Pilleæske Med Karabinhage - Hvid | Se tilbud og køb på Gucca.dk\nSkal du have piller med på farten, så er denne sammenfoldelige kop med pilleæske en uundværlig addition til din rejse-oppakning. Med dette produkt får du opbevaring af piller og kop i en smart... Læs mere.\nSkal du have piller med på farten, så er denne sammenfoldelige kop med pilleæske en uundværlig addition til din rejse-oppakning.\nMed dette produkt får du opbevaring af piller og kop i en smart lille hvid æske med karabinhage, så du nemt kan have den i nøgleringen eller bæltet. Så er du altid klar til at skylle pillerne ned uanset hvor du er.\nCa. mål: Ø 6,8 x 10,3 cm\nNår man handler online er sikkerheden utrolig vigtig, og det er selvfølgelig noget, Gucca prioriterer højt. Der er garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling, når du handler hos Gucca, for vores betalingsløsning er godkendt af NETS. Så online køb og betaling hos os er ensbetydende med 100% sikkerhed.\nVi har altid 30 dages returret, og det er lige meget hvilken vare, du har købt hos os. Såfremt du skulle fortryde købet, og ikke ønsker at beholde varen, kan du sende varen retur til os, og herefter vil vi sørge for, at dine penge bliver sendt retur til dig. Før du returnerer dit produkt, så har du altid mulighed for at kontakte os, såfremt du har spørgsmål eller er i tvivl.\nSom kunde hos os, skal du selvfølgelig ikke vente i for lang tid på dit produkt. Vi leverer hurtigt og sikkert. Vi tilstræber, at du modtager forsendelsen indenfor 1-2 hverdage, såfremt vi er lagerførende. På vores webshop kan man se lagerstatus ud for hvert enkelt produkt, så du kan altid få svar på, om vi har det på lager. Har du spørgsmål til leveringstiden eller lagerstatus, er du altid velkommen til at tage fat i os.\nDet er muligt at vælge blandt adskillige former for betaling, når du handler hos os. Du bør naturligvis vælge den betalingsform, der passer bedst til dig. Du har altid garanti for en tryg og sikker handel, og det er uanset hvilken betalingsmetode du foretrækker at vælge. Alle vores betalingsmuligheder kan du se her. Når du betaler med betalingskort, så trækker vi først pengene, når vi sender dig dit produkt.\nSkulle du have spørgsmål eller støde på problemer, i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, så tag endelig fat i os. Du kan ringe eller sende e-mail til os på hverdage imellem klokken 10-15, og vi sidder altid parat til at yde dig kompetent assistance med godt humør og smil på læben.\nNår du handler hos os, kan du bagefter se, hvor langt forsendelsen er kommet. Når du modtager din kvittering, efter betaling er foretaget, så får du mulighed for at tilgå din ordreside. På ordresiden har du mulighed for at se, hvornår dine produkter er blevet afsendt. Vi sender en mail med leveringsinformation til dig, i samme øjeblik vi har sendt din pakke.\nPilleæske Med Karabinhage, Diverse, Andet\nDin anmeldelse af Pilleæske Med Karabinhage - Hvid\nVores brugere har bedømt Pilleæske Med Karabinhage - Hvid Andet til 1 ud af 5 stjerner - baseret på 1 bedømmelse og 1 anmeldelse\nLone Ejdrup Nielsen★★★★★\nBilligt kinesisk produkt.\nproduct_stock_yes product_offer_yes product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_andet path__forside path__andreafdelinger path__andet path__andet path__pilleæskemedkarabinhagehvid\n69,95 krLed Læselampe Med Klemme - Sort


KLkatinka F-Tec2 leggings, fuld grip dame\nKan holde til lidt af hvert. Har høj linning for bedre komfort. Yder fremragende formfastholdelse, med stor fleksibilitet og komfort. Åndbar og hurtigtørrende. Fuld grip med logo mønster. Har lomme til mobil.Der er krystaldetaljer på begge sider, og glitter logoprint på siden. Glitter logoprint med krystaller på midterbåndets linning bagpå.


Hvorfor vælge naturgas? – Eurosteel2017.dk\nRigtig mange danskere vælger at bruge naturgas som deres primære energiløsning. Naturgas består af en række forskellige gasarter, som udvinder energi ved opvarmning. I Danmark er vi så heldige at have naturgas i vores undergrund, hvilket gør, at vi nemt kan bruge naturgas som energikilde.\nNaturgassen afbrændes og ledes via gasledninger sikkert videre, så der ikke slipper gas ud i atmosfæren og dermed skader ozonlaget. Ved gasfyr skal man regelmæssigt have et eftersyn, der sikrer, at fyret ikke lækker. På den måde sikrer man, at fyret er sikkert for beboerne og for miljøet.\nStabil og billig løsning\nMed naturgas får du en energikilde, der ligger meget lavt i omkostninger – tilmed er det også en løsning, du kan forvente at være stabil. Alle, der bor i et område, hvor der er lagt naturgas ind, kan få det i hjemmet. Er der naturgas i området, er installationen af fyret i dit eget hjem meget nem.\nDe fleste husstande i Danmark kan få naturgas. Det er for det meste på nogle af de danske øer, at der ikke er naturgas. Sørg derfor for at undersøge dit område ved at indtaste din adresse på din lokale energileverandørs hjemmeside.\nVed et gasfyr skal du ikke bekymre dig om at anskaffe gas. Gassen leveres direkte til din adresse gennem ledninger i jorden, så du ikke behøver at holde øje med forbruget og være opmærksom på, hvornår du løber tør.\nMed naturgas er du også sikret en måde, hvorpå du udleder mindre CO2 end ved eksempelvis et oliefyr. Har du spørgsmål til naturgas, kan du sparre med din lokale leverandør.


Primær fjer i fuglfjerdragt - lejlighed ideerLæs Mere\nVigtigste lejlighed ideer Primær fjer i fuglfjerdragt\nPrimær fjer i fuglfjerdragt\nEn fugls primære fjer er de vigtigste flyvefjer langs den ydre kant af en fugls vingespids. De sammenlignes ofte med menneskelige fingre, skønt fjedrene ikke har nogen indvendige led eller muskler og ikke kan bruges til at gribe eller holde.\n(rimer med "prøv gifte vejr" og "køb meget lyng")\nOm primære fjer\nPrimære fjer er "fingerspids" -fjedrene, den længste på en fuglvinge og den fjerneste væk fra fuglens krop, når vingerne udvides. Disse fjer er fæstnet til knoglerne i fuglens vinge, forbundet gennem vingens hud. Under flyvningen er de ansvarlige for at skyde fuglen fremad, og hver fjer kan drejes individuelt for at kontrollere flyvevejene og til at justere løft og luftmodstand efter behov. For eksempel, hvis de primære fjer løftes og spredes, vil fuglens flugt langsomt og højden falde, en position, som mange fugle bruger, når de lander. Hvis de primære fjer holdes tæt sammen i et smalt punkt, vil fuglens flugt være hurtigere og mere præcis, såsom et stejl jagtdyb af rovfugle.\nNår primære fjer udskiftes gennem regelmæssig smeltning, bliver de generelt udskilt i par, hvor en fjer tabes ad gangen fra hver vinge. Fjerene går tabt i samme position fra hver vingespids, hvilket hjælper fuglen med at forblive afbalanceret under flugt, så ingen manøvrerbarhed kompromitteres. Hvis flere præmier går tabt gennem en skade, såsom at få dem revet ud af et rovdyr eller fanget i et trådhegn, kan flyvningen være meget vanskeligere, og fuglen kan være meget klodere eller ikke i stand til at dreje effektivt.\nFordi primære fjer er vigtige for flyvningen, er dette vingefjedrene, der ofte er beskåret på kæledyrsfugle for at minimere deres flyveevne.\nIdentificering af fugle efter deres primær\nPrimære fjer kan bruges til fugleidentifikation på flere måder.\nAntal : Antallet af primære fjer, som en fugl har, afhænger af arten, og hvor specialiseret fjerene er, og de fleste fugle har 9-16 præmier. Dette kan være nyttigt for ornitologer eller fuglebåndere til korrekt at identificere meget lignende arter eller underarter, men er mindre effektiv for fugleholdere i marken, da fuglen skal holdes i hånden for nøjagtigt at tælle fjer. Hvis en fugl strækker sig godt eller soler, kan birdere muligvis se de primære fjer godt nok til at tælle.\nFarve : Primærernes farve kan kontrastere med andre dele af vingen og skabe en stang-, plaster- eller "vindue" -effekt på fjerdragten. Denne farve kan være et nøglefeltmærke til identifikation, især til at identificere fugle i flugt, når deres primære fjer let er synlige. På nogle fugle, såsom mange ugler, kan de individuelle primærer være stribet, plettet eller spærret.\nForm : Den overordnede form af primære fjer kan være nyttig til identifikation, især hvis fjerene findes efter at de er udkastet. Den samlede længdemåling kan være en ledetråd til fuglearten, og om spidsen er afrundet, tilspidset, kvadreret eller skarpt spids kan også være nyttig. Disse fjer er asymmetriske, og andelerne af de to sider af fjederen kan også hjælpe med at identificere fuglearterne, der kaster fjæren.\nFlyposition : Hvordan fuglen holder sine primære fjer i en afslappet, svævende flyvning kan være en god identifikation-ledetråd. Nogle fugle, såsom kalkungribbe, har et meget bredere naturligt spil til deres primærer, mens høge og falke holder disse fjer tættere sammen.\nFoldet projektion : Når en fugl er siddet, vil de primære fjer projicere forbi andre dele af kroppen, og længden af projektionen kan hjælpe med at identificere fuglearter. Primær kan sammenlignes med placeringen af de sekundære fjer, halespidsen eller andre markeringer på kroppen til identifikationsformål.\nPrimær i kultur\nI kulturer, hvor visse fugle bliver hædret eller på anden måde åndeligt betydningsfulde, kan primære fjer have hellig værdi på grund af deres størrelse og sondring. Mange indianske kulturer bruger de primære fjer af ørne, høge, ugler og andre rovfugle til ceremoniel påklædning eller udsmykning. I nogle afrikanske kulturer eller hedensk-lignende overbevisninger kan primære fjer bruges som en del af ritualer til potions eller spell-casting.\nPrimære fjer er også kendt som primær, hård fjeder, primære rester (flertal), primær fjeder, primær (flertal).\nForrige ArtikelRådgivning om badeværelse med fliser: Gulve, vægge, brusere og badekar\nNæste ArtikelSådan laver du en blekage til babybrusere\nEn fugls primære fjer er de vigtigste flyvefjer langs den ydre kant af en fugls vingespids. De sammenlignes ofte med menneskelige fingre, skønt fjedrene ikke har nogen indvendige led eller muskler og ikke kan bruges til at gribe eller holde. Udtale PREYE-mair-eee FEH-therr (rimer med "prøv gifte vejr" og "køb meget lyng") Om primære fjer Primære fjer er "fingerspids" -fjedrene, den længste på en fuglvinge og den fjerneste væk fra fuglens krop, når vingerne udvides. Disse fj © Copyright 2019


Postkasse, køb, salg & bytte annoncer\nAleksandr Alkhovsky, maleri, englen i mit hjem -...\nAleksandr Alkhovsky (f. 1947), maleri, englen i mit hjem, olie på lærred, signeret, ca. 100 x 50 cm. - De, Hamburg, Große ElbstraßeBlev lagt ind på siden\nKlokken 10:14, mandag d. 1. juni 2020I denne kategori: Maleri og skulpturer\nSisters Point Nederdel, Næsten som ny. Rørkær\nSisters Point Nederdel, Rørkær. Næsten som ny, Brugt og vasket et par gange men uden mærker eller skaderBlev lagt ind på siden\nKlokken 10:14, mandag d. 1. juni 2020I denne kategori: Nederdele\nNoa Noa Top, God, men brugt. Skærbæk\nFlot i bluse i god kvalitet med skønne detaljer. Standen er fin. Noa Noa Top, Skærbæk. God, men brugt, Brugt en periode og har derfor mindre tegn...Blev lagt ind på siden\nKlokken 10:14, mandag d. 1. juni 2020I denne kategori: Toppe\nStine Goya Nederdel, Ny, med prismærke. Vanløse\nStine Goya Orions Soul skirt.. Stine Goya Nederdel, Vanløse. Ny, med prismærke, Aldrig brugt og stadig med prismærke. Har ingen skader eller tegn...Blev lagt ind på siden\nVILA Nederdel, Næsten som ny. Thisted\nSød nederdel fra Vila. VILA Nederdel, Thisted. Næsten som ny, Brugt og vasket et par gange men uden mærker eller skaderBlev lagt ind på siden\nDesigners Remix Collection Kjole, God, men brugt....\nFin stand, brugt nogle få gange.. Designers Remix Collection Kjole, Næsby. God, men brugt, Brugt en periode og har derfor mindre tegn på brugBlev lagt ind på siden\nKlokken 10:14, mandag d. 1. juni 2020I denne kategori: Kjoler\nKaffe Nederdel, Næsten som ny. Thisted\nSød nederdel i str. xs - kan også passes af en s. Kaffe Nederdel, Thisted. Næsten som ny, Brugt og vasket et par gange men uden mærker eller...Blev lagt ind på siden\nTommy Jeans Sweater, Næsten som ny. Rørkær\nTommy Jeans Sweater, Rørkær. Næsten som ny, Brugt og vasket et par gange men uden mærker eller skaderBlev lagt ind på siden\nKlokken 10:14, mandag d. 1. juni 2020I denne kategori: Sweaters


ERHVERV | KUNDECENTER | JOB | KONTAKT OG ÅBNINGSTIDER | NYHEDSBREV | MIN KONTOPC/BÆRBAR HARDWARE GAMING SOFTWARE NETVÆRK SCAN/PRINT TV/HI-FI FOTO/VIDEO TELEFONI/GPS KONTOR DEMOSHOPHjemmesideTV/Hi-FiHjemmebio og surroundProjektorerProjektor tilbehørMitsubishiMitsubishi VLT-XD205LPBilstereo, DVD og videoBlu-Ray, DVD og videoBærbart og håndholdtHjemmebio og surroundProjektorerDLP-projektorKort-kast projektorLCD-projektorLærrederMiniprojektor (LED)Monterbare ProjektørerProjektor tilbehørProjektorkablerProjektorstrømStativer til projektorerSurroundsound-systemerHjemmestereo og HiFiHøjttalere, kabler mv.Satellit & Kabel TVTilbehør til TV og Hi-FiTVMitsubishi VLT-XD205LP\nProducent: MitsubishiProdukt nr.: VLT-XD205LPEAN: 3588820009030Mitsubishi Electric is a recognized leader in the research, engineering, manufacturing and marketing of electrical and electronic equipment used in communications, consumer electronics, industrial technology, energy and transportation.\nSpecifikationerUdvidetProduktbeskrivelseMitsubishi VLT-XD205LP - projektorlampeProdukttypeProjektorlampeDesignet forMitsubishi SD205R, SD205U, SD205U/R, XD205R, XD205U, XD205U-G* Der tages forbehold for trykfejl.ProdukttypeProjektorlampeDesignet forMitsubishi SD205R, SD205U, SD205U/R, XD205R, XD205U, XD205U-G* Der tages forbehold for trykfejl.


SRP om Radioaktivitet og Stråling i Fysik A og Biologi B - Studienet.dk\nSRP om Radioaktivitet og Stråling, der handler om hvordan radioaktivitet påvirker os i hverdagen og om det udgør en trussel for os - i min opgave indgår der et forsøg om bestråling af bygkorn.\nEneste negative kommentar fra lærer, er at jeg mangler billeder og udregninger.\n2.1 Den kosmiske baggrundsstråling\n2.2 Den terrestriske baggrundsstråling\n2.4 Baggrundsstråling fra os selv\n2.5 Den menneskeskabte baggrundsstråling\n2.6 Enheder for stråling og dosis\n3. Ioniserende strålings indvirkning på stof\n3.1 Punktmutationer ved bestråling.\n3.2 Kromosommutationer ved bestråling\n3.3 En celles liv\n3.4 Stråling og kræft\n3.5 Bestrålede bygfrø\n4.1 Stråling og risiko\n4.2 Kalium og risiko\nVi bliver alle ramt af små strålingsdoser i hverdagen i form af den naturlige baggrundsstråling, som er stråling fra radioaktive atomer som almindeligt forekommer i naturen.\nStråling, som har energi nok til at løsrive elektroner fra atomer eller molekyler, kaldes ioniserende stråling.\nJeg vil i denne opgave give en beskrivelse af den ioniserende stråling, vi bliver påvirket af i hverdagen, og redegøre for hvordan ioniserende stråling påvirker det organiske stof, den kommer i kontakt med. Herved forstås hvordan strålingens partikler og fotoner vekselvirker med stoffet, og hvilke skader dette kan forårsage på de pågældende molekyler.\nNår molekyler påvirkes af strålingen kan de blive skadet. Er de skadede molekyler DNA-molekyler, kan strålingen skabe mutationer.\nIdet vores DNA koder for alle vores arveegenskaber og cellers styringsmekanismer, kan mutationerne kopieres videre til nye celler ved hver celledeling. Derfor kan mutationerne i DNA spredes og gemmes i vores celler, og komme til udtryk med det samme eller på et senere tidspunkt.\nDette fænomen har jeg undersøgt og demonstreret ved et forsøg med forskellige strålingsdosis på bygkorn og dens skadevirkning på plantecellerne, og herfra fået en forståelse af radioaktivitetens ødelæggende virkning på levende organismer.\nVidere har jeg undersøgt baggrundsstrålingens påvirkning af mennesker i Danmark, specifikt påvirkning af den radioaktive kaliumisotop 40K. Mennesker spiser hver dag grundstoffet kalium, og det er livsvigtigt for os. En lille del af alle kaliumatomer er den radioaktive isotop 40K.\nJeg har undersøgt om det kan være farligt at spise meget kalium, i form af saltet KCl som erstatning for det almindelige salt NaCl. I opgaven arbejder jeg ud fra en matematisk model for radioaktivitets skadevirkning på mennesker. Der er udviklet en del af sådanne modeller, men den mest anerkendte af disse er LNT-modellen (the Linear No-Threshold model), som giver en sammenhæng imellem dosis og skadevirkning, der er linier, og ikke har nogen tærskelværdi.\nHoldbarheden for denne model kan diskuteres, men den forbliver dog alligevel den mest anvendte model af sin slags. Jeg diskuterer modellen løbende, med fokus på enkelte problemstillinger."... Køb adgang for at læse mere Allerede medlem? Log ind\nSuper opgave! En PDF version havde nu også været dejlig, til os der ikke bruger microsoft word : )\nFin opgave der hjalp mig godt i gang med min egen. :-)\nGod som inspiration hvis man har samme emne\nMaterialer relateret til SRP om Radioaktivitet og Stråling i Fysik A og Biologi B.


Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K – Se vigtig info\nKronprinsensgade 6B, st.\nKronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K\nBygning på Kronprinsensgade 6B, st. i København K er opført i 1790 og indeholder 0 værelser og fordelt på 156 m2.\nLuftfoto af Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6804°N, 12.5794°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K\nKronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor medium.\nKronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K er Marint sand og ler (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K er opført i 1790 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nKronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er middelhøj risiko for Radon på Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K.\nKronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K har forhøjet risiko for radonforurening. Vil du sikre dig at radonniveauet er indenfor Sundhedsstyrelsens' grænseværdier bør du få foretaget en radonmåling.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har bygning på Kronprinsensgade 6B, st. ingen risiko for Asbest.\nBygning på Kronprinsensgade 6B, st. har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (61.7%), Isolering (55.4%), Fuge (53.7%), Gulve (51.9%), Facade (51.4%).\nBygning på Kronprinsensgade 6B, st. har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (87.8%), Gulve (83.9%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 38-Købmager Kvarter, København, der hører til Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K\nKortet viser trafikstøj i området omkring Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K om dagen:\nDrikkevand på adressen Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K.\nKronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 150 - 200 mm/dag i området omkring Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nKronprinsensgade 6B, st. ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Kronprinsensgade 6B, st. har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Kronprinsensgade 6B, st. . Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nKronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nKronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K ligger i en højde på 4.8 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 480 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K.\n✓Generelle BBR informationer om Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K\n✓BBR materialer og installationer for Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K\n✓BBR arealer for Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K\n!Noter til Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K\nHent den officielle BBR meddelelse for Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nEjendommen på Kronprinsensgade 6B, st. har energimærke D.\nSammenligning af energimærket D for ejendommen på Kronprinsensgade 6B, st. (byggeår: 1790) med bygninger fra samme byggeperiode (●).\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 12.500 kr. pr. voksen i husstanden (dog ikke materialer). På Kronprinsensgade 6B, st. er der desuden mulighed for energisparetilskud via HOFOR Fjernvarme P/S, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Kronprinsensgade 6B, st. er endda i den specielle situation at 5 renoveringer er markeret som rentable.\nDen primære opvarmningskilde på Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nBygning på Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K er med det nuværende energimærke D relaltiv dyr at opvarme (se energimærkedata).\nKronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nLokalområdet — Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K\nBeboerne i området omkring Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K er mestendels conzoom®-typen Duopolerne\nKronprinsensgade 6B, st. hører til afstemningsområdet 3. Indre By hvor der er 14.032 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 491 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Kronprinsensgade 6B, st. . Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 13795 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 14.24 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.42 pct.\nKronprinsensgade 6B, st. hører under skoledistriktet INDRE BY (Sølvgades Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Sølvgades Skole.\nDer er begrænsede bredbåndsmuligheder på Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K, via kobbernet.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Kronprinsensgade 6B, st.\nDer er god 4G mobildækning på Kronprinsensgade 6B, st. med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Kronprinsensgade 6B, st. er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Kronprinsensgade 6B, st.\nInternet og Mobildækning Kronprinsensgade 6B, st. , København K\nAnbefalet bredbånd på Kronprinsensgade 6B, st.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 100/10 Mbit/s (Telefonstik) » på Kronprinsensgade 6B, st. .\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Kronprinsensgade 6B, st.\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Kronprinsensgade 6B, st. .\nJordarten under Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K er Marint sand og ler.\nGeologiske boringer i nærheden af Kronprinsensgade 6B, st.\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Kronprinsensgade 6B, st. .\nHvor langt er der fra Kronprinsensgade 6B, st.\n✓Stamoplysninger for Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K\nAdressens Id 60785193-d14a-2e8d-e044-0003ba298018\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Kronprinsensgade 6B, st. , 1114 København K.


Chille 2017: De 20 mest populære ferieboliger til leje i Chille - Airbnb, Bourgogne-Franche-Comté, Frankrig\nChille · Boliger\nPannessières, Franche-Comté, Frankrig\nCourlans, Bourgogne-Franche-Comté, Frankrig\nPannessières, Bourgogne Franche-Comté, Frankrig\nChâteau-Chalon, Bourgogne Franche-Comté, Frankrig\nGammelt hus med tilstødende jord, krydses af en flod, hvilket gør det atypisk gammel landevejskro, fuld af charme. Både tæt på byens (5 minutter), men allerede i landet, du kan vandre i denne lille dal fuld af vandrestier og mountainbike. 8 minutter Golf Vernantois (18 huller) .Déjeuner, lave en grill på terrassen med vand ved hans fødder og gøre lidt bowling, er i sig selv allerede en ændring af natur og en fornøjelse at vellykket ferie.\nStille landsby 5 minutter fra byen Lons le Saunier.\nMontaigu, Bourgogne Franche-Comté, Frankrig\nBriod, Franche-Comté, Frankrig\nI hjertet af vinmarkerne mellem Voiteur og Vernois, vi byder dig velkommen med glæde i vores ejendom beliggende et par km fra Chateau-Chalon og Baume les Messieurs. Komfortable værelser, have, pool, vandreture og vinsmagning i nærheden. Vores hus ligger i hjertet af vingården Revermont Jura, vil du vågne op med en smuk og enestående udsigt over rækken af poulsard og Savagnin.\nDen lille landsby Courbeau forføre dig med sin charme og typiske Jura vin side. Du vil vågne op til fuglesang og hane, og forført af ture i de omkringliggende vinmarker ...\nL'Étoile, Bourgogne Franche-Comté, Frankrig


Hjem › Fiktion › Fugle står i tidevandet\nAlma og Bror er ikke bare søskende, de er også sjælevenner. De bor sammen med deres forældre i en lille landsby nær Tidevandet. og hans døtre Lilja og Signe Her går hverdagen går sin gang; Fodermesteren lurer på vognmandens døtre Lilja og Signe når de tager solbad i baghaven. Lilja vil være digter og drømmer om at fange virkeligheden med ord. Men de digte hun skriver til Bror gemmer hun bagerst i en skuffe. Signe er fandenivoldsk. Hun er begyndt at ryge og har fået pessar. Hun får dårlig samvittighed når hun kysser med Erik, fordi hun ved at han kun er en overgang. En dag går tiden i stå i den lille landsby. Det er nat da Bror kører hjem fra festen. Lilja sidder tæt op af Bror. Signe stikker de bare fødder ud gennem bilvinduet og hviner som om nogen kildede hende med en fjer. Så drøner træet mod bilen.\nJohanna Thielst, f. 1945, er uddannet sygeplejerske og kunstterapeut. Hun har boet i udlandet, bl.a. i kibbutz i Israel og været ulandsfrivillig i Kenya. Har tegnet og malet og skrevet i mange år. Debuterede i 2012 med Dunhammere spidder himlen.\nANMELDERNE SKREV OM DUNHAMMERE\n«Forlaget Batzer lever primært af at udgive oversatte, nordiske forfatterskaber. Med ‘Dunhammere’ viser forlaget at det også formår at finde og udgive dansk kvalitetslitteratur når den er bedst. Og så endda groet i den fynske have. Velkommen til parnasset, Johanna Thielst. Jeg håber, du har mere i skrivebordsskuffen.» – Fyens Stiftstidende


New York Billetter og adgangskort (med priserne)\nNew York Billetter og adgangskort\n103 results | Alle aktiviteter\nTil minde om de begivenheder, der fandt sted den 11. september 2001, skal du tage denne 1,5-timers vandretur på Ground Zero og den 11. september Memorial. Gå gennem rummet af det tidligere World Trade Center i New York City. En certificeret vejledning med en personlig forbindelse til begivenhederne på den dag deler historier om tragedie og heltemodning. Få en dybere forståelse af de begivenheder, der fandt sted her. Opgrader for at tilføje adgang til det nationale 11. september Museum.\nUndgå besværet med at vente på at komme ind i New York Citys Museum of Modern Art med denne bekvemme skip-the-line billet, der giver dig adgang ved ankomsten. Det er ikke overraskende, at MoMA er en utrolig populær attraktion. Med kunstnere som Andy Warhol, Vincent van Gogh, Jackson Pollock, Cindy Sherman og mange flere, kan køen være bagud i timevis. Men med din handy over-the-line billet, glider du lige forbi det og går direkte til de gode ting. Derudover inkluderer din billet adgang til MoMA PS1, samtidskunstcentret i Long Island City.\nEmpire State Building dag og nat adgangsbillet\nNår dagen bliver om natten, er det let at se, hvordan New York City tjente sin by, der aldrig sover. Se Big Apple i lyset og mørket med en dag- og natbillet til observationsdækket på 86. etage ved Empire State Building - det højeste observatorium i New York City. Slå linjerne ved at ankomme med din dagsbillet, gyldig mellem kl. 11 og 19:59, for 360 graders udsigt over den ikoniske Manhattan Skyline og Frihedsgudinden. Derefter vender du tilbage tilbage mellem kl. 20 og 22 for at få en spektakulær udsigt over New York om natten.\nKantobservationsdæk - generel adgang\nSelvom der er alvorlig konkurrence om, hvor man kan finde de bedste NYC-synspunkter, kan du nyde bybilledet fra den højeste udendørs observationsplatform på hele den vestlige halvkugle med et besøg på Edge Observation Deck. Sikr dig denne forhåndsnoterede indgangsbillet for at garantere din tidslukke, og kør mod West Side for at opleve New Yorks nyeste, skyhøje attraktion. Gå bare hen over et nedhængt glasgulv og nyd udsigt til 360 grader.\nSpring over billetlinjerne på New Yorks Whitney Museum of American Art, og bogfør din adgangsbillet online. Udforsk det massive museum i dit eget tempo, og tag en permanent samling, der inkluderer stykker af Edward Hopper, Georgia O'Keefe og mange andre. Få også midlertidige udstillinger fra hele verden, når du besøger naturlige lysfyldte gallerier, og nyd udsigten over byens skyline fra museets udendørs terrasser.\nSolomon R. Guggenheim Museum er hjemsted for en af verdens fineste samlinger af moderne og samtidskunst, i en modernistisk bygning designet af Frank Lloyd Wright. Forhåndsbesøg billetter til Guggenheim for at få bekvem adgang til dette vartegn New York City kunstmuseum og udforske i dit eget tempo i løbet af dets driftstimer.\nDæk øverste seværdigheder i tre forskellige bydele på denne seværdighedsfyldte busstur i New York City. Fra Times Square og Empire State Building til underradarplaceringer i Harlem og Bronx er dette pas den perfekte introduktion til byen. Plus, hop-on hop-off turnestil og samme dag, 48 timer, 72 timer og fem dages muligheder giver dig mulighed for at se seværdighederne i dit eget tempo.\n2 timer til 5 dage\nSpring over linjen Statue of Liberty Express valgfri piedestalbillet\nSpar dyrebar tid ved at forkøbe reservelinjebilletter til færgen til øerne Liberty og Ellis. Bliv fortrolig med boardingprocedurer i en 30-minutters orienteringstur med en guide, og nyd derefter prioriteret boarding ved at omgå den ofte lange flex-billet-generelle linje. Udforsk grundene til Statue of Liberty og Ellis Island Museum ved hjælp af en lydguide, og opgrader for adgang til Lady Liberty's piedestal.\n6,16 $ USD-besparelser\nFrihedsgudinden og Ellis Island med valgfri opgraderinger\nUndgå en lang ventetid på billetlinjen ved at købe færgebilletter til Liberty og Ellis øerne. Få tip og baggrundsinformation fra en guide i en 30-minutters orientering, og udforsk derefter de to seværdigheder i dit eget tempo ved hjælp af en lydguide. Opgrader for at få hurtigsporede reservelinjebilletter og adgang til Statue of Liberty's piedestal, der huser et museum.\nChampagne Brunch Sejl i New York City\nNyd den traditionelle New York City brunch med et seriøst twist på dette Big Apple champagne sejlskib. Tag ind i en komplet buffet, komplet med kaffe, te og Prosecco. Nyd hjemmelavede muffins, brød og bagels, plus kød, ost og meget mere. Slap af ombord, mens du gør dig vej gennem det rolige vand omkring byen og tag i episke skylines, mens du nyder brunch. Denne krydstogt er begrænset til 40 personer, hvilket sikrer, at der er masser af plads på dæk. Øl, vin, cocktails og læskedrikke kan købes.\nFrihedsgudinden er et af de mest berømte symboler i USA og en af NYCs mest besøgte attraktioner. Book færgetilbud på forhånd for at undgå lange linjer ved Battery Park-billetbåsene. Vælg en billetype, der passer dig, fra fleksible billetter med stor værdi til hurtigsporede reservelinjebilletter inklusive piedestaladgang. Alle muligheder inkluderer adgang til Ellis Island.\nHvis du vil forstå historien den 11. september 2001, skal du ikke gå glip af Tribute Museum 9/11, hvor du kan høre historier fra mennesker, der faktisk var der. Med din billet kan du besøge dette magtfulde museum - et projekt fra den 11. september familieforening - der samler dem, der ønsker at lære om 9/11 med mennesker, der har oplevet det, inklusive overlevende, første respondenter og frivillige.\nSe dele af New Yorks Madison Square Garden, som de fleste mennesker aldrig ser på denne tour. I stedet for bare at besøge de offentlige områder, skal du gå bag kulisserne i dette verdensberømte sports- og underholdningssted for at se backstage og høre historie, som du ellers ville gå glip af. Besøg skabsrum og VIP-suiter; genoplev arenaens største øjeblikke via virtual reality og mere. Forhåndsbestilling online giver dig mulighed for at garantere en tur på din foretrukne dag.


Erhvervsplaymaker skal matche unge med erhvervslivet | faxekommune.dk\nErhvervsplaymaker skal matche unge med erhvervslivet\nFolkeskoler og lokale virksomheder skal arbejde tættere sammen i fremtiden. Det er missionen i et nyt projekt som Næstved og Faxe Kommuner er gået sammen om. Projektet skal være med til at sikre virksomhederne den rette arbejdskraft på sigt. Nordea-fonden støtter projektet med 1,4 millioner kroner.\nOle Hilden er ny erhvervsplaymaker i Faxe og Næstved Kommuner.\nNæstved og Faxe Kommune har modtaget tilsammen 1,4 millioner kroner fra Nordea Fonden til et spritnyt projekt, der skal få folkeskoler og erhvervsliv til at spille sammen.Der er brug for, at flere unge vælger en erhvervsuddannelse. For at give de unge det bedste grundlag at vælge fremtid ud fra, skal den nyansatte erhvervsplaymaker Ole Hilden nu hjælpe med at gøre de unge klogere på de muligheder en erhvervsuddannelse giver.\nDe unges muligheder\n- Det er et hjerteprojekt for mig. Det er så vigtigt at vi får præsenteret de unge for det væld af job og uddannelsesmuligheder, som findes i Næstved Kommune med en faglært uddannelse i hånden. Det er vigtigt, at vi følger op på sidste års succes med DM i Skills i Næstved og det gør vi nu ved at ansætte erhvervsplaymakeren, siger Carsten Rasmussen, borgmester i Næstved Kommune.\nErhvervsplaymakeren skal skabe varige relationer mellem folkeskolerne, erhvervsskolerne og erhvervslivet i Næstved og Faxe kommuner. Eleverne skal have flere praksisnære oplevelser gennem besøg på erhvervsskolerne og virksomhederne, og virksomhederne skal ud i klasselokalerne og formidle deres fag til eleverne.\nKonkret skal søgningen til erhvervsuddannelser stige med 2 procentpoint og virksomhederne skal opleve øget adgang til rekruttering af elever/lærlinge og på sigt faglærte blandt unge i de to kommuner.\n- Erhvervsplaymakeren er en idé, erhvervslivet selv er kommet med. Et godt forslag, som jeg er glad for, at vi har grebet sammen med Næstved Kommune – det giver os en vis volumen at være sammen om denne vigtige opgave. De unge har et overflødighedshorn af valgmuligheder i dag. Det kan være svært at beslutte sig for, hvad man skal bruge sit arbejdsliv på. Derfor ser jeg frem til, at erhvervsplaymakeren kan bistå med den kæmpe formidlingsopgave, der ligger i at fortælle om de unges mulighederne for uddannelserne. Alle vinder på det her, når de unge og erhvervslivet kommer tættere på hinanden, siger Ole Vive, borgmester i Faxe Kommune\nNordea-fonden støtter projektet og ser ligeledes gode muligheder i erhvervsplaymakeren. Nordea-fonden glæder sig til at følge indsatsen:\n- Playmakermodellen er stærk, fordi skoler, erhvervsliv og de to kommuner Næstved og Faxe står skulder ved skulder i en vigtig fælles kamp for, at flere børn, unge og forældre får øjnene op for erhvervsuddannelsernes mange muligheder,” siger Henrik Lehmann Andersen, direktør i Nordea-fonden.\nMangler faglært arbejdskraft\nDansk Industri har længe råbt højt om at flere unge skal tage en faglært uddannelse, som eksempelvis smed eller elektriker. Frem mod 2025 vil der ifølge Dansk Industri mangle 44.000 faglærte til at aftage arbejdspladserne. Og det skyldes, at de unge ikke vælger erhvervsskolerne i tilstrækkelig grad i dag.\nErhvervsplaymakeren skal samarbejde bredt med blandt andet Business Faxe, Ungdomsskolen i Faxe, Næstved Erhverv og Center for Dagtilbud og Skole i Næstved Kommune.\nOpdateringsdato: 06.02.2020 - 13:58


Retsudvalget REU Alm.del Bilag 48 Offentligt - PDF\nRetsudvalget REU Alm.del Bilag 48 Offentligt\nDownload "Retsudvalget REU Alm.del Bilag 48 Offentligt"\n1 Retsudvalget REU Alm.del Bilag 48 Offentligt Politi- og Strafferetsafdelingen Dato: 9. oktober 2015 Kontor: Straffuldbyrdelseskontoret Sagsbeh: Pernille Bjørnholk Sagsnr.: Dok.: Evaluering af indsatsen mod radikalisering og ekstremisme i fængsler mv. Slotsholmsgade København K. Telefon Telefax\n2 1. Indledning 1.1. Danmark har i de senere år stået over for en stigende terrortrussel fra radikaliserede og ekstremistiske miljøer. Dette kom på tragisk vis til udtryk ved angrebene i København den 14. og 15. februar 2015, hvor to civile blev dræbt, og flere betjente blev såret. Som det fremgår af regeringsgrundlaget Sammen for fremtiden, vil regeringen styrke værnet mod terror og sætte ind over for truslen fra religiøs radikalisering og ekstremisme. Nærværende evaluering har til formål at identificere eventuelle udfordringer i forhold til indsatsen mod radikalisering og ekstremisme i fængsler og arresthuse samt at pege på konkrete initiativer, der kan være med til at modvirke, at indsatte bliver radikaliseret eller på anden vis inspireret til ekstremisme I Danmark er der gennem flere år opbygget et solidt, tværsektorielt samarbejde om forebyggelse af radikalisering og ekstremisme på tværs af myndigheder, herunder et tæt samarbejde mellem Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet (tidligere Ministeriet for Børn, Ligestilling, Integration og Sociale Forhold, Justitsministeriet, Styrelsen for International Rekruttering og Integration (tidligere Socialstyrelsen), Politiets Efterretningstjeneste (PET), kriminalforsorgen, kommuner og politikredse. Styrelsen for International Rekruttering og Integration yder rådgivning på strategisk niveau til landets kommuner og politikredse i forhold til tilrettelæggelse og organisering af indsatser til forebyggelse af ekstremisme og gennemfører længerevarende rådgivnings- og samarbejdsforløb med udvalgte kommuner, der oplever særlige problemer med ekstremisme. Styrelsen for International Rekruttering og Integration er desuden ansvarlig for udvikling af metoder i forebyggelsesindsatsen og arbejder generelt for at styrke sociale indsatser målrettet unge, der har udfordringer med radikalisering og ekstremisme, så der bliver skabt en langsigtet og bæredygtig effekt i forebyggelsesarbejdet. I konkrete enkelt- og gruppesager, hvor der er en bekymring for unge, som udviser tegn på radikalisering, tilbyder den nationale Videns- og Specialrådgivningsorganisation (VISO) under Socialstyrelsen rådgivning i forhold til udredning af den unges situation og behov for støtte. Forebyggelsescenteret i PET yder rådgivning om radikalisering med særligt fokus på voldelig ekstremisme og gennemfører forebyggende samtaler 2\n3 med personer, der befinder sig i ekstremistiske miljøer. Desuden arbejder PET gennem sin outreach-indsats med at inddrage lokalsamfunds- og civilsamfundsaktører i en forebyggende indsats. En central del af den danske forebyggelsesindsats løftes af kommunale fagpersoner og politi som led i det generelle kriminalitetsforebyggende arbejde. Forebyggelse af radikalisering og ekstremisme blandt børn og unge varetages af det kriminalpræventive samarbejde mellem skole, sociale myndigheder og politi det såkaldte SSP-samarbejde. I landets kommuner er udvalgte medarbejdere fra politi og kommune opkvalificerede inden for ekstremisme og radikalisering. Landet over er der oprettet regionale netværk mellem disse SSP-ressourcepersoner nogle steder benævnt Infohuse hvor lokale myndighedspersoner kan få rådgivning om forebyggelse af radikalisering og ekstremisme. Der er endvidere sket opkvalificering af medarbejdere i psykiatrien, de sociale myndigheder og politiet det såkaldte PSP-samarbejde der har til formål at forebygge kriminalitet blandt udsatte borgere med psykiske vanskeligheder. Opkvalificeringen har til formål at sætte medarbejderne bedre i stand til at gribe ind, hvis en borger viser tegn på radikalisering. Der ydes desuden en stor indsats inden for det såkaldte KSP-samarbejde mellem kriminalforsorgen, de sociale myndigheder og politiet. Formålet med dette samarbejde er at skabe en koordineret indsats over for personer, der løslades fra fængsel mv., med henblik på at sikre, at disse personer hjælpes videre på den rigtige måde, og for at forebygge tilbagefald til ny kriminalitet. Forebyggelsesindsatsen i Danmark sker i tæt samarbejde med internationale samarbejdspartnere. Danmark har i en årrække deltaget i det internationale arbejde med at forebygge ekstremisme og terrorisme, bl.a. via indsatser, der skal fremme demokrati og respekt for menneskerettigheder i tredjelande. Udenrigsministeriet koordinerer arbejdet med at opbygge kapacitet hos vores partnerlande Med satspuljeaftalen fra januar 2015 har et bredt flertal af Folketingets partier afsat 60,9 mio. kr. til at styrke indsatsen mod radikalisering og ekstremisme, navnlig gennem forebyggelse af radikalisering blandt unge og hjælp til personer, der ønsker at komme ud af ekstremistiske netværk Formålet med denne evaluering er at sikre, at myndighedsindsatsen over for radikalisering og ekstremisme i fængsler mv. er bedst muligt gea- 3\n4 ret til at opdage tegn på radikalisering og ekstremisme hos indsatte i fængsler og arresthuse og sætte ind med hensigtsmæssige tiltag. Evalueringen er udarbejdet af Justitsministeriet med bidrag fra Udlændinge-, Integrations- og Boligministeriet og Social- og Indenrigsministeriet (tidligere Ministeriet for Børn, Ligestilling, Integration og Sociale forhold), Beskæftigelsesministeriet, Undervisningsministeriet, Kirkeministeriet, Direktoratet for Kriminalforsorgen, Domstolsstyrelsen, Rigsadvokaten, Rigspolitiet og PET. Endvidere har Justitsministeriet inddraget repræsentanter fra Fængselsforbundet og Kriminalforsorgsforeningen i arbejdet med evalueringen. Til brug for evalueringen har Justitsministeriet kortlagt den eksisterende indsats mod radikalisering og ekstremisme i fængsler, arresthuse og sikrede institutioner. Kortlægningen er udarbejdet som et bilag til evalueringen. Kortlægningen er opbygget med udgangspunkt i de tre faser, hvor myndighederne har mulighed for at sætte ind over for radikalisering og ekstremisme i fængsler mv.: i forbindelse med indsættelse, under indsættelse og i forbindelse med løsladelse. Kortlægningen indeholder tillige en beskrivelse af indsatsen i de sikrede institutioner, hvor unge under 18 år kan anbringes som alternativ til anbringelse i fængsler mv. På baggrund af kortlægningen har Justitsministeriet i samarbejde med de nævnte parter identificeret en række nye initiativer, der kan styrke indsatsen mod radikalisering og ekstremisme i fængsler mv. Evalueringens pkt. 2 indeholder nogle overvejelser om begreberne radikalisering og ekstremisme og om de overordnede temaer for indsatsen mod radikalisering og ekstremisme i fængsler mv. Pkt. 3 indeholder en evaluering af den eksisterende indsats og forslag til en række konkrete initiativer for at styrke indsatsen inden for følgende temaer: Myndighedssamarbejde og udveksling af oplysninger Tiltag rettet mod den enkelte indsatte Religiøse forkynderes rolle Modvirkning af subkulturer 4\n5 2. Kort om radikalisering og ekstremisme 2.1. Truslen fra radikalisering og ekstremisme PETs Center for Terroranalyse (CTA) har i en trusselsvurdering af 18. marts 2015 bl.a. under henvisning til terrorangrebene i København den 14. og 15. februar 2015 vurderet, at terrortruslen mod Danmark er alvorlig. CTA vurderer i den forbindelse, at der udgår en terrortrussel fra personer, der færdes i militant islamistiske miljøer, og at personer, der påvirkes af militant islamistisk propaganda, og som samtidig har forbindelser til kriminelle miljøer med en høj grad af voldsparathed, kan være af stigende betydning for terrortruslen. CTA vurderer endvidere, at hjemvendte fra konflikten i Syrien og i Irak udgør en særlig terrortrussel mod Danmark i kraft af de færdigheder, de kan have opnået, samt at der i Danmark eksisterer kapacitet til med lettilgængelige våben at foretage terrorangreb, der kan gennemføres efter kort planlægning. CTA vurderer herudover, at den aktuelle militant islamistiske propaganda kan påvirke personer til at gennemføre angreb mod symbolmål såsom personer, institutioner og begivenheder, der opfattes som krænkende for islam, jødiske mål, forsvars- og sikkerhedsmyndigheder eller andre myndigheder/myndighedspersoner samt ubeskyttede civile mål. CTA vurderer desuden, at militant islamistisk propaganda især kan have en radikaliserende effekt på socialt marginaliserede unge, der søger en identitet, og at visse gruppefællesskaber kan virke særligt fremmende for radikalisering, herunder fællesskaber i fængsler Definitioner på radikalisering og ekstremisme Begreberne radikalisering og ekstremisme er vanskelige at definere kort og entydigt. I denne evaluering er der taget udgangspunkt i de definitioner af begreberne, som er benyttet i den tidligere regerings handlingsplan om forebyggelse af radikalisering og ekstremisme (september 2014). I handlingsplanen defineres radikalisering og ekstremisme således (side 5): Radikalisering En proces, som kan foregå på forskellige måder, og som kan ske over en relativt kort tidsperiode, men også over længere tid. Der er ingen simple årsagssammenhænge, og radikaliseringen kan igangsættes på baggrund af mange forskellige faktorer og have forskellige endemål. Radikaliseringen kan komme til udtryk ved en støtte til radikale 5\n6 synspunkter eller ekstremistisk ideologi og kan også medføre accept af brugen af vold eller andre ulovlige midler for at opnå et politisk/religiøst mål. Ekstremisme Forenklede verdensopfattelser og fjendebilleder, hvor bestemte grupper eller samfundsforhold ses som truende. Intolerance og manglende respekt for andre menneskers synspunkter, frihed og rettigheder. Afvisning af grundlæggende demokratiske værdier og normer eller manglende accept af demokratiske beslutningsprocesser. Anvendelse af ulovlige og eventuelt voldelige metoder for at opnå et politisk/religiøst ideologisk mål. Som det fremgår, er definitionerne meget brede, og de vil både kunne anvendes i forhold til personer, der alene har radikale og ekstremistiske holdninger, men som ikke nødvendigvis søger at fremme disse gennem ulovlige midler, og i forhold til personer, der søger at fremme radikale og ekstreme holdninger gennem vold eller andre ulovlige midler Generelle udfordringer Fraværet af klare og entydige definitioner af radikalisering og ekstremisme sammenholdt med det forhold, at gruppen af radikaliserede og ekstremistiske personer også rummer personer, der ikke har til hensigt at fremme deres holdninger gennem ulovlige midler, indebærer en række udfordringer. Udfordringerne består bl.a. i, at det kan være vanskeligt for myndighederne at opdage tegn på radikalisering og ekstremisme. Eksempelvis er det ikke ualmindeligt, at indsættelse i fængsler eller arresthuse i sig selv medfører en mere intensiv religionsudøvelse hos nogle indsatte, hvilket kan forveksles med tegn på radikalisering. Samtidig kan det være vanskeligt at vurdere, om en person, der har ekstreme holdninger, også har til hensigt at gennemføre disse holdninger med ulovlige midler. Dertil kommer, at radikaliserede og ekstremistiske miljøer er kendetegnet ved en stor lukkethed, og at personer fra sådanne miljøer i visse tilfælde forsøger at skjule deres holdninger. Selv om myndighederne har stor fokus på radikalisering og ekstremisme, vil der være grænsetilfælde, ligesom det realistisk set ikke vil være muligt for myndighederne at opdage alle sådanne personer. Dette gør sig også gældende i relation til indsatte i fængsler mv Udfordringer i fængsler mv. Erfaringerne fra Danmark og andre lande viser, at der er udfordringer med radikalisering og ekstremisme i fængsler mv. Det gælder bl.a. i forhold til indsatte, der er sigtet eller dømt for terrorisme eller andre ekstremistisk motiverede forbrydelser. Også indsatte, der ikke er sigtet eller dømt for sådanne forbrydelser, kan imidlertid være radikaliserede eller ekstremistiske. 6\n7 Samtidig findes der indsatte, som er i risiko for at blive radikaliseret, fordi de bl.a. søger identitet og fællesskaber. Dette indebærer bl.a. en risiko for, at de radikaliserede og ekstremistiske kræfter i fængslerne påvirker hinanden og deres medindsatte i en endnu mere radikaliseret retning. Samtidig er der en risiko for, at kriminelle miljøer, der bl.a. kan være kendetegnet ved øget voldsparathed og adgang til våben, sammenblandes med de ekstremistiske miljøer, hvilket kan indebære en øget risiko for terrorisme mv. 7\n8 3. Evaluering og konkrete initiativer Denne evaluering skal danne grundlag for at iværksætte nye initiativer, der skal modvirke, at indsatte bliver radikaliseret eller på anden vis inspireret til ekstremisme i fængsler og arresthuse. Indsatsen mod radikalisering og ekstremisme i fængsler mv. og de foreslåede initiativer er i det følgende opdelt i fire overordnede temaer: Myndighedssamarbejde og udveksling af oplysninger. Der er behov for et stærkt myndighedssamarbejde, hvor myndighederne udveksler oplysninger om personer, der udviser tegn på radikalisering og ekstremisme (initiativ nr. 1-4) (pkt. 3.1). Tiltag rettet mod den enkelte indsatte. Der er behov for efter en konkret vurdering at iværksætte relevante socialfaglige og/eller tvangsmæssige tiltag over for indsatte, der udviser tegn på radikalisering og ekstremisme (initiativ nr. 5-7) (pkt. 3.2). Religiøse forkynderes rolle. Der er behov for at fastholde fokus på de religiøse forkynderes rolle i forhold til forebyggelse af radikalisering og ekstremisme i fængsler (initiativ nr. 8) (pkt. 3.3). Modvirkning af subkulturer. Der er behov for at modvirke subkulturer i fængsler mv., herunder ved at placere radikaliserede og ekstremistiske indsatte på en sådan måde, at påvirkningsrisikoen for medindsatte minimeres (initiativ nr. 9-10) (pkt. 3.4). 8\n9 3.1. Myndighedssamarbejde og udveksling af oplysninger Der er behov for et stærkt myndighedssamarbejde, hvor myndighederne udveksler oplysninger om personer, der har udvist tegn på radikalisering og ekstremisme En række myndigheder er involveret i indsatsen mod radikalisering og ekstremisme, og flere myndigheder kan derfor ligge inde med oplysninger om en person, der udviser tegn på radikalisering og ekstremisme. Eksempelvis vil politikredse, Politiets Efterretningstjeneste (PET), regioner og kommuner i visse tilfælde være i besiddelse af oplysninger om tegn på radikalisering og ekstremisme hos en person, der skal indsættes som afsoner eller arrestant i en af kriminalforsorgens institutioner. Tilsvarende vil kriminalforsorgen i forbindelse med afsoning kunne få kendskab til forhold omkring en afsoner eller arrestant, der vil være relevante for andre myndigheder i forbindelse med indsatsen over for den pågældende efter løsladelse Der er allerede indført en række procedurer for at sikre et tæt myndighedssamarbejde omkring udveksling af oplysninger. Kriminalforsorgen og PET har etableret en særlig indberetningsordning, der i hovedtræk indebærer, at kriminalforsorgens institutioner via Direktoratet for Kriminalforsorgen afgiver indberetning til PET om indsatte, der udviser tegn på radikalisering og ekstremisme under afsoning eller varetægtsfængsling. Oplysningerne kan bl.a. vedrøre den indsattes adfærd, udtalelser, litteratur, effekter, symboler og besøgende. Proceduren for indberetning af bekymringstegn blev ændret umiddelbart efter angrebene i København i februar 2015, således at alle indberetninger fra institutionerne nu skal videresendes til PET. Der henvises til pkt. 2.2 i kortlægningen. I forlængelse af et møde med PET i juli 2015 har kriminalforsorgen desuden opdateret de interne procedurer samt indført nye foreløbige procedurer om orientering af PET i forbindelse med løsladelse af indberettede personer. Ved varetægtsfængsling eller indsættelse til afsoning i kriminalforsorgens institutioner afleverer politiet en følgeseddel eller et anmeldelsesskema til kriminalforsorgen. På disse skemaer noteres bl.a. en række personlige data 9\n10 om arrestanten eller afsoneren, men oplysninger om tegn på radikalisering eller ekstremisme videregives ikke i praksis i denne sammenhæng Adgangen for en forvaltningsmyndighed til at videregive oplysninger om enkeltpersoner (personoplysninger) til en anden forvaltningsmyndighed reguleres af persondatalovens regler, uanset om videregivelsen sker manuelt eller elektronisk, jf. forvaltningslovens 28, stk. 1. Der henvises til pkt i kortlægningen. Som nærmere beskrevet det nævnte sted i kortlægningen regulerer persondataloven myndighedernes mulighed for at videregive oplysninger til andre forvaltningsmyndigheder om bl.a. racemæssig eller etnisk baggrund, politisk eller religiøs overbevisning samt oplysninger om strafbare forhold og væsentlige sociale problemer. Persondataloven giver i vidt omfang myndigheder mulighed for at videregive de pågældende oplysninger, hvis det er nødvendigt til brug for en myndigheds udførelse af sine opgaver. Der henvises til pkt i kortlægningen. Persondataloven suppleres af forskellige regelsæt, der udvider henholdsvis begrænser myndigheders adgang til at videregive oplysninger til andre forvaltningsmyndigheder. I relation til udveksling af oplysninger i samarbejdet mellem kriminalforsorgen, de sociale myndigheder og politiet (KSP-samarbejdet) er det i retsplejelovens 115 fastsat, at myndighederne uden samtykke kan videregive oplysninger om enkeltpersoners rent private forhold, hvis det er nødvendigt af hensyn til myndighedernes samarbejde om indsatsen over for dømte, der løslades fra kriminalforsorgens institutioner, og dømte under 18 år, der løslades fra institutioner uden for kriminalforsorgen. Der henvises til pkt og i kortlægningen. I forhold til PET følger det af 4 i PET-loven, at andre forvaltningsmyndigheder efter anmodning fra PET skal videregive oplysninger til PET, hvis PET vurderer, at oplysningerne må antages at have betydning for varetagelsen af PETs opgaver vedrørende forebyggelse og efterforskning af overtrædelser af straffelovens kapitel 12 og 13 (forbrydelser mod statens sikkerhed mv.). Der henvises til pkt i kortlægningen Det har betydning for en vellykket indsats over for radikalisering, at der er et velfungerende samarbejde mellem de involverede myndigheder, såvel eksternt som internt. Et centralt element i samarbejdet består i ud- 10\n11 veksling af oplysninger mellem myndighederne, hvilket også er muligt inden for de gældende retlige rammer. I praksis udveksler myndighederne således løbende oplysninger om mulig radikalisering mv. Kortlægningen har dog vist, at reglerne om udveksling af oplysninger kan give anledning til tvivl for praktikere, når konkrete oplysninger skal udveksles I forhold til at styrke myndighedssamarbejdet omkring udveksling af oplysninger kan der peges på følgende initiativer: Initiativ nr. 1: Videregivelse af oplysninger om tegn på radikalisering og ekstremisme til Direktoratet for Kriminalforsorgen i forbindelse med indsættelse Direktoratet for Kriminalforsorgen etablerer procedurer for indberetning af oplysninger fra relevante myndigheder til kriminalforsorgen om tegn på radikalisering og ekstremisme hos personer, der står foran indsættelse. Indberetningssystemet skal om muligt kunne interagere med systemunderstøttelsen hos PET. Initiativ nr. 2: Oprettelse af et elektronisk indberetningssystem Som led i samarbejdet med PET har kriminalforsorgen etableret procedurer for indberetning til centralt hold i Direktoratet for Kriminalforsorgen af indsatte, der udviser tegn på radikalisering og ekstremisme. Alle indberetninger skal sendes videre til PET. Direktoratet for Kriminalforsorgen etablerer et elektronisk indberetningssystem internt i kriminalforsorgen med henblik på at skabe en let og ensartet praksis for disse indberetninger. Det elektroniske indberetningssystem vil samtidig gøre det muligt at spore, hvordan der er fulgt op på de enkelte indberetninger. Kriminalforsorgens klientsystem opgraderes, så systemet i højere grad kan håndtere oplysninger om radikalisering. Opgraderingen vil bl.a. betyde, at der bliver muligt løbende at registrere oplysninger om den enkelte indsattes adfærd, håndtere oplysninger fra mentorforløb, motivationsarbejde, sikkerhedsmæssige indgreb og andre særlige foranstaltninger, som er relevante for denne særlige gruppe indsatte. Opgraderingen vil også forbedre mulighederne for at føre statistik over udviklingen i antallet af radikaliserede og ekstremistiske indsatte, igangsatte initiativer mv. 11\n12 Initiativ nr. 3: Udvidelse af KSP-samarbejdet (retsplejelovens 115) Der er med retsplejelovens 115 etableret et mere systematiseret myndighedssamarbejde (KSP-samarbejdet) mellem kriminalforsorgen, de sociale myndigheder og politiet om koordinering af indsatsen over for dømte med henblik på at imødegå ny kriminalitet. Samarbejdet indebærer bl.a., at der regelmæssigt kan ske en hurtig og smidig udveksling af oplysninger mellem de involverede myndigheder. KSP-samarbejdet finder kun anvendelse på oplysninger om dømte personer, hvorimod oplysninger om varetægtsfængslede personer falder uden for anvendelsesområde for retsplejelovens 115 og i stedet reguleres af persondataloven. Som nævnt ovenfor under pkt har kortlægningen vist, at der er behov for større klarhed over reglerne for videregivelse af oplysninger, så der ikke opstår tvivl for praktikere, når konkrete oplysninger skal udveksles, ligesom der skal være klare procedurer for udvekslingen. Målgruppen for KSP-samarbejdet udvides til at omfatte såvel dømte som varetægtsfængslede personer, der viser tegn på radikalisering og ekstremisme. En sådan udvidelse vil kræve en ændring af bestemmelsen i retsplejelovens 115. Justitsministeriet vil fremsætte et lovforslag herom i den kommende folketingssamling. Udvidelsen af retsplejelovens 115 følges op med undervisningstiltag, idet Justitsministeriet etablerer et vidensteam, som sammen med relevante personer fra f.eks. kriminalforsorgen og politiet kan bidrage til at sikre, at praktikere på området har det fornødne kendskab til mulighederne for at udveksle oplysninger. Dette vidensteam kan f.eks. i forbindelse med besøg i kommuner og regioner rundt om i landet redegøre for regelgrundlaget om udveksling af oplysninger, gennemgå cases og hjælpe med at afklare de problemstillinger, der viser sig i det praktiske arbejde. Endvidere vil Rigspolitiet sammen med kriminalforsorgen og PET etablere fælles procedurer for mere systematisk videregivelse af oplysninger til PET om løsladelse af radikaliserede og ekstremistiske personer. Dette vil være en opgave for politi og anklagemyndighed, når der er tale om løsladelse af varetægtsarrestanter, herunder orientering inden for KSP samarbejdet. Når der er tale om løsladelse af dømte efter afsoning, vil det være kriminalforsorgen, der orienterer PET og andre relevante myndigheder. Kriminalforsorgen og PET har 12\n13 i juli 2015 indgået aftale om nye foreløbige procedurer for sådanne orienteringer. Initiativ nr. 4: Styrket indsats i de sikrede institutioner uden for kriminalforsorgens regi Unge under 18 år kan anbringes på sikrede institutioner af både strafferetlige og socialpædagogiske grunde. Opholdet på sikrede institutioner kan bl.a. træde i stedet for varetægtsfængsling (varetægtssurrogat) og afsoning af en dom eller kan ske som led i en idømt social foranstaltning (ungdomssanktion). De sikrede institutioner ligger uden for kriminalforsorgens regi, og institutionerne er derfor ikke omfattet af de procedurer, som gælder i kriminalforsorgens regi, men tilsvarende problemstillinger kan gøre sig gældende i forhold til de sikrede institutioner. Der er derfor behov for øget fokus på identifikation og håndtering af tegn på radikalisering og ekstremisme blandt unge på de sikrede institutioner. Styrelsen for International Rekruttering og Integration vil sikre et øget fokus på radikalisering og ekstremisme blandt indsatte i de sikrede institutioner uden for kriminalforsorgens regi gennem uddannelse af personalet. Justitsministeriets vidensteam (jf. initiativ 3) vil desuden sætte fokus på videregivelse af oplysninger om tegn på radikalisering til relevante myndigheder og yde bistand i forhold til reglerne herom. 13\n14 3.2. Initiativer rettet mod den enkelte indsatte Der er behov for en målrettet indsats over for radikaliserende indsatte, både ved begrænsning af den enkeltes muligheder for at radikalisere andre og ved en styrkelse af indsatsen for at hjælpe de indsatte til at forlade ekstremistiske miljøer (exit-indsatsen). Når en person indsættes i et fængsel eller en anden institution under kriminalforsorgen, giver det myndighederne mulighed for at iværksætte en række initiativer for at bringe den pågældende ud af kriminalitet. Der kan for det første være tale om kontrolforanstaltninger, der iværksættes af ordens- og sikkerhedsmæssige grunde, bl.a. for at forhindre ny kriminalitet. I forhold til indsatte med tegn på radikaliseret og ekstremistisk adfærd kan der f.eks. være behov for at begrænse deres muligheder for at opfordre og påvirke andre indsatte til radikalisering og ekstremisme. Der henvises til pkt i kortlægningen. For det andet kan der være tale om tiltag, der skal støtte den indsatte til at leve et almindeligt liv uden kriminalitet. Det kan f.eks. dreje sig om hjælp til at forlade et ekstremistisk miljø, herunder etablering af et mentorforløb eller iværksættelse af uddannelses-, beskæftigelses- eller behandlingsmæssige tiltag. Myndighedernes indsats må selvsagt afpasses i lyset af den indsattes forhold, herunder hvorvidt der er tale om en person, der alene har radikale og ekstreme holdninger, men som ikke nødvendigvis søger at fremme disse gennem ulovlige midler, eller om der er tale om en person, der søger at fremme sine holdninger gennem ulovlige midler eller søger at påvirke andre hertil Begrænsning af indsattes kontakt med omverdenen Frihedsberøvelse indebærer i sig selv en række begrænsninger i de indsattes adgang til kontakt med omverdenen, da det selvsagt ikke er muligt at mødes eller tale med andre i samme omfang, som når man er på fri fod. Ud over de indskrænkninger, der følger af selve frihedsberøvelsen, kan kriminalforsorgen yderligere iværksætte en række kontrolforanstaltninger over for de indsatte, hvis det er nødvendigt af hensyn til orden og sikkerhed. Der kan bl.a. iværksættes brevkontrol (gennemlæsning af breve) og besøgskontrol (overværelse af besøg), og de indsatte kan om nødvendigt forbydes at modtage besøg af bestemte personer, fratages adgangen til at føre 14\n15 telefonsamtaler eller udelukkes fra fællesskab med andre indsatte. Der henvises til pkt i kortlægningen. Herudover har indsatte i lukkede fængsler og arresthuse kun adgang til internettet via et sikret pc-netværk, som alene giver adgang til et begrænset antal hjemmesider, der primært tjener uddannelsesmæssige formål. I åbne fængsler kan indsatte, som deltager i uddannelse, få adgang til internet i skolen, ligesom de fleste åbne fængsler også har indført internetcafé-ordninger til fritidsbrug. Brugen overvåges af personalet, og de fleste institutioner har desuden opsat begrænsninger for, hvilke sider der kan tilgås i form af filterløsninger, der hindrer adgang til forskellige sociale medier og til hjemmesider med eksplicit seksuelt eller voldeligt indhold. Kravet om begrænsninger af internetadgangen er ikke reguleret centralt, og derfor er der forskellige løsninger lokalt. Kriminalforsorgen er ved at gennemføre en standardisering, således at alle åbne fængsler har den samme filtrering. Der er desuden generelt forbud mod mobiltelefoner i kriminalforsorgens institutioner. Det gælder for indsatte i både arresthuse, lukkede og åbne fængsler, at de ikke må medtage, besidde eller råde over mobiltelefoner eller lignende kommunikationsudstyr. Overtrædelse af forbuddet kan i alle institutionerne straffes disciplinært. For så vidt angår indsatte i lukkede fængsler eller arresthuse følger det herudover af straffelovens 124, stk. 4, at uretmæssig besiddelse af mobiltelefon eller lignende kommunikationsudstyr straffes med bøde eller fængsel indtil 6 måneder. Der henvises til pkt i kortlægningen I praksis er det navnlig indsmugling af mobiltelefoner, der er en udfordring for kriminalforsorgen, og der er derfor iværksat en række initiativer for at forhindre indsmuglingen. Der er opsat faste metaldetektorkarme i alle arresthuse og lukkede fængsler, ligesom disse institutioner råder over håndholdte metaldetektorer. Endvidere anvendes bagagescannere i de lukkede fængsler og enkelte store arresthuse. Herudover udfører kriminalforsorgens personale et stort antal visitationer af indsatte, celler og opholdslokaler mv. Direktoratet for Kriminalforsorgen har desuden i de seneste år iværksat en række initiativer for at intensivere kontrollen med mobiltelefoner i fængs- 15\n16 lerne, bl.a. gennem indkøb af flere håndholdte mobildetektorer og overdækning af gårdtursarealer Overtrædelse af forbuddet mod mobiltelefoner og lignende kommunikationsudstyr kan resultere i disciplinærstraf og almindelig straf, ligesom telefonen naturligvis vil blive konfiskeret. I de åbne fængsler anvendes disciplinærstraffe i form af advarsel, bøde og strafcelle. Der er imidlertid betydelige variationer i brugen af de forskellige disciplinærstraffe fra institution til institution. I arresthusene og de lukkede fængsler anvendes normalt strafcelle som disciplinærstraf. Disciplinærstraffen udmåles som udgangspunkt til 5 dages strafcelle i førstegangstilfælde, 7 dages strafcelle anden gang og 10 dages strafcelle tredje gang. Herudover vil forholdet blive meldt til politiet, således at der ligeledes kan rejses tiltale i en straffesag (straffelovens 124, stk. 4). Straffen i sådanne sager fastsættes som udgangspunkt til 7 dages fængsel i førstegangstilfælde. I 2014 blev der konfiskeret mobiltelefoner i kriminalforsorgen heraf blev fundet på indsattes celler eller på områder, hvortil indsatte havde adgang, mens 437 blev fundet på områder, hvortil indsatte ikke havde haft adgang. Sidstnævnte kan eksempelvis være indkastede telefoner, som inddrages ved kontroller inden gårdture. I de lukkede fængsler og arresthusene blev der konfiskeret mobiltelefoner, heraf blev 797 fundet på celler eller på områder, hvortil indsatte havde adgang, og 395 på områder, hvortil indsatte ikke havde haft adgang. Der blev samme år indgivet politianmeldelse i sager om frihedsberøvedes uretmæssige besiddelse af mobiltelefoner i lukkede fængsler eller arresthuse i 742 tilfælde. Når antallet af indgivne anmeldelser ikke svarer fuldstændig til antallet af mobiltelefoner fundet i lukkede fængsler eller arresthuse på celler eller områder, hvortil indsatte havde adgang, kan det skyldes, at det ikke altid er muligt at pege på en bestemt gerningsmand Antallet af konfiskerede mobiltelefoner viser, at indsatsen for at holde mobiltelefoner ude af fængsler og arresthuse kan styrkes, og særligt vil en styrket indsats over for indsmugling af mobiltelefoner i kriminalforsorgens institutioner understøtte et mål om nultolerance over for ulovlige genstande i fængslerne. Mobiltelefoner og navnlig nyere telefoner med internetadgang kan benyttes af radikaliserede og ekstremistiske indsatte til at tilgå ekstremistisk 16\n17 propaganda på internettet, hvilket kan indebære en yderligere radikalisering af de pågældende. Samtidig kan sådanne mobiltelefoner potentielt benyttes til at udbrede radikale og ekstreme budskaber til omverdenen. Indsmugling af mobiltelefoner kan i videre omfang end i dag vanskeliggøres ved at optimere adgangskontrollen i lukkede fængsler, herunder lukkede afdelinger i åbne fængsler, og i de to arresthuse, hvor der påtænkes etableret sektionering, jf. initiativ nr. 9 nedenfor. Det vil kræve, at adgangskontrollen i disse lokaliteter gennemføres uden undtagelse, og at alle personer uanset ærinde og tidspunkt skal gå igennem adgangskontrollen. Det vil således også gælde for kriminalforsorgens personale og andre med ærinde i fængsler og arresthuse. Desuden bør forbud mod at medbringe mobiltelefoner i lukkede fængsler og arresthuse i relation til alle personer håndhæves uden mulighed for dispensation, herunder også i relation til kriminalforsorgens personale På den baggrund kan der peges på følgende initiativ: Initiativ nr. 5: Øget indsats mod indsmugling af mobiltelefoner Kriminalforsorgen iværksætter en øget indsats mod indsmugling af mobiltelefoner ved at optimere adgangskontrollen i lukkede fængsler, herunder lukkede afdelinger i åbne fængsler. Dette vil bl.a. ske ved at skærpe adgangskontrollen til disse lokaliteter, herunder gennem bygningsmæssige ændringer, ligesom der vil ske en opgradering af det eksisterende materiel. Der vil endvidere blive afsat ekstra personaleressourcer til at udføre adgangskontrollen. Kriminalforsorgen strømliner og følger op på anvendelsen af disciplinærstraffe for besiddelse af mobiltelefoner i de åbne fængsler med henblik på at sikre, at der sættes effektivt ind med ensartede og hensigtsmæssige reaktioner Exit-forløb og andre støtteforanstaltninger Ved indsættelse i kriminalforsorgens institutioner afdækkes den indsattes sociale og personlige forhold med henblik på iværksættelse af relevante foranstaltninger for at støtte den pågældende til at kunne leve et almindeligt liv uden kriminalitet. Det undersøges bl.a., om den indsatte i forvejen er tilknyttet et mentorforløb i kommunalt regi, således at et sådant forløb eventuelt kan fortsættes under indsættelsen. Der henvises til pkt. 2.2 i kortlægningen. 17\n18 Hvis et mentorforløb ikke allerede er iværksat, er der også mulighed for at påbegynde et sådant forløb under indsættelsen. Der er bl.a. etableret en mentorordning, der er særligt målrettet personer dømt efter terrorlovgivningen, personer dømt for hadforbrydelser samt dømte og varetægtsfængslede, der vurderes at være sårbare over for radikalisering. Det er en forudsætning for at indlede et mentorforløb, at den indsatte er motiveret for og egnet til at indgå heri. Erfaringsmæssigt er det således meget vanskeligt at få en person til at forlade et radikaliseret eller ekstremistisk miljø, medmindre den pågældende selv ønsker at forlade miljøet. Det har generelt været en udfordring for mentorarbejdet, at radikaliserede og ekstremistiske indsatte ikke erkender, at de har behov for at forandre deres tilværelse. Der henvises til pkt i kortlægningen. Kriminalforsorgen indgår også på det fremadrettede plan i et nært samarbejde med kommunerne, idet der allerede fra indsættelsen arbejdes hen imod løsladelsen, hvor kommunerne i vid udstrækning vil få ansvaret for den videre indsats. Samarbejdet mellem kriminalforsorgen og kommunerne foregår inden for rammerne af projektet God Løsladelse, som har eksisteret siden Som led i dette samarbejde er der udarbejdet en køreplan for god løsladelse. Køreplanen beskriver, hvordan kriminalforsorgen og kommunerne mest hensigtsmæssigt samarbejder om den dømtes situation i perioden fra indsættelse til løsladelse, bl.a. i forhold til brugen af handleplaner. Køreplanen skal være med til at sikre, at der ved løsladelsen er sikret bolig, forsørgelse, videreførelse af eventuel behandling og andre faktorer, der kan være med til at sikre, at den løsladte ikke begår ny kriminalitet efter løsladelse. Også i forbindelse med udslusning efter afsoning skal kommunerne og kriminalforsorgen vurdere, om den dømte har behov for en mentor, der kan tage over, når kriminalforsorgens indsats stopper. Der henvises til pkt og i kortlægningen I praksis har der i perioden fra januar 2013 til den 1. august 2015 været igangsat 13 mentorforløb rettet mod radikaliserede personer, og yderligere fire forløb er under etablering. Det begrænsede antal mentorforløb af denne type hænger dels sammen med, at målgruppen er relativt lille, dels at radikaliserede og ekstremistiske indsatte ofte afviser, at der skulle være behov for forandring, og derfor er vanskelige at motivere til at deltage i et mentorforløb. 18\n19 I lyset heraf kan der peges på følgende initiativer: Initiativ nr. 6: Styrket exitindsats Med satspuljeaftalen fra januar 2015 er der afsat midler til at styrke kriminalforsorgens indsats for at hjælpe personer til at forlade ekstremistiske miljøer. Med henblik på at give exit-indsatsen et yderligere løft vil Direktoratet for Kriminalforsorgen i samarbejde med PET og Styrelsen for International Rekruttering og Integration udarbejde motivationsprogrammer for indsatte, der udviser tegn på radikalisering og ekstremisme. Sådanne programmer vil kunne bidrage til, at flere indsatte bliver motiverede til at benytte de exittiltag, som myndighederne kan tilbyde. Samtidig vil kriminalforsorgen i handleplaner for de indsatte, som indberettes til PET for tegn på radikalisering eller ekstremisme, særskilt tage stilling til, hvordan den indsattes radikaliserede eller ekstremistiske adfærd skal håndteres både under indsættelse og i forbindelse med løsladelse. Disse handleplaner vil skulle koordineres med kommunerne. Initiativ nr. 7: Evaluering af indsatsen Justitsministeriets Forskningskontor evaluerer indsatsen i fængsler mv. over for den målgruppe, der viser tegn på radikalisering og ekstremisme. I første halvår af 2018 vil der kunne foretages en evaluering af indsatsen i fængsler, arresthuse og på sikrede institutioner. Evalueringen skal pege på best practice og på de udfordringer, der er forbundet med indsatsen. Til brug for evalueringen kan der løbende opsamles data om målgruppen, der suppleres af kvalitative interview. 19\n20 3.3. Religiøse forkynderes rolle Der er behov for at fastholde fokus på de religiøse forkynderes rolle i forhold til forebyggelse af radikalisering og ekstremisme i fængsler Retten til religionsfrihed efter grundloven og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention gælder også for indsatte i kriminalforsorgens institutioner, og indsatte skal således have mulighed for at udøve deres religion. De religiøse forkyndere, der er tilknyttet kriminalforsorgens institutioner, spiller af samme grund en væsentlig rolle i forhold til religiøs ekstremisme, idet de kan påvirke de indsatte i en mere eller mindre ekstremistisk retning. Samtaler mellem indsatte og religiøse forkyndere foregår i fortrolighed, hvilket kan give de indsatte en mulighed for at udtrykke mere ekstreme synspunkter over for en person, som de respekterer. De religiøse forkyndere kan i den forbindelse bidrage til at få indsatte, der er på vej i en ekstremistisk eller radikaliseret retning, tilbage på sporet Hvis religiøse forkyndere under en sjælesorgssamtale bliver bekendt med oplysninger om tegn på radikalisering og ekstremisme, opstår spørgsmålet, om disse oplysninger bør videregives til andre. I den forbindelse følger det af straffelovens 141, at alle også religiøse forkyndere har pligt til at gøre, hvad der står i deres magt for at forebygge visse alvorlige forbrydelser, som man har eller får kendskab til, om fornødent ved at foretage politianmeldelse. Anmeldelsespligten gælder visse forbrydelser mod staten eller de øverste statsmyndigheder og forbrydelser, der medfører fare for menneskers liv eller velfærd eller for betydelige samfundsværdier. Der henvises til pkt i kortlægningen. Religiøse forkyndere er således omfattet af den almindelige anmeldelsespligt, uanset at de i kraft af deres ansættelse i kriminalforsorgens institutioner som udgangspunkt er underlagt de almindelige forvaltningsretlige regler om tavshedspligt. For så vidt angår videregivelse af oplysninger efter PET-loven henvises til pkt i kortlægningen. Rækkevidden af beskyttelsen af tavshedspligten for religiøse forkyndere fra andre trossamfund end folkekirken vil blive undersøgt i andet regi. Der henvises til pkt i kortlægningen. 20\n21 Efter de gældende regler i straffuldbyrdelsesloven og varetægtsbekendtgørelsen har indsatte ret til at udøve deres religion gennem deltagelse i gudstjenester, der afholdes i institutionen. Indsatte har også ret til at tale med en religiøs forkynder (sjælesorgssamtaler). For varetægtsarrestanter gælder dog, at politiet kan modsætte sig dette af hensyn til varetægtsfængslingens øjemed. Indsatte har også ret til i øvrigt at udøve deres religion gennem bl.a. bøn, rituel afvaskning, anvendelse af religiøse rekvisitter, særlige beklædningsgenstande eller særlig kost. Der henvises til pkt i kortlægningen For at sikre, at de religiøse forkyndere, der tilknyttes kriminalforsorgens institutioner, understøtter indsatsen mod radikalisering og ekstremisme, er der indført en række krav vedrørende ansættelsesproceduren og efterfølgende gejstligt tilsyn. Ansættelse af religiøse forkyndere sker efter opslag og afholdelse af ansættelsessamtaler mv. Ved udvælgelse og ansættelse af religiøse forkyndere nedsættes et lokalt ansættelsesudvalg. Hvis der ikke er en autoritativ religiøs myndighed inden for det pågældende trossamfund, kan en eller flere sagkyndige personer desuden medvirke under ansættelsessamtalerne. De sagkyndige personer skal rådgive ansættelsesudvalget om ansøgerens indsigt i religiøse og kulturelle forhold og om den pågældende ansøgers evne til at varetage den religiøse betjening af indsatte, herunder afholdelse af religiøse handlinger, sjælesorgssamtaler og eventuel studiekreds på tjenestestedet. I forbindelse med ansættelse af personale, herunder religiøse forkyndere, kan kriminalforsorgen, når der er anledning hertil, rette henvendelse til PET om efterretningstjenestens eventuelle kendskab til ansøgeren. PET foretager i den anledning en undersøgelse af ansøgeren i politiets registre, hvorefter relevante oplysninger videregives til kriminalforsorgen. Der henvises til pkt i kortlægningen. Religiøse forkyndere skal endvidere underlægge sig et gejstligt tilsyn, der som udgangspunkt foretages af en autoritativ myndighed inden for det pågældende trossamfund. Der henvises til pkt i kortlægningen I forhold til at sikre, at religiøse forkyndere indgiver politianmeldelse, hvis de gennem deres virke får kendskab til planer om alvorlige forbrydelser, kan der peges på følgende initiativ: 21\n22 Initiativ nr. 8: Indskærpelse af religiøse forkynderes anmeldelsespligt Kriminalforsorgen indskærper over for alle religiøse forkyndere, der virker i landets fængsler og arrester, at de til trods for deres tavshedspligt har pligt til at afværge terrorisme og andre alvorlige forbrydelser, om nødvendigt gennem anmeldelse. Samtidig fastholder kriminalforsorgen fokus på de gældende krav i forbindelse med ansættelse af religiøse forkyndere og det gejstlige tilsyn med de pågældende, der skal sikre, at religiøse forkyndere også fremadrettet kan udfylde en vigtig rolle i indsatsen mod radikalisering og ekstremisme i fængslerne. 22\n23 3.4. Modvirken af subkulturer Der er behov for at modvirke subkulturer i fængsler mv., herunder ved at placere radikaliserede og ekstremistiske indsatte på en sådan måde, at påvirkningsrisikoen for medindsatte minimeres Sproglig og kulturel barriere Radikaliserede og ekstremistiske miljøer er generelt meget lukkede og sikkerhedsbevidste. Når det gælder indsatte med udenlandsk baggrund, udfordres indsatsen mod radikalisering og ekstremisme endvidere af, at kriminalforsorgens personale kun i begrænset omfang har indsigt i de sprog, som tales i miljøet, og i de kulturelle normer, der præger disse. En del indsatte i kriminalforsorgens institutioner taler andre sprog end dansk (eller engelsk), og det forekommer derfor, at grupper af indsatte taler sammen på et sprog, som personalet ikke forstår Sådanne situationer kan virke intimiderende for personalet, ligesom det kan gøre det vanskeligt at følge med i, hvad der foregår, og om de indsatte eventuelt udviser tegn på radikalisering og ekstremisme. Det er Direktoratet for Kriminalforsorgens opfattelse, at den sproglige barriere mellem personalet og visse indsatte ikke opleves som et stort problem, om end det ikke kan afvises, at nogle indberetninger om tegn på radikalisering og ekstremisme reelt er begrundet i en manglende viden om andre nationaliteters samfundsmæssige forhold og måde at kommunikere på. Der henvises til pkt. 2.5 i kortlægningen Som led i udmøntningen af den tidligere handlingsplan om forebyggelse af radikalisering og ekstremisme udviklede og gennemførte kriminalforsorgen i 2012 i samarbejde med PET målrettede uddannelsesforløb om forebyggelse af radikalisering og voldelig ekstremisme. På disse kurser blev deltagerne undervist i at identificere tegn på radikalisering og ekstremisme. Der er efterfølgende afholdt kurser for alle nyansatte medarbejdere. De hidtidige uddannelsesforløb vil blive videreudviklet, ligesom der vil ske en generel oprustning i forhold til uddannelse af kriminalforsorgens personale. Der henvises til pkt. 2.1 i kortlægningen Med henblik på at styrke personalets muligheder for at opdage tegn på radikalisering og ekstremisme har det desuden været overvejet, om der bør indføres et generelt krav om, at indsatte i kriminalforsorgens institutioner skal tale dansk, hvis de er i stand til det. 23\n24 Et sådant krav vil imidlertid indebære en række praktiske udfordringer, bl.a. fordi de indsatte i såvel åbne som lukkede fængsler har adgang til fællesskab med andre indsatte både i beskæftigelsestiden og i fritiden, hvilket betyder, at de i et stort antal situationer har mulighed for at kommunikere indbyrdes, uden at personalet er til stede eller inden for hørevidde. Hvis de indsatte faktisk ønsker at tale sammen uden at blive overhørt af personalet, vil de således have mulighed for det, uanset om der indføres et sprogkrav. Desuden vil indførelsen af en sådan ordning kunne rejse spørgsmål om overholdelsen af bl.a. retten til ytringsfrihed efter grundloven og Den Europæiske Menneskerettighedskonvention På baggrund af ovenstående vurderes det, at indsatsen bør koncentreres om en uddannelsesmæssig styrkelse af kriminalforsorgens personale, således at fængselsbetjente såvel som andre relevante personalegrupper bliver endnu bedre rustet til at håndtere indsatte med anden baggrund end dansk. En grundig kulturel indsigt i miljøerne vurderes således at være af afgørende betydning for såvel kriminalforsorgens forebyggende indsats som for arbejdet med efterforskning og overvågning af miljøerne. Den sproglige barriere vurderes som nævnt ikke at udgøre et stort problem i forhold til personalets muligheder for at spotte tegn på radikalisering og ekstremisme. Ikke desto mindre vil en styrkelse af kommunikationen mellem personalet og de indsatte naturligvis forbedre mulighederne for at opnå en positiv kontakt, som kan danne grundlag for en mere generel resocialiserende indsats. Da de indsatte taler mange forskellige sprog og dialekter, vurderes det ikke realistisk at nedbryde den sproglige barriere gennem en generel opkvalificering af personalet. Der kan dog være anledning til at iværksætte en mere fokuseret indsats i institutioner, hvor der er særlige udfordringer. I lyset heraf kan der peges på følgende initiativ: Initiativ nr. 9: Styrkelse af kriminalforsorgens kulturelle indsigt i radikaliserede og ekstremistiske miljøer Direktoratet for Kriminalforsorgen iværksætter en styrkelse af personalets forudsætninger for at spotte tendenser til radikalisering og ekstremisme gennem fortsat fokus på bred rekruttering af medarbejdere og gennem bedre uddannelse af personalet i forhold til de kulturer, der præger de ekstremistiske miljøer, herunder ved afholdelse af kurser ude på tjenestesteder, der er direkte relateret til det praktiske arbejde. 24\n25 Direktoratet for Kriminalforsorgen tager initiativ til i videre omfang end nu at inddrage personer med indsigt i de indsattes sprog og kultur i det resocialiserende arbejde, f.eks. ved at lade relevante ressourcepersoner fra civilsamfundet indgå i motivationsarbejdet. Det afgøres på det enkelte tjenestested, i hvilket omfang der gennemføres uddannelse i sprog for medarbejdere, der som følge af deres opgaver har særligt behov for at kunne opnå en nær kontakt med indsatte, der ikke taler dansk Placering af radikaliserede og ekstremistiske indsatte Hvis radikaliserede og ekstremistiske indsatte placeres på almindelige afdelinger i fængslerne, kan der være en risiko for, at de vil søge at påvirke andre indsatte i negativ retning. Modsat vil det også indebære en risiko at samle de radikaliserede og ekstremistiske indsatte på specielle afdelinger, da disse i så fald kan tænkes at danne grobund for ekstremistiske subkulturer Straffuldbyrdelsesloven giver mulighed for at overføre en indsat til en anden institution for at hindre kontakt til bestemte indsatte eller for bedre at kunne tage hånd om den indsattes adfærd. Kriminalforsorgen har gennem årene benyttet denne adgang i lovgivningen til at gennemføre sektioneringer i visse fængsler og arresthuse. Sektioneringerne har navnlig haft til formål at gøre det muligt løbende at ændre sammensætningen af indsatte og mindske antallet af indsatte på samme afdeling for at undgå konfrontationer. Sektioneringen har navnlig været gennemført i relation til rocker- og bandemiljøet. Kriminalforsorgen benytter imidlertid i et vist omfang også sektionering i relation til radikaliserede og ekstremistiske indsatte. Denne gruppe placeres således typisk efter et såkaldt fortyndingsprincip, der går ud på at sprede gruppen over forskellige afdelinger. Etablering af sektionering i kriminalforsorgens eksisterende bygninger er forbundet med visse vanskeligheder, idet hovedparten af bygningerne er af ældre dato og indrettet efter daværende principper for bl.a. afsonings- og arbejdsmiljøforhold Placeringen af radikaliserede og ekstremistiske indsatte skal ske på en sådan måde, at deres muligheder for at anspore eller opildne andre indsatte til radikalisering og ekstremisme begrænses mest muligt. 25\nBilag: Kortlægning af indsatsen mod radikalisering og ekstremisme\nRetsudvalget 2015-16 REU Alm.del Bilag 48 Offentligt Politi- og Strafferetsafdelingen Dato: 2. oktober 2015 Kontor: Straffuldbyrdelseskontoret Sagsbeh: Pernille Bjørnholk Sagsnr.: 2015-1902-0230 Dok.:


Billige flyrejser til Basse-Terre - fra 289 $ for tur/retur - TripAdvisor\nAlle hoteller i Basse-Terre Hoteller i nærheden af (PTP) Le Raizet Lufthavn\nBillige flybilletter til Basse-Terre - fly til Basse-Terre, Guadeloupe\nCaribien Guadeloupe Basse-Terre Island Basse-Terre Basse-Terre-flyrejser\nBillige flybilletter til Basse-Terre, GuadeloupeReturrejseEnkeltbilletFlere byer 08/08/201715/08/2017 08/08/2017 08/08/2017 Økonomi Premium Økonomi Business Class Første klasse Kun nonstop 1 person Voksne (18-64) -1+Pensionister (over 65) -0+Børn (0-17) -0+*Angiv alderen for hvert barn på rejsetidspunktet. Alder? Alder? < 11234567891011121314151617Barn 1 Alder? Alder? < 11234567891011121314151617Barn 2 Alder? Alder? < 11234567891011121314151617Barn 3 Alder? Alder? < 11234567891011121314151617Barn 4 Alder? Alder? < 11234567891011121314151617Barn 5 Luk Flere mulighederØkonomi Premium Økonomi Business Class Første klasse Kun nonstop Inkludér nærliggende lufthavne Mine datoer er fleksibleMINDRESøg efter flyrejser Gennemse anmeldelser af flyselskaber\nBasse-Terre serviceres af Le Raizet Airport (Pointe-a-Pitre, Guadeloupe)\nBillige flyrejser til Basse-Terre, som rejsende har fundet for nylig\n289 $: New York City til Pointe-a-Pitre (fundet 22/07/2017)\n456 $: Paris til Pointe-a-Pitre med Corsair – direkte (fundet 22/07/2017)\nFlystatistik for Basse-Terre – vidste du det? Basse-Terre ligger 36 km fra Le Raizet Lufthavn (Pointe-a-Pitre, Guadeloupe).\nPopulære flyselskaber, der flyver til Pointe-a-Pitre Air France9.858 anmeldelser“Uforståelig...”håndtering af Checkinn i HAM. Uforståelige skilte, lange ventetider i...Læs mere 9 juli 2017P21T, Viborg\nNorwegian6.012 anmeldelser“Kom 30 timer senere frem til hotel på Gran Canaria end planlagt”Havde købt flybillet hos Norwegien med direkte fly fra København til...Læs mere 20 juli 2017john j