojekt, vi gik ind i. Men\njeg er overrasket over, da vi efterfølgende valgte KMD\nOpus som lønsystem, at det også skulle vise sig at blive et\nudviklingsprojekt med mange forhindringer undervejs.\nDet var ikke, hvad vi forventede ved aftaleindgåelse, og\nderfor er vi heller ikke i mål endnu med vores lønsystem,”\nsiger Tommy Christiansen.\nHan forventer ud fra den nuværende tidsplan at være i\nmål med lønsystemet den 1. januar 2010.\nTo af de vigtige funktioner indenfor lønsystemet, der\nendnu ikke er i mål, er den fulde lønstyringsløsning og\nfraværsrapporter til anvendelse på institutionerne. Lønstyringsløsningen er endnu ikke fuldt udviklet og fraværsrapporterne endnu ikke implementeret. Decentralt på skoler\nog daginstitutioner kan der godt indrapporteres om ansattes fravær, men det er endnu ikke muligt decentralt at\ntrække de nødvendige statistikker og rapporter om fraværet. Derfor arbejdes der fortsat med at implementere den\ndel af systemet.\nSilkeborg Løn/ Maconomy\nKMD Løn / Maconomy\nEgen driftet løsning\nKMD Løn/ KMD ØS\nHjørring Kommune: KMD Opus Løn/Økonomistyring\nInden Kommunalreformen havde de fire kommuner tre\nforskellige økonomsystemer og tre forskellige lønsystemer. Efter to EU-udbud har KMD sat sig på økonomistyring og løn med Opus. Efter at have forlænget tidsfristerne nogle gange, forventer konstitueret kommunaldirektør Tommy Christiansen, Hjørring Kommune, at\nvære i land 1. januar 2010 med lønsystemet.Opus-anvendelsen i Hjørring Kommune:\nØkonomistyring, bilagshåndtering, budgetlægning\nlønadministration, decentral rapportering (mangler på fravær), personaleoplysninger, lønstyring og lønopfølgning”Der er ingen tvivl om, at visionen med Opus er rigtig,\nhvor vi på tværs af økonomistyring og løn kan trække statistikker og rapporter ud efter behov. Dermed kigger vi\nikke kun på den løn, der er udbetalt, men vi vil også blive\nskarpere på vores budgettering af de fremtidige omkostninger. Det er bare ikke dertil, vi er nået endnu. Vi bevæger os fortsat i den rigtige retning og vi tror på projektet\nog har tillid til at vi sammen med KMD kommer i mål. Jeg\nvil dog gerne have undværet de mange tæsk, vi har fået.\nAndre kommuner måtte gerne have taget nogle af dem for\nos, siger Tommy Christiansen.“Vi havde ikke forventet at\nogså skulle være et udviklingsprojekt. Det var ikke,\nhvad KMD stillede os i udsigt under EU-udbuddet.\nHjørring Kommune er en fusion af Hjørring, Hirtshals,\nLøkken-Vrå og Sindal kommuner. De fire kommuner\nhavde inden sammenlægningen i 2006 tre forskellige økonomisystemer og tre forskellige lønsystemer. Så beslutningen om sammenlægningen var begyndelsen til de to\nEU-udbud. Ifølge Tommy Christiansen var det ikke givet\npå forhånd, at KMD skulle vinde dem begge. Men sådan\nfaldt det ud.\n”Det har ikke været en væsentlig parameter, at vi skulle\nhave samme leverandør. Det har heller ikke været en væsentlig parameter, at vi skulle have en løsning, der byggede på den samme datamodel. Vi har taget stilling til\nbegge udbud hver for sig og valgt de løsninger, der ud fra\nen samlet betragtning var bedst ud fra det vi vidste på daværende tidspunkt. Vi havde imidlertid ikke forventet, at\nlønsystemet var et udviklingsprojekt. Vi fik indtryk af, det\nvar en færdigudviklet løsning, vi købte. Derfor har det kostet utrolige mange ressourcer fra både vores og KMD’s\nside, fordi løsningen var mangelfuld,” siger Tommy Christiansen.\nHjørring Kommune er den første kommune i landet med\nOpus som lønsystem.\nNr.04_ august09_ side 27eNYT fra Danmark Af Flemming KjærsdamBesparelse i\nEn væsentlig del af den årlige besparelse på 4 mio. kr. indenfor økonomisystemer, som Næstved\nKommune har opnået gennem EU-udbud, puttes nu ind i en ”systemoptimeringspulje” for bedre at\nkunne integrere data mellem de to leverandørers systemer fra Fujitsu og KMD.\nNæstved Kommune sparer 4 mio. kr. om året efter en udbudsproces med en ”konkurrencepræget dialog” mellem\nKMD og Fujitsu om økonomi-, debitor-, løn- og e-handelssystem. Men besparelsen går ikke ubeskåret ind i kommunens drift, da udbuddet endte med, at både KMD og Fujitsu\nIfølge økonomi- og personaledirektør Peter Pedersen,\nNæstved Kommune, bliver en del af den årlige besparelse\nlagt ind i en nyoprettet ”systemoptimeringspulje”, hvor en\ndel af besparelsen kan bruges til, at de to leverandører\nskal afsætte tid til at integrere snitfladerne mellem deres\n”Det er klart, at når vi vælger to leverandørers systemer,\nhar vi også på en række områder to forskellige snitflader\nog kontoplaner. Det er ikke optimalt for brugerne i kommunen. Derfor har vi puttet nogle af pengene ind i en systemoptimeringspulje. Puljen skal ikke mindst bruges til\nudvikling af nye snitflader, da vi i kontrakterne med leverandørerne har fået tilsagn om, at de gerne vil afsætte tid\ntil at udvikle snitflader op mod hinandens systemer, så vi\nkan opnå bedre arbejdsgange,” siger Peter Pedersen.“Integration med udgangspunkt i\nøkonomistyringssystemet er det tilvalg Næstved Kommune har foretaget. Og så er det selvfølgelig også et\nspørgsmål om priser.Den tid og de ressourcer, som leverandørerne bruger på at\nforbedre dataintegrationen, får leverandørerne efter nærmere aftale betaling for, og de penge bliver taget fra den\nnye systemoptimeringspulje. Dermed bliver en del af de\nopnåede besparelser til licenser, drift og vedligehold flyttet\nover til at finansiere dataintegration på tværs af de to dominerende leverandører af økonomistyringssystemer på\nKontrakterne er firårige og derfor er den samlede besparelse på 16 millioner kroner. Næstved Kommune forlængede aftalen med Fujitsu Prisme og tilkøbte så et\ndebitormodul og en e-handelsløsning. Kommunen valgte\nKMD på løn- og personaleområdet.\nSamlet set betyder det, at KMD mistede debitorløsningen\nog Comcare med Rakat mistede e-handelsløsningen. Begge\ndele er nu overtaget af Fujitsu.\n”Den konkurrenceprægede dialog mellem leverandørerne\nvar med til at give Næstved Kommune gode priser og dermed betydelige besparelser. Samtidig har vi opnået større\nbrugervenlighed og funktionalitet ved, at debitorløsningen\nog e-handelsløsningen nu bliver en del af økonomisystemet, og gennem systemoptimeringspuljen vil vi gerne\nhave endnu bedre arbejdsgange mellem økonomistyringen\nog løn- og personaleløsningen,” siger Peter Pedersen.\nNæstved Kommune har hidtil haft årlige udgifter til licenser, vedligeholdelse og drift på omkring 10 mio. kr. om\nåret. Efter det nye udbud er kommunens udgifter faldet til\n6 mio. kr., hvor de primære besparelser er opnået gennem\nden nye debitorløsning, som er et tilkøbt modul til økonomistyringen, og på løn- og personaleområdet.Peter Pedersen.\nEn af ulemperne ved at have to leverandører på økonomisNr.04_ august09_ side 28Økonomistyring:\nLøn- og Personale:\nComcare RakatEfter udbuddet\nFujitsu Debitor ( del af Prisme)\nFujitsu e-handel ( del af Prisme)Implementeringen er afsluttet i efteråret 2009\nNæstved Kommune drifter selv Prisme, mens KMD OPUS driftes af leverandøren.tyring og løn- og personaleområdet er, at de to systemer\nhar forskellige snitflader og data ikke registreres på\nsamme måde. Derfor kan eksempelvis en skoleleder, som\nkigger ind i det centrale økonomistyringssystem, og er interesseret i lønforbruget på egen skole, ikke få overblikket\ngennem økonomistyringen. Skolelederen er desuden nødt\ntil at gå ind i løn- og personalesystemet, hvorfra udbetalingerne af lønninger til kommunens ansatte sker og lave et\nkrydstjek. Ifølge Peter Pedersen kan man ved at sammenstille informationerne fra de to systemer og en smule ekstra ”detektivarbejde” få det aktuelle overblik.”Der er allerede mange fordele for medarbejderne gennem\nde nye løsninger. Men det er klart, vi vil gerne have det\nhele med. Derfor har vi oprettet ”systemoptimeringspuljen” for at opnå yderligere integration. Jeg vil dog også\ngerne gøre opmærksom på, at vi helt bevidst har valgt to\nleverandører i vores udbud udfra en vurdering af økonomi\nog kvalitet. Vi mener konkurrencen mellem to leverandører er bedre for Næstved Kommune, selvom vi ikke på nuværende tidspunkt har et frit dataflow mellem de to\nsystemer. Men det vil vi kæmpe for at få forbedret,” siger\nPeter Pedersen.Derfor bliver en af udfordringerne for Næstved Kommune\nat få de to leverandører sat sammen for at bruge tid på at\nintegrere snitflader og dataoverførsler mellem løsningerne, så de opnåede driftsbesparelser fra udbuddet ikke\nbliver spist op i ekstra tidsforbrug blandt medarbejderne.Fordelene ved tilkøb af debitor og e-handelsløsning er\nifølge Peter Pedersen store, da de begge nu bliver en del af\nøkonomistyringen. Og uanset om det er udeståender hos\ndebitorer eller om det er indkøb af varer, så ender det hele\nmed en økonomisk transaktion.\n■eNYT fra Danmark Af Flemming KjærsdamØS Indsigt: Kunderne\nØkonomisystemet ØS Indsigt ejes af 10 offentlige kunder – otte kommuner og to regioner. I stedet\nfor at det er leverandøren, der ejer løsningen og bestemmer, hvornår og hvordan den skal vedligeholdes og opgraderes, er det ejerne – i form af Brugerklubben for ØS Indsigt, der kan prioritere\nvedligeholdelsen og udviklingen af løsningen.\n”Vi ejer softwaren og ser dette ejerskab, både som vejen til\nindflydelse og medbestemmelse og til en flerleverandørstrategi. Det er et alternativ til en bred ERP-strategi, der er\nbaseret på, at én leverandør bestemmer vedligeholdelse og\nudvikling af moduler, så det er ét sammenhængende system. I brugerklubben har vi foretaget et strategisk valg,\nhvor vi ikke vil blive afhængige af én leverandør og ét produkt, men gerne vil kunne vælge mellem flere leverandører og flere løsninger,” siger stabschef for Økonomi- og\nPersonale, Peter Karm, Vejle Kommune og formand for\nBrugerklubben for ØS Indsigt.EDB-Gruppen. Også drift og vedligeholdelse kan kommuner og regioner selv varetage.\nLøsningen er ejet af Vejle, Gladsaxe, Herning, Odense,\nSvendborg, Hørsholm, Holstebro og Jammerbugten kommuner, samt Region Midt og Region Nordjylland. Ejerkredsen og bestyrelsen mødes to gange årligt og fastlægger\nudviklingen og strategien for produktet. Hver kunde har\nen stemme og en andel i ejerskabet. Store kunder vejer således ikke ekstra tungt i selve brugerklubben.\n- fortsættes næste sideØS Indsigt hed tidligere ØS 2000 og drift, vedligeholdelse\nog udvikling varetages for det meste af EG – det tidligere\nNr.04_ august09_ side 29- fortsat fra forrige side\nBetalingen sker ved, at hver ejer erlægger et årligt bidrag –\nsamt hvis der kommer nye medlemmer – et indmeldelsesgebyr, der svarer til den ejerandel det nye medlem får.\nPeter Karm ønsker ikke at oplyse om eksakte beløb, men\nsiger, at der er rigeligt med penge i Brugerklubben til fortsat at få EG til at vedligeholde og udvikle løsningen.\n”Når vi har en flerleverandørstrategi er det også indlysende, at ØS Indsigt er en løsning, der kan samarbejde\nmed andre. Det er et kernesystem, som sikrer økonomidata og hvorfra der kan etableres snitflader til andre systemer. Vi har for eksempel en snitflade til e-handel, som\nsikrer, at vi kan fakturere og købe ind elektronisk gennem\nen browserbaseret snitflade. De beløb registreres så i økonomisystemet, så økonomiafdelingen har de økonomiske\ndata til rådighed,” siger Peter Karm.\nPrisen inkluderer den årlige brugsret samt retten til nye\nversioner. ØS Indsigt fås også i en Light version som ikke\ninkluderer medlemskab af Brugerklubben.\nProduktstrategien er at levere et økonomisystem med mulighed for at kunne etablere snitflader til omkringliggende\nsystemer, såvel modtage data fra subsystemer som at\nkunne levere data til LIS systemer. Det er således ikke planen at levere et system som dækker alle tænkelige systembehov indenfor det administrative område, men\nudelukkende at fokusere på økonomistyring.Udbredelse står i stampe\nSelvom udbredelsen af ØS Indsigt, ifølge en undersøgelse\nfra HerbertNathan & Co i juni, har stået i stampe i de seneste tre år, mener Peter Karm ikke, at ØS Indsigt og Brugerklubben er i krise.“Vi kan sagtens overleve. Det ejerne\nindbetaler giver brugerne et tilstrækkeligt stort udviklingsbudget, der kan\nløse vores udfordringer.\nStabschef Peter Karm, Vejle Kommune.De to største installationer er Odense kommune og Region Midt med hver cirka 3.000 brugere, hvoraf størstedelen er decentrale.\nØS Indsigt har 10 ejere. Brugerklubben finansieres ved\nat hver ejer indbetaler en årlig afgift og et indmeldelsesgebyr. Der er integrationer til en række systemer fra\nsamarbejdspartnere - Silkeborg Løn og SAP indenfor\nIndkøbsområdet. Herudover er der integration til diverse\nFinansieringen gennem Brugerklubben for ØS Indsigt\ngør også omkostningerne anderledes sammenholdt\nmed, at hvis løsningen købes kommercielt af en softwareleverandør. En gennemsnitskommune med 50.000\nindbyggere betaler 1 mio. kr. om året. Prisen inkluderer\nden årlige brugsret samt retten til nye versioner.”Det kan vi sagtens overleve. Det ejerne indbetaler giver\nbrugerne et tilstrækkeligt stort udviklingsbudget, der kan\nløse vores udfordringer. Da vi samtidig er ejere og derfor\nogså påtager os et ansvar, giver det os mulighed for at\nprioritere, hvordan vi bruger pengene. Om de primært\nskal bruges til systemvedligeholdelse eller om de skal bruges til udvikling,” siger Peter Karm.\nLøsningen kører i dag med brugeradgang fra en browser.\nDermed kan løsningen nemt have snitflader til øvrige løsninger, der kan det. Ifølge Peter Karm betyder det, at der\nogså er minimum to leverandører indenfor hvert eneste\nfagsystem, som arbejder sammen med økonomisystemet.\nØkonomisystemet fungerer som ”motor” for hele kommunens styring af budgetter, betalinger og opkrævninger fra\nborgere og virksomheder. De otte kommuner og de to regioner kan herefter lægge de løsninger ovenpå økonomisystemet, der har en snitflade, som kan trække data ud af\nDer er eksempelvis en snitflade mod e-handel, som er indkøbsfunktionen og hvor der findes en række leverandører,\nheriblandt SAP, der kan levere en e-handelsløsning. Tilsvarende findes en snitflade over mod lønsystemet, hvor KMD\nog Silkeborg Data har deres lønsystemer. I Vejle Kommune, hvor Peter Karm kommer fra, bruges SAS som et\ndatawarehouse til at sammenstille data, som kan bruges til\nkvalitetsopfølgning i de decentrale institutioner.\n”Vi mener vi har et meget attraktivt og prisbilligt alternativ til andre løsninger. Desuden giver den selvbestemmelse og indflydelse vi har som brugere en\nsamarbejdsform på tværs af kommunerne. Når en kommune eller en region får lavet nogle velbeskrevne arbejdsgange indenfor et bestemt område, så står de frit til\nrådighed for de andre medlemmer. Dermed undgår vi at\nskulle opfinde den dybe tallerken hver gang, vi står overfor en udfordring, fordi der sædvanligvis er andre som har\nløst det,” siger Peter Karm.\n■Nr.04_ august09_ side 30Penge til børnene i dagOg en sund verden til deres børn i fremtidenog\ner GRØN IT eller\npenge på budget 2010\nBudget 2010· Børneområdet?\n· ÆldreområKontakt os på 7216 0777 eller c2it.dk\nINFRASTRUKTURDRIFTRESSOURCERSIKKERHEDUDVIKLINGRÅDGIVNINGAll pages:234567810111213141516171819202122232425262728293032InfoStackLikeShareDownloadMore2009-08 Published on Sep 13, 2011 TEMA: Grøn IT Virtualisering halverer strømregningen ■ Digitaliseringsmessen09: Sæt dit fingeraftryk ■ Informationssikkerhed op på topledels...See MorekitmagasinetFollowRead moreRead moreSimilar toPopular nowJust for youGo explore


Ledige erhvervslokaler i Tjele: kontorlokaler, butikslokaler og lagerlokaler i Tjele.\nDu har søgt efter lokaler i følgende byer: 8830 Tjele.\nLandbrugsejendom på Hobrovej, Tjele\n129 m2 landbrugsejendom til salg i 8830 Tjele\nKontor/Butikslokaler i Tjele\nKontor i Tjele\n32 m2 kontor til leje i 8830 Tjele\n16 m2 kontor til leje i 8830 Tjele\nErhvervsejendom på Viborgvej, Tjele\n1404 m2 erhvervsejendom til salg i 8830 Tjele\nErhvervsejendom på Veldsvej, Tjele\n1414 m2 erhvervsejendom til salg i 8830 Tjele\nProduktionsejendom på Viskum Skovvej, Tjele\n385 m2 boligejendom til salg i 8830 Tjele\nButiksejendom på Ørum Torv, Tjele\n1044 m2 butiksejendom til salg i 8830 Tjele\nDu er på siden med lokaler i Tjele. Her kan du få et overblik over alle kontorlokaler, butikslokaler og andre typer lokaler i Tjele - fra ejendomsselskaber, mæglere, og private udlejere mm.\nSe alle lokaler til leje i Tjele - tryk her...\nSe alle lokaler til salg i Tjele - tryk her...\nLedige kontorlokaler i Tjele\nLedige butikslokaler i Tjele\nLedige lagerlokaler i Tjele\nLedige værksteder i Tjele\nLedige erhvervslokaler i Tjele - se også:\nBoliger i Tjele


Vinter | Dahliagaarden | Page 2\nDe sidste par dage har det været et fantastisk flot vintervejr – sikke flot det er med sne, frost og solskin. Isblomsterne på drivhusruderne er helt fortryllende\nSå kom der lidt hvidt fra oven – og smukt ser det da ud, når det hele er dækket af et hvidt lag pudder. Vi har måtte skovle en vej ind i drivhuset, da der er faldet et godt lag sne.\nTulipanerne pibler fortsat op i drivhuset – både i krukker og i jorden. Og de digitalis vi plantede ud i efteråret står stadig fint i bedene i drivhuset – vi håber de når at blomstre til foråret. hvidløgene har vokset sig endnu større på de sidste 14 dage !\nSå kom den første frost – og det ses med det samme i drivhuset, hvor de grønne planter nu er ‘splattet’ sammen. Klokkerankerne ligeså, så de er blevet afmonteret stativerne. Det ser lidt bart ud nu. Til gengæld kan vi så glæde os over at de begynder at pible op ‘nedefra’ i stedet – tulipanerne […]\nVi holder øje med vejrudsigten – og der loves nattefrost i de kommende nætter. Derfor har vi haft travlt med de allersidste frostforberedelser. Vi har klippet Eukalyptuserne ned i drivhuset og pakket dem ind i fiberdug. De kan godt tåle lidt frost, men fiberdugen beskytter dem mod det værste frost. Det fungerede sidste år, så […]\nAnden er i ovnen, ris alamanden er lavet og der har også været tid til en julebordpynts-kreation. Så nu er bordet også fint dækket! Vi er klar og ønsker alle en glædelig jul!\nDet er blevet koldt, og vi gør klar til den første nattefrost. Her er en lille video fra drivhuset. http://youtu.be/Rcx06dJ2hlI\nDrivhuset, Haveplaner, Vinter\nSå kom der atter nye forsyninger af løg – en rest af hyacintløg i forskellige farver! Der er to lyserøde: Pink Pearl og Prince of Holland, en rød: Jan Bos og en gul: City of Haarlem. De bliver fantastiske i drivhuset – tænk en duft der vil komme! Vi vil også forsøge at have […]\nSelvom vi er i december måned… …er det usædvanligt mildt – og vejrudsigten melder ikke om forandring! Heldigvis er dagene også begyndt at blive længere – selvom det går langsomt! Det milde vejr kan også ses i drivhuset, hvor der stadig er lidt grønne vækster (og få blomster). Der er en masse små Nicotiana’er , […]


Motoroptimering med garantier till Peugeot 207.\nMotoroptimering med garantier till Peugeot 207. Sök på ditt fordon ovan!


Fundraising - Innovativ Kulturledelse\nDen gode ide og det unikke projekt – for at få det frem i lyset, skal der midler til. I dagens kulturlandskab er fondene en vigtig spiller. Særligt de store fonde får utallige ansøgninger, så står man og skal søge, handler det om at skille sig ud, at vise hvad netop dit projekt kan og hvorfor den pågældende fond netop skal samarbejde med dig. Den gode ansøgning skal virke motiveret, klar i mælet og have alle de nødvendige facts på plads. Men det handler også om, at være godt forberedt: En effektiv ansøgningsproces kræver strukturering, planlægning og en kontinuerlig arbejdsproces.\nHos Innovativ Kulturledelse tilbyder vi vejledning og indkøring i de forskellige arbejdsgange og opgaver, som en god fundraisingsproces indebærer. Fra sprogblomster til fundatsmøder: Der er mange elementer i fundraising, og hver enkelt kræver en dedikeret arbejdsindsats.\nI arbejdet med fundraising kan vi hjælpe dig med:\nVejledning i at skrive den gode ansøgning\nTilretning af ansøgning og hjælp til opgradering i sprog og opbygning\nVejledning i at lægge – eller omlægge budget\nSparring på nuværende budget\nUdformning af liste med relevante fonde til dit projekt – Herunder kontaktinfo, fundats størrelser, ansøgningsfrister mm.\nVejledning i udvikling af fondsoversigten\nVejledning i struktur og opbygning af fundraisingskalenderen\nUdformning af fundraisingskalender på 3-12 måneder med plan over din fundraisingsproces\nMed de fire redskaber kan vi hjælpe dig med i én samlet udførsel, men du kan også kontakte os for samarbejde om kun en enkelt af dem eller så mange du nu har brug for.\nHar du samlet en god liste af fonde, men mangler hjælp til en udførlig projektbeskrivelse, før du kan sende ansøgningen af sted? Måske du har spørgsmål til budgetteringen – hvad der er relevant at inkludere? Det er forskelligt fra projekt til projekt, og institution til institution hvor i processen man er. Vi skræddersyer vejledningen, så den passer til dit projekts behov. Book en uforpligtende snak på mail@innovativkulturledelse.dk\nFIND AKTUELLE YDELSER HER>>