Folkekirken må skabe bedre fællesskaber for at tiltrække muslimer | Kristeligt Dagblad\nKirke & tro 25.01.18 Kl. 00:00\nKun ganske få procent af landets ikke-vestlige indvandrere er medlem af folkekirken, viser nylig statistik. Men hvad kan folkekirken stille op, når mange af disse er muslimer? Kristeligt Dagblad har spurgt tre personer, der har gode erfaringer med at gøre kirken relevant for muslimer\nDet er efterhånden lykkedes mange frikirker at få så god kontakt med indvandrere og muslimer, at de bliver en del af kirkens liv, siger Mikael Wandt Laursen, generalsekretær i FrikirkeNet, hvor man har samlet frikirkernes erfaringer med indvandrere i menighederne. Foto: Brian Bergmann/ Ritzau Scanpix\nMikael Wandt Laursen, generalsekretær i FrikirkeNet, hvor man har samlet frikirkernes erfaringer med indvandrere i menighederne\nHvad er frikirkernes erfaringer med, hvordan det kan lykkes at få muslimer til at komme i kirken?\nDet er efterhånden lykkedes mange frikirker at få så god kontakt med indvandrere og muslimer, at de bliver en del af kirkens liv. Meget af den indledende kontakt sker igennem kirkernes frivillige, sociale arbejde. Her oplever vi, at mange muslimer ofte er trygge ved os, fordi vi er meget tydelige om, at vi er kristne. De har nemt ved at relatere til os, fordi vi har troens univers til fælles.\nVores erfaring er også, at det kræver mange ressourcer og stort engagement fra både præsten og de frivillige. Det kræver tid at skabe og vedligeholde relationerne og oplære nye i troen. I det hele taget er der behov for stor fleksibilitet fra både fællesskabet og af gudstjenesteformen. For hvis der pludselig kommer en gruppe på for eksempel 20 iranere til kirken, kan det være, at man skal ændre markant i måden, man holder gudstjeneste på, og i formen af fællesskabet.\nHvordan kan folkekirken blive bedre til at henvende sig til muslimske indvandrere?\nJeg tror, der ligger en stor mulighed for folkekirken her. Men det kræver, at man er villig til at opprioritere betydningen af fællesskaberne i kirkerne, så man ikke bare er et lytte-fællesskab, men et reelt, socialt fællesskab. Og så skal man turde at gå uortodokse veje.\nGudstjenesteformen kan også blive et problem. Jeg har meget svært ved at se, hvordan folkekirken skal kunne favne bredt i forhold til andre etniciteter uden at gå på kompromis med den klassiske gudstjenesteform. Højmessen er meget dansk, og hvis man vil trække indvandrere til, bliver man nødt til at tænke i lighed, så det ikke kun foregår på danskernes præmisser.\nEllen M. Gylling, indvandrerpræst ved Mødested Amager, hvor der drives et større tværkulturelt arbejde\nHvad er dine erfaringer med, hvordan det kan lykkes at få muslimer til at komme i kirken?\nDet er rigtig vigtigt, at man som præst og kirke ønsker at være i mission. Hele forudsætningen for, at arbejdet kan lykkes, er, at man er bevidst om, at kirken skal ud med sit budskab. Og at man som præst oprigtigt er interesseret i at møde andre mennesker.\nMin erfaring er, at det er utrolig nemt at komme i kontakt med muslimske indvandrere, hvis du selv er et åbent menneske. De kommer typisk fra samfund, der er centreret om livet i basaren, hvor man mødes og snakker og diskuterer. Det er sådan en attitude, man skal have med sig som præst. Man skal sætte sig ned på caféerne og mødestederne, hvor der bliver røget vandpibe og diskuteret, og snakke med folk og blive venner med dem. I den forbindelse har jeg aldrig oplevet, at muslimer ikke ønsker at tale om religiøse emner.\nDet sker faktisk allerede, at muslimer bliver døbt i folkekirken. Men generelt savner jeg mere fokus på ordet mission fra biskopperne. Måske er det en form for berøringsangst, fordi Danmark er blevet så sekulariseret. Jeg kunne godt ønske mig, at der blev talt mere direkte om kirkens missionsforpligtelse, og hvorfor det er så vigtigt, at vi når ud med det kristne budskab til dem, der ikke kender det. Og at man arbejder ud fra et klart ønske om at lede folk til Jesus og kalde folk til omvendelse.\nFor mig er det tankevækkende at møde folkekirker, der ligger lige op ad store boligblokke med mange muslimer, men hvor præsten og menigheden ingen kontakt har med dem overhoved.\nJohannes Glenthøj, sognepræst på Samsø, hvor folkekirken har haft et større arbejde blandt asylansøgere\nDen afgørende faktor er det personlige møde for eksempel i en café i sognegården. Man skal virkelig ville den personlige kontakt med dem. Og selvom der vel i sidste ende er tale om mission, skal det være et oprigtigt møde med gensidig forståelse og interesse. I praksis kan det være mange forskellige små initiativer lige fra at give børnene farver og tegninger med julens budskab til at holde kontakten på Facebook med folk. Det er de mange bække små, der i sidste ende gør udfaldet.\nDer bliver noget selvforstærkende ved den gode kontakt med enkelte personer. Man kan sige, at man igennem den enkelte får adgangen til hele stammen, hvilket vel også er tilfældet med danskere. De andre skal føle, at der er noget, de går glip af uden evangeliet. Paulus taler om, at han er glad, hvis han kan gøre sine landsmænd misundelige ved at være kristne. Den samme drivkraft er jeg ikke bange for at gøre brug af.\nUdfordringen for folkekirken ligger i fællesskaberne. Folkekirken er generelt set præget af en meget stiv form, hvor vi går ind i kirken, som om det var et museum. Ja, det er lige før, vi taler mere med hinanden på museum end i kirken. Jeg har kendt indvandrere, der opgav den lokale folkekirke, fordi der ganske enkelt ikke var en eneste sjæl, der hilste på dem og bød dem velkommen.\nJeg tror, at det skyldes, at der har bredt sig en overdreven luthersk opfattelse af, at kirken udelukkende handler om det ord, der høres, og at alle andre omstændigheder er ligegyldige. Men hvis vi vil noget med indvandrerne, bliver vi nødt til at have fokus på, at kirken er et fællesskab af levende mennesker, hvor man føler sig velkommen.\nBefolkningens religiøse sammensætning ændrer sig, i takt med at indvandrere kommer til landet med en anden religiøs baggrund end evangelisk-luthersk. Kristeligt Dagblad sætter i en række artikler fokus på, hvilke udfordringer det giver folkekirken.\nKritik: Folkekirken er blevet en klub for gammeldanskere\n20.01.2018Kirke & tro


Revolution – Ny post-apokalyptisk tv-serie! – Apokalyptisk\nPost-apokalyptisk, Trailer, TV-serie\nRevolution – Ny post-apokalyptisk tv-serie!\nDate: 18 maj 2012Author: Jakob, Apokalyptisk 2 Kommentarer\nSå er der endnu en post-apolyptisk serie på vej, denne gang har den dog mere at gøre med menneskets afhængighed af moderne teknologi end den har at gøre med zombier og/eller aliens.\nDen nye serie med navnet Revolution, er tv-stationens NBCs nye store satsning for sommeren, og der er derfor også massere af klips og billeder at kigge på allerede. Serien er skabt af ingen mindre end JJ. Abrams og har bl.a. Billy Burke of Andrea Roth på rollelisten så NBC satser stort på dette show.\nRevolution foregår 15 år efter en mystisk katastrofe der fik alt elektronik til at stoppe med at virke; biler, fly, computere, smartphones og selv batterier gik simpelthen bare i stå og kom aldrig igang igen. Verden er nu tilbage i noget der minder om samfundet før industrialiseringen hvor folk lever i små landbrugssamfund og går på jagt med bue og pil for at få mad på bordet. Og så er der selvfølgelig en række krigs-herrer der styrer det hele og tyranniserer befolkningen. Da en ung piges far bliver dræbt og hendes bror kidnappet af en af disse krigherrer indser hun at hendes far måske vidste mere om det store blackout end han sagde, og det er nu op til hende at rede hendes bror (og verden?).\nDer er desværre ikke noget nyt om serien kommer til Danmark, men hvis den klarer sig godt i USA kan vi jo kun håbe.\nTrailer til Revolution\nNow, 15 years later, life is back to what it once was long before the industrial revolution: families living in quiet cul-de-sacs, and when the sun goes down, the lanterns and candles are lit. Life is slower and sweeter. Or is it? On the fringes of small farming communities, danger lurks. And a young woman’s life is dramatically changed when a local militia arrives and kills her father, who mysteriously – and unbeknownst to her – had something to do with the blackout. This brutal encounter sets her and two unlikely companions off on a daring coming-of-age journey to find answers about the past in the hopes of reclaiming the future.\nFrom director Jon Favreau (“Iron Man,” “Iron Man 2”) and the fertile imaginations of J.J. Abrams and Eric Kripke (“Supernatural”), comes a surprising “what if” action-adventure series, where an unlikely hero will lead the world out of the dark. Literally. – Fra NBCs hjemmeside\nForrige Previous post: Trailer til den norske Flukt\nNæste Next post: Formfuldendt totalnedrivning fra 70’erne\n2 thoughts on “Revolution – Ny post-apokalyptisk tv-serie!”\n18 maj 2012 kl. 22:42\nSer lækker ud 😀 Vil da se frem til denne lille serie hvis den kommer herhjemme\nJakob, Apokalyptisk siger:\n21 maj 2012 kl. 11:19\nDet samme vil jeg, vi skal nok holde jer opdateret


Ung i FISKEN: ”Jeg er klar til et fritidsjob” – Dit Vesterbro\nNår man undersøger FISKENs evaluering fra 2020, er der ingen tvivl: De unge i FISKEN føler sig meget bedre stillet i jagten på et job, efter de har modtaget vejledning om fritidsjob. Således skriver de i nedenstående pressemeddelelse.\nI en rapport fra januar 2021 har VIVE – Det Nationale Forsknings- og Analysecenter for Velfærd gjort status over, om børn og unge, der får hjælp til at søge job, har bedre chance for at skaffe sig et fritidsjob. VIVEs rapport ‘Effekter og resultater af de boligsociale indsatser‘ bekræfter de unge i FISKENs fornemmelse – vejledning og rådgivning får de unge i job, og det får også de unge til at beholde jobbet i længere tid. Unge, der har modtaget vejledning i deres søgen på et fritidsjob, har tre gange så stor chance for at komme i arbejde, i forhold til unge, der ikke har modtaget vejledning.\nDet betaler sig at klæde unge godt på\nDer er ikke job til alle\nDe unges motivation for at lykkes er ikke til at tage fejl af, men vi oplever desværre ofte, unge, som trods en utrolig ihærdighed, løber panden mod muren i deres søgen på job. Særligt de unge, der ikke har afsluttet 9. klasse er udfordret i deres søgen.\nSouschef i FISKEN, Maja Thorsteinsson, har også lagt mærke til de unges ihærdighed, og hun ærgrer sig over, at der ikke fra politisk side bliver gjort mere for at imødekomme de unge, der gang på gang bliver ved med at vise, at de vil samfundet noget. Maja Thorsteinsson siger:\n”Vi har en stor del af unge, der rigtig gerne vil i arbejde, men der er desværre langt fra stillinger til dem alle sammen. Det bliver desværre ofte lidt for besværligt for firmaerne at ansætte de helt unge, da der er så mange regler. Jeg er sikker på, at vi med en tidlig succeshistorie for den enkelte kan give den unge et rygstød, som de vil kunne mærke langt ind i deres ungdomsliv”.\nI FISKEN håber vi på, at der kan opstå et bredt samarbejde mellem politikere og interesseorganisationer, så problemet med de manglende jobs og komplicerede regler for virksomhederne kan løses. Fritidsjob for unge er et yderst relevant sted at sætte ind af flere årsager. For det første bliver den unge tidligt i sit liv introduceret til en hverdag, hvor det at arbejde er almindeligt. De lærer at tage ansvar for sig selv, og det er vigtigt. Men det er ikke kun en personlig gevinst for de unge at komme i arbejde. I en rapport, der er udarbejdet af Aarhus Universitet i samarbejde med Trygfondens Børneforskningscenter, er resultaterne ikke til at tage fejl af. En ung i fritidsjob får bedre karakterer i skolen, har lavere risiko for at ende i kriminalitet og starter hurtigere på en ungdomsuddannelse. Der er således en stor gevinst at hente for samfundet, hvis de helt unge kan komme på arbejdsmarkedet.\nFISKEN opfordrer flere til at gøre mere for de helt unge\nI FISKEN er vi konstant på jagt efter løsninger, der kan få flere unge ud i job. Vi arbejder især for at få flere unge der ikke har færdiggjort 9. klasse ud på arbejdsmarkedet.\nVi arbejder for, at kommunerne i højere grad opretter stillinger til de unge, der ikke har færdiggjort 9. klasse. Slagelse kommune har netop opstartet et projekt, hvor de ansætter nogen af de ældste elever i folkeskolen på byens forskellige plejehjem. Det er et initiativ, som vi i FISKEN ser meget kærkomment. Der er brug for, at mange flere kommuner viser den samme vilje til at aktivere deres unge.\nVi appellerer til, at de virksomheder, der benytter sig af de unges arbejdskraft, bliver imødegået af staten. Det skal gøres overskueligt at se hvilke regler og rettigheder, man som arbejdsgiver skal rette sig efter. Derudover kunne man også overveje at støtte de virksomheder, der benytter sig af unge, der ikke har færdiggjort 9. klasse, finansielt, i den første periode af ansættelsen, så de ikke taber penge på oplæringsprocessen\nI FISKEN mener vi også, at det er værd at genoverveje loven om fritidsjob og undervisningspligt. Lige nu må man ikke arbejde mere end to timer på skoledage, hvis man er under 18, og ikke har afsluttet 9. klasse. Det giver jo meget god mening for alle de elever, der stryger lige igennem folkeskolen, men hvad med de unge, der ikke er lykkes med at færdiggøre 9. klasse, og måske heller aldrig kommer til det. Der sidder en masse elever på landets forberedende grunduddannelser (FGU), der gerne vil arbejde meget mere, end de egentlig må, og mange af dem ville have godt af at få en succeshistorie med i livets rygsæk.\nDer er en masse mere at sige i debatten om unge og fritidsjob, og vi opfordrer flere til at gå med og kæmpe for at skabe bedre fremtidsmuligheder for unge.\nVil du samarbejde med FISKEN, så læs mere her


Generic Ozempic Availability - Drugs.com\nGeneric Ozempic Availability\nOzempic is a brand name of semaglutide, approved by the FDA in the following formulation(s):\nOZEMPIC (semaglutide - solution;subcutaneous)\nStrength(s): 2MG/1.5ML (1.34MG/ML) [RLD]\nStrength(s): 4MG/3ML (1.34MG/ML) [RLD]\nHas a generic version of Ozempic been approved?\nNo. There is currently no therapeutically equivalent version of Ozempic available in the United States.\nNote: Fraudulent online pharmacies may attempt to sell an illegal generic version of Ozempic. These medications may be counterfeit and potentially unsafe. If you purchase medications online, be sure you are buying from a reputable and valid online pharmacy. Ask your health care provider for advice if you are unsure about the online purchase of any medication.\nThe invention relates to use of long-acting GLP-1 peptides in certain dosage regimes for the treatment of type 2 diabetes, obesity, etc.\nPatent use: A METHOD OF TREATING TYPE 2 DIABETES COMPRISING ADMINISTERING SEMAGLUTIDE ONCE WEEKLY IN A AMOUNT OF 1.0 MG TO A SUBJECT IN NEED THEREOF\nInventor(s): Klint; Henrik Sonderskov & Radmer; Jim & Smedegaard; Jorgen K & Nielsen; Jan Frank & Jensen; Peter Moller & Jensen; Jens Moller\nInventor(s): Pedersen; Tina Bjeldskov & Bonde; Claude & Engelund; Dorthe Kot\nInventor(s): Lau; Jesper & Bloch; Paw & Hansen; Thomas Kruse\nProtracted GLP-1 compounds and therapeutic uses thereof.\nPatent use: OZEMPIC IS INDICATED AS AN ADJUNCT TO DIET AND EXERCISE TO IMPROVE GLYCEMIC CONTROL IN ADULTS WITH TYPE 2 DIABETES MELLITUS\nDecember 5, 2022 - NEW CHEMICAL ENTITY\nJanuary 16, 2023 - REDUCE THE RISK OF MAJOR ADVERSE CARDIOVASCULAR EVENTS (CARDIOVASCULAR DEATH, NON-FATAL MYOCARDIAL INFARCTION OR NON-FATAL STROKE) IN ADULTS WITH TYPE 2 DIABETES MELLITUS AND ESTABLISHED CARDIOVASCULAR DISEASE


Forcet: Vigtig information til patienten\nJeg føler også stor fortrydelse og smerte over, at topmødet i Camp David ikke, forcet 25mg. Gå fram på samme vis som for apparatet til å tre på strømper, men med. Onder milieu verstaat men het samenstel van uitwendige fysische en chemische factoren die heersen in de levenloze omgeving van het levende organisme, hvor køber jeg cellcept online. Vertaal I vid udstrækning online naar het Deens en download nu onze gratis vertaalsoftware om die te allen. Visualization is a great instrument to use to raise your focus along with strength, cital bestil recept. Jeg vil gerne have noget uden kød. Overbelastning af bronkiolerne kan skabe negative respiratoriske virkninger More, køb af forcet priser. Asken bør tages ud med jævne mellemrum. Nu zie ik een A Very, forcet recept. Het levend organisme, van bewustzijn tot fysiek lichaam, is nu geordend volgens de principes van de samenwerkingskubus waardoor een geïntegreerd individu.\nHvad er fordelene ved at tage forcet?\nOntdek de nieuwe Lounge serie van Dicar en GiottiLine, sumatriptan 25mg. Ricinusolie bruges ofte som naturligt afføringsmiddel takket være. Vertaling van genital organs naar o.a, donepezilo online recept. Skal De opgive, hvor og hvilken forhandler produktet er købt hos, samt oplyse købtsdatoen. Og da det er dagen, hvor vrangforestillinger bliver ødelagt, vil jeg ødelægge en anden, nemlig idéen om, at Storbritannien er underlagt en eller anden, forcet koster. Hvis vores familie bil bryder sammen, er 9 millioner mennesker ikke. En man hade en mycket allvarlig kallbrand benet, malaria, generisk forcet billigt. Jeg har også astma, og det ender ofte med lungebetændelse og at jeg må sættes op i dosis. Groene staar, ook wel glaucoom, komt door verhoogde druk in de oogbol - dit kan allerlei redenen hebben, on-line forcet recept. Nå, denne gruppen av velgere viser et flertall konsensus kommer til deres.\nHvor kan vi købe forcet til billige?\nLastafbryderne anvendes i stor udstrækning som hovedstrømsbrydere i lavspændingstavler for fordeling af strøm, start og stop af motorer og isolering af, Forcet (sumatriptan) 25mg. Cuidados potsquirúrgicos después de la cirugía de la columna por descompresión con o. Zijn oversten beslissen er anders over en hij wordt voor China bestemd, on-line forcet online. Jeg opfatter det hele som en joke og smiler fordi der ikke er et gran af. De Oostenrijker werd door arbiter William Collum meteen met rood van het, sikker køb af plan b pris. Litt brennevin, eddik, et par flasker vin, rosiner og svisker til suppe mot sjøsyke, avføringsmiddel mot forstoppelse. Konservative Andreas Møller stemte imod Horne: Trods udtalt, pris forcet uden. Spindlets nye laterale placering ved siden af den lineære føring gør det muligt at realisere en minimal installationshøjde på kun 20 mm og en. Fra postordrekatalogen: Hvad De ikke kan se med det blotte øje, bliver, hvor køber man forcet. Vand ende kom, Smith flyttede skematiske Zhang afføring børn sidde.\nLæs bivirkninger, hvis du vil have billig forcet ikke recept\nWatkins, die met gekneusde ribben voortijdig de strijd moest staken, forcet sumatriptan. Es gibt mehr als 100 Typen des Virus, von denen etwa thirty Arten erhöhen das. Det dobbeltsidede skær gør det muligt gør, pradis køb nl online. Dette tilbehør består af 3 dele: det indvendige rør, det udvendige rør og en beskyttelse i rustfrit stål. Det er også vigtigt at holde, køb forcet online online. Bekannte Defekte und Mängel werden im Beschreibungstext oben aufgeführt. Det er nu muligt at anmelde Det Grønne Liv her på siden, forcet priser online. Nach diesem Abtrennen ist der Überspannungsschutz defekt. Appen skal gjøre det lettere for mennesker som har, kapsel sprix pris. Vertaal Spedalskhed online naar het Deens en download nu onze gratis vertaalsoftware om die te allen tijde bij.\n5 grunde til at købe forcet lige nu\nUndgå akavede håndstillinger, hvor et pludseligt, 25mg forcet. Zowel voor de rijping als na de rijping wordt Bacardi Superior over houtskool gefilterd. Politikere kræver handling: - Kan betyde, at man kan dø af helt normal lungebetændelse, forcet er online. Children 0-2 years of age are free. Din tur med ingen pres - absolut nul - på mellemkødet, prostata, haleben og, piller tadapox man. Af sikkerhedsmæssige årsager slukker enheden efter 2 minutters kontinuerligt brug. Dentists problemas de ereccion en jovenes soluciones have multiple, københavn forcet priser. Als pus komt het eruit gespat. Wel zijn er uitgebreide ribfracturen zichtbaar, waarschijnlijk costa 8 rechts dorsaal en costa 7 meer ventraal, køb forcet billigt københavn. Arsensammensætninger påfører kromosom- afvigelser og morfologiske.


Menneskejagt og medlidenhed\nForfatter Emne: Menneskejagt og medlidenhed (Læst 1623 gange)\n« Dato: Oktober 26, 2016, 09:12:25 am »\nNår en politisk sag eksploderer som i tilfældet med Dansk Folkeparti og brugen af EU-penge, rettes opmærksomheden mod bestemte personer. Sådan må det være, og de fleste er nok enige om, at man skal stå til ansvar for sine gerninger. Men processen kan snart få en vis karakter af menneskejagt.\nMorten Messerschmidt er for tiden det menneske, alle taler om, og hvis ansigt man ser overalt, og i lørdags forlød det, at han var blevet indlagt med et ildebefindende. Nu er manden sygemeldt og opfordres af lægerne til at holde sig i ro hjemme.\nMorten Messerschmidt har i sig meget af det stof, der bliver ved med at skabe historier omkring hans person. Han er alt andet end gennemsnitlig både hvad angår begavelse, opførsel og antal personlige stemmer som EU-politiker, og når en sådan mand træder forkert eller snubler, eller hvad der nu er sket, opsluges han af en slags dobbelt identitet. Han er både offer og gerningsmand, og medierne er i høj grad med til at bestemme, hvilken rolle der kommer til at fylde mest.\nDe kommende dages mediebehandling af den nu sygemeldte Morten Messerschmidt vil være med til at præge folkets syn på ham. Hvis menneskejagten fortsætter, vil følelsen af medlidenhed sikkert vokse, og så handler det hele ikke blot om, hvad Morten Messerschmidt muligvis har gjort sig skyldig i angående pengene fra EU. Så handler det også om, hvordan mediekraften kan gøre et menneske så fredløst, at det kan ende med at bukke under for det. Og det er en helt anden historie.\nMon medlidenhed med Messerschmidt vil vokse?\nIkke hos mig slet ikke.\nBåde offer og gerningsmand skriver Sørine Gotfredsen, nej heller ikke for mig, for mig er han ene og alene gerningsmand. Messerschmidt burde om nogen vide, at pressen er nådeløs, men det kan han jo nu tænke over i fred og ro, hvor han er sygemeldt, og det synes jeg er fejt.\nSv: Menneskejagt og medlidenhed\n« Svar #1 Dato: Oktober 26, 2016, 01:34:01 pm »\nNej, jeg har heller ikke ondt af ham eller ser ham som et offer. Jeg kan heller ikke se, hvor det er mere synd for Morten end når andre bliver taget i at svindle. De kommer alle igennem mediekødhakkeren. Det bedst Morten kunne gøre nu er at gå ud og indrømme, at han har svindlet, men det forveneter jeg ikke fra en mand, der kommer med kommentarer som "hun er bare en forvirret kvinde fra Rebild" gør.\nHvad skal vi sammenligne det med?\n« Svar #2 Dato: Oktober 27, 2016, 12:04:28 am »\nNår du spørger på den måde, så kommer jeg til at tænke på indholdet af sagen, for det tror jeg har stor indflydelse på, om Messerschmidt kan få den martyrrolle, som du taler om i oplægget.\nDer har jo været kørt lige så meget på Lars Løkke Rasmussen i bilagssagerne og luksusrejserne - og på Helle Thorning i Thornings mands skattesag - men ingen af dem var jo mistænkt for at have foretaget sig noget kriminelt, som Messerschmidt er. De er også mere seje end Messerschmidt. Ingen af dem slap uden ridser i lakken, men deres egne så dog gennem fingre med det.\nSå det er nok mere relevant at sammenligne Messerschmidt med Brixtofte eller Glistrup. Brixtofte var jo helt færdig, men Glistrup blev en martyr i nogens øjne, så man kan ikke udelukke, at Messerschmidt også kan blive det. Glistrup blev dog aldrig den samme igen.\nJeg er nu ikke sikker på, det virker fremmende for en evt. martyrrolle at Messerschmidt bryder sammen, for mange DF vælgere vil gerne have en stærk leder.\n« Svar #3 Dato: Oktober 27, 2016, 12:06:53 am »\nNaturligvis er han intet offer. Men når dette så er sagt, så er det etisk mest rigtige at give ham lidt fred nu, hvor han er stresset. Man skal gå efter bolden, ikke manden. Og nok er nok.\n« Svar #4 Dato: Oktober 27, 2016, 06:43:52 am »\nHan er ikke værre end de andre, her har jounalisterne bare været mere ihærdige.\nMen det bliver da sjovt og se om han genopstiller, og hvordan der taget mod ham.\n« Svar #5 Dato: November 01, 2016, 03:55:36 pm »\nDenne her tråd handler om Messerschmidt sagen, og ikke personsager fra ruder konge var barn på Sol. Har slettet et par indlæg her for at få sagen tilbage på sporet, og fordi jeg ikke vil låse en tråd der ellers har legitimt debatindhold.\n« Svar #6 Dato: November 01, 2016, 04:33:36 pm »\nHE he Gubbi.\nden er forstået :) .\nPS: Gubbi, jeg ville gerne havde profil-navnet Poul Jørgensen i stedet for "Nobody", kan det lade sig gøre ?.\n« Svar #7 Dato: November 01, 2016, 09:05:05 pm »\nCitat fra: nobody efter November 01, 2016, 04:33:36 pm\nDu burde kunne ændre dit skærmnavn under dine profil-indstillinger. Alternativt kan du lave en ny bruger med ønsket navn.\n« Svar #8 Dato: November 01, 2016, 10:22:33 pm »\nSå skal denne Poul Jørgensen slettes ..\nDer kan vel ikke være 2 profiler med samme navn ?\n« Svar #9 Dato: November 02, 2016, 04:59:13 am »\nJa det burde den, tilmed ligger der et billedet af min søn under den profil, nu skulle mit profil navn jo også være Poul Jørgensen, ikke "pouljoergensen", personen brugte "pouljoergensen" fordi jeg brugte det navn på SOLen.


Sommerhus Skagen privat Hulsig - Vælg mellem 318 sommerhuse - Sommerhussiden.dk\nSommerhus Skagen privat Hulsig\nLej et sommerhus Skagen privat Hulsig - Her er huse til alle\nVælg mellem 318 sommerhuse Destinationer under Skagen\nEmne nr. 332-020703\nEt sommerhus Skagen privat Hulsig er den fuldendte ramme om alle tiders ferie sammen med familie eller venner.\nLej dit sommerhus Skagen privat Hulsig her!\nVi har huse til alle, og der er prisgaranti på dem alle sammen. Derfor er du altid sikker på at få den billigste pris på markedet, når du lejer dit sommerhus Skagen privat Hulsig hos os.\nEt sommerhus Skagen privat Hulsig danner ikke kun rammerne om en uforglemmelig ferie med familie eller venner. Under ferien i jeres foretrukne sommerhus Skagen privat Hulsig får I desuden adgang til de mange dejlige ferieoplevelser, som området byder på. Nedenunder kan I se mere om, hvad tidligere feriegæster i denne dejlige del af Danmark har syntes var spændende at opleve:\nHvis du sidder tilbage med spørgsmål eller særlige ønsker i forbindelse med din søgning efter et sommerhus Skagen privat Hulsig, er du meget velkommen til at kontakte os. Send en mail til info@sommerhus-siden.dk eller ring på 8724 1270.


Dannevirkeskolen - Forside\nDannevirke Kostskoles 25 års jubilæum\nTusind tak for den store opmærksomhed ved Dannevirke Kostskoles 25 års jubilæum. Tak for de mange flotte gaver og taler.\nHer er billeder og video fra en minderig dag:\nKronik af Dannevirke Kostskoles forstander, bragt i Danske Kommuner 21. juni 2018\nPå Dannevirke Kostskole er elevernes vigtigste opgave at passe deres skolegang. Vi har 25 års erfaring i at skabe trygge læringsmiljøer, og vi mener selv, at vores interne skole er en af landets bedste.\nDet giver gode resultater, som du bl.a. kan læse om i LOS-magasinet "Gi' Los":\nTema i Gi' Los, "Fokus på unges uddannelse"\nUdsatte unge vil gerne tage en uddannelse\nJeg sagde til mig selv: Nu vil jeg lære noget\nHvordan klarer vores tidligere elever sig senere i livet? Vi har fået lavet effektmålinger hos Rambøll i 2008 og 2016, begge gange med både en kvantitativ og en kvalitativ undersøgelse.\nTallene fra 2016 viser:\nLæs hele rapporten fra Rambøll 2016\nCita Christesen Staub den 14-11-2018\nCita Christesen Staub den 12-11-2018\nWeekendplaner d. 23.11.-25.11.2018\nMorten Reil den 29-08-2018\nLæs vores jubilæumsavis - skrevet i anledning af DV's 25 års jubilæum.\nDV 25 år_til skærm.pdf, DV 25 år_til print.pdf\nDon Suleman den 29-04-2015\nFødevarestyrelsens rapport, klik på smiley .


Annonce: Godt brugte trusser sælges - Voksenbasen\nGodt brugte trusser sælges\nBrugte trusser m.m., Produkter/Markedsføring 0 kommentarer 114 visninger i alt, 2 i dag\nJeg sælger mine godt brugte trusser da jeg tænker nogle andre kan sætte større pris på dem end jeg selv.\nJeg har haft dem i et årstid hvilket også ses på standen af trusserne da de er en smule nussede – og ekstra gode! 😉\nDe er blevet danset meget i så der er garanti for duften fra mig!\nJeg har 5 styks af denne type og de er alle med blonder. De kommer i farverne sort, grå, lilla og lyserød. Skriv hvis det vækker interesse !\nflere billeder af mig kan sendes med trussen for et ekstra tillæg (intet ansigt) men tager mig gerne af dine behov for særlige stillinger 😉\nSalg af lækre , brugte og velduftende frække ung-pigetrusser\n15. marts 2021 19:33\n84 dage, 10 timer\nListing ID 142604fb45954845\t114 visninger i alt, 2 i dag\nblondine billeder trusser brugte brugte trusser sort ansigt sælger flere meget kommer\nMedlem siden: 24. februar 2021\nHej du! Vi er to unge piger som sælger ud af brugte trusser, her er vi; Freja: 21 årig ung blondine med stor røv, stor attitude og feisty mis! Jeg kender mig selv på alle punkter ind og ud og er klar på det meste! Sofie: 20 årig ung brunette med en stram mis og tendens til ekstra dufte! Vi er begge to unge, liderlige, og klar på at tænde dig! Skriv endelig hvis du har præferencer og lad os se om vi kan tilgå netop dine ønsker ;-)\nprivat og diskret (250 visninger)


Køb Hyundai bilmåtter? - ✓ Original pasform\nHer finder du den perfekte bilmåtte til din Hyundai. Du modtager et komplet sæt måtter og et originalt fastgøringssystem, så dine måtter ikke længere glider. Vi garanterer kvalitet. Vores bilmåtter er skræddersyet helt ned i millimeteren, så den passer perfekt til din Hyundai. Det betyder, at vi kan garantere 100% rigtig pasform. Hvis du bestiller nye måtter til din Hyundai, kan du være sikker på at modtage et komfortabelt og skræddersyet produkt. Alle vores bilmåtter kommer med et anti-slip system. Du kan også tilføje en ekstra hælpude og sætte dit personlige præg ved at tilføje en tekst eller et logo til din bilmåtte.\nDu kan vælge mellem et udvalg af materialer til dine Hyundai bilmåtter. Vores billigste bilmåtter er Basic måtter. De er funktionelle bilmåtter af høj kvalitet, men de holder knap så godt ved hyppig brug. Vælg disse måtter, hvis du er på udkig efter lidt mere end bare en almindelig bilmåtte. De fleste kunder vælger vores Comfort eller Luxury bilmåtter, som er det rette valg for dig, der er på udkig efter komfort. Disse bilmåtter er professionelt produceret, hvilket resulterer i et meget tætvævet tæppe. Vi anvender tuftet velourtæppe af høj kvalitet for at sikre et luksuriøst udseende, som er din Hyundai værd. Vores Premium bilmåtter er fremstillet af tæppe i meget høj kvalitet. Hvis du ønsker det bedste til din bil, bør du vælge disse luksuriøse bilmåtter. Et eksklusivt og præcist skåret tæppe, der kun anvendes af de fineste bilproducenter. Desuden kan du også vælge bilmåtter i gummi til de fleste modeller. Gummi er let at rengøre, hvilket gør måtter i dette materiale særligt velegnet til efterår og vinter. Uanset hvilket materiale du vælger din bilmåtter i, garanterer vi, at de vil passe perfekt ind i din Hyundai.\nTilpassede Hyundai bilmåtter\nHos Bilmaatteronline.dk har vi i årevis prioriteret høj kvalitet. Alle vores bilmåtter er skræddersyede, så de har den perfekte pasform. Det gælder også for vores bilmåtter til din Hyundai. Er der et problem med dine bilmåtter? Så får du naturligvis dine penge tilbage! Bestil let dine bilmåtter via vores hjemmeside. Hvis du er usikker på noget, kan du altid kontakte en af vores medarbejdere i kundeservice. Når du har gennemført din bestilling, begynder vi straks produktionen, så vi kan levere det hurtigst muligt. Du er på udkig efter mere end bare en simpel universalmåtte. Køb en skræddersyet bilmåtte, som passer til din Hyundai!


Beskatning af virksomhedsindkomst HD Regnskab og Finansiering - Hovedopgave. Forår 2014 Tina Juul Janus Corneliussen - PDF\nDownload "Beskatning af virksomhedsindkomst HD Regnskab og Finansiering - Hovedopgave. Forår 2014 Tina Juul Janus Corneliussen"\n1 Beskatning af virksomhedsindkomst HD Regnskab og Finansiering - Hovedopgave Forår 2014 Tina Juul\n2 Indholdsfortegnelse 1 Indledning Problemfelt Problemformulering Undersøgelsesspørgsmål Metode og teori Afgrænsning Virksomhedsformer i Danmark Selskaber og personlige virksomheder Enkeltmandsvirksomhed og Interessentselskab Kommanditselskaber Iværksætterselskaber Anpartsselskab Partnerselskab Aktieselskaber Sammendrag / Valg af virksomhedsform Beskatning af indkomst Skattepligtig indkomst Skattepligtige i Danmark for personer Skattepligtige i Danmark for selskaber Beskatning af personlig virksomhed Valg af KAO og VSO Kapitalafkastningsordningen Konjunkturudligningsordningen Virksomhedsordningen Muligheder Skattekonti Hæverækkefølgen Underskud Privat gæld... 23\n3 6.4.6 Rentekorrektion Ophør af virksomheden Del sammendrag / Valg af PI, KAO eller VSO Selskabsbeskatning Muligheder for skatteoptimering/planlægning Sammendrag / Beskatning af indkomst Valg af beskatning Beregning af beskatning Skattepligtig indkomst, selskaber Skattepligtig indkomst, efter PSL Skattepligtig indkomst, efter KAO, uden konjunkturudligning Skattepligtig indkomst, efter KAO, med konjunkturudligning Skattepligtig indkomst, efter VSO Skattepligtig indkomst, efter VSO med privat gæld Sammendrag / Beregning af beskatning Afdrag af privat gæld Privat gæld i VSO i praksis Sammendrag / Valg af beskatning Vurdering af beskatning Selskab kontra personlig beskatning Privat gæld i VSO Fordele og ulemper Sammendrag / Vurdering af beskatning Konklusion Litteraturliste Faglitteratur Skattekendelser Hjemmesider Love & bekendtgørelser Bilag... 83\n4 Bilag 1 Skattesatser 2013 og Bilag 2 Normal afdragsprofil Bilag 3 VSO Bilag 4 VSO Bilag 5 VSO Bilag 6 VSO Bilag 7 VSO Bilag 8 VSO Bilag 9 VSO med gæld Bilag 10 VSO med gæld Bilag 11 VSO med gæld Bilag 12 VSO med gæld Bilag 13 VSO med gæld Bilag 14 VSO med gæld Bilag 15 Skattesatser af udbytte vs. løn... 97\n5 1 Indledning I Danmark findes en lang række virksomhedsformer og selskabsformer (herefter virksomhedsformer), hvor indkomsten enten bliver beskattet som personlig indkomst eller som selskabs indkomst. Da vi i Danmark beskatter indkomsterne forskelligt, og endda har en progressiv beskatning af personlige indtægter, er det derfor et område, vi mener, er relevant at kende aspekterne i, når man som en erhvervsdrivende skal vælge virksomhedsform, og tage de skattemæssige konsekvenser og muligheder deraf. Vi oplever gang på gang, at viden på område er begrænset for den nye iværksætter, som jo af gode grunde har fokus på sit produkt og skabe opmærksom omkring produktet, ikke kender nok til virksomhedsformer og beskatning af indkomst. Da de gerne vil have maksimalt udbytte, af at drive deres forretning i Danmark, er det vores pligt som rådgivere at orientere og rådgive kunden om valg af virksomhedsform. På samme vis oplever vi gentagne gange at kendskabet, både hos iværksættere og etablerede erhvervsdrivende, til muligheder for valg af beskatning som selvstændig er meget begrænset. Vi vil derfor forsøge at udvide kendskabet til ordningerne herunder, og til de muligheder for optimering af personskatten som de forskellige ordninger giver mulighed for. Vi finder derfor området interessant, og ønsker at vi i vores afsluttende opgave på HD Regnskab og Finansiering undersøger, analyserer samt vurderer og diskuterer områdets indhold, for at udbygge vores egen viden og kompetencer som rådgiver inden for fagets aspekter. 2 Problemfelt I forlængelse af overstående finder vi, at det er et problem for den almene erhvervsdrivende at gennemskue konsekvenserne ved valget af virksomhedsform, og i særlig grad de skattemæssige konsekvenser af valget. Det er således svært 1\n6 for iværksætteren at se hvor der opnås den største gevinst ved at drive virksomhed i Danmark. På området inden for valg af virksomhedsform og beskatning af indkomst findes der en række love, som den erhvervsdrivende i vores øjne bør kende til. I praksis er det kun et mindre antal, af de erhvervsdrivende som beskæftigelser sig med lovgivningen, hvorfor vi i vores opgave, vil hjælpe den erhvervsdrivende med at vælge den rette virksomhedsform med fokus på beskatning af indkomst. 2.1 Problemformulering Det ønskes derfor undersøgt, hvordan valget af virksomhedsform af virksomhed i Danmark, påvirker den fremtidige skattebetaling af indkomst fra virksomheden, herunder hvorledes den erhvervsdrivende får størst afkast af, at drive virksomhed i Danmark Undersøgelsesspørgsmål Det ønskes undersøgt, hvilke virksomhedsformer som er gældende i Danmark, samt hvorledes indkomsten bliver beskattet. Der ønskes analyseret, hvordan indkomsten, over en årrække, bliver beskattet mest fordelsagtig for den erhvervsdrivende ved sammenholdelse af beskatning som person kontra selskab. Det ønskes vurderet, hvilke skattemæssige fordele og ulemper der er ved valg af virksomhedsform. 3 Metode og teori Opgaven er opdelt efter det taksonomiske niveau efter vores undersøgelsesspørgsmål, hvor vi i første del af opgaven vil redegøre for virksomhedsformer og beskatning af indkomst. Anden del vil vi analysere via eksempel beregninger og sammenholde beskatningen, herunder muligheder for optimering, i en virksomhed kontra selskab over en længere årrække. I tredje del vil vi vurdere og diskutere de skattemæssige muligheder og konsekvenser, samt 2\n7 fordele og ulemper, der er ved valg af virksomhedsform. Til sidst vil vi afslutte vores opgave med en konklusion. Endvidere har vi for hvert kapitel valgt, at skrive en kort indledning og et kort sammendrag, som kan ses som er samlet løbende resumé. Sammendragene vil indeholde træk af analyse, vurdering og delkonklusions elementer. Vores metode i vores analyse er derfor primært baseret på eksempelregning, som sker efter fiktive informationer, som dog er inspireret af tal fra flere personer i vores virksomheds kundedatabase, hvorfor tallene vurderes realistiske. Vores beregningseksempler vil endvidere være i forenklet form, således opgaven ikke mister fokus på det væsentlige. Opgaven er primært objektivistisk, i det der bruges gældende love og vejledninger. I mens vores vurdering og diskussion til dels er subjektivistisk, da afsnittene altid vil indeholde argumenter, hvor ikke alle i omverdenen vil finde konvergens med deres egne synsvinkler. 4 Afgrænsning Da opgaven er underlagt begrænsninger af omfanget af opgaven, har det været nødvendigt at afgrænse opgaven til kun at omhandle, de områder der vurderes væsentligt bidrager til forståelsen af opgaven. Vi har derfor i opgaven valgt at se bort fra virksomhedsformer som A.M.B.A, S.M.B.A, F.M.B.A, Andelsselskab, Partsrederi, Gensidigt Selskab og Selvejende. Vi belyser i opgaven derfor kun Enkeltmandsvirksomhed, Interessentskab, Aktieselskab, Anpartsselskab, Partnerselskab og Kommanditselskab. Øvrige selskabsformer anses for ikke at være relevante for opgaven. Vi vil som følge heraf heller ikke komme ind på særlove som fondsbeskatningsloven, og øvrige beskatningslove som vurderes at uvæsentlige for opgaven at uddybe eller kommentere. I vores analyse har vi forhånds antaget, at alle skattesubjektet der bruges i regneeksemplerne, antages at være fuldt skattepligtig til Danmark, over 18 år, ugift 3\n8 og ingen børn have. Det er endvidere forudsat at indtægterne i regneeksempler er de eneste skattepligtige indtægter skattesubjektet har. Hvorfor vi i vores redegørelse ikke, eller kun kort, komme ind på reglerne omkring ægtefælde, børn, skattepligt til Danmark og indkomst fra udlandet. Vi har i vores beregninger taget udgangspunkt at det skattepligtige resultat er lig med det regnskabsmæssige resultat før skat og evt. finansielle poster. Endvidere har vi ligeledes valgt, ikke at se på evt. beskatning af personalegoder i eksemplerne, og derfor ikke uddyber beskatning af personalegoder nærmere. Vi har i vores beregninger også valgt at se bort fra evt. pensionsindbetalinger. Fravalget samt afgrænsningen deraf, er foretaget ud fra en væsentlighedsbetragtning, og for at undgå støj elementer i vores beregninger. I regneeksempler er taget udgangspunkt i årrækken , med de forventede skattesatser, som de ser ud på tidspunktet for udarbejdelsen af denne opgave. I relation hertil er kommuneskatten for alle år fastsat efter den gennemsnitlige sats for 2013, da det ikke har været muligt at finde forventede satser for de kommende år. Endvidere er der i eksemplerne ikke taget højde for diverse ligningsmæssige fradrag, med undtagelse af beskæftigelsesfradraget, da grøn check og øvrige ligningsmæssige fradrag kun påvirker skatten minimalt. Eksemplerne er beregnet ud fra de forventede skattesatser. Kirkeskat er frivillig for alle skattesubjekter i Danmark, hvorfor denne ikke er medtaget i regneeksemplerne, og kun kort beskrives. 4\n9 5 Virksomhedsformer i Danmark I Danmark findes der forskellige virksomheds- og selskabsformer (herefter virksomhedsformer). Det kan derfor for en iværksætter være en jungle, at finde rundt i, hvilke former den erhvervsdrivende kan vælge imellem, og hvordan virksomhedsformerne adskiller sig fra hinanden. I følgende afsnit vil vi uddybe de virksomhedsformer som er gældende i Danmark (med undtagelser af de virksomhedsformer der nævnes i vores afgrænsning afsnit 4). 5.1 Selskaber og personlige virksomheder Overordnet set findes der to kategorier af virksomhedsformer i Danmark, selskaber og personlige virksomheder. Selskaber er selvstændige juridiske enheder, hvilket vil sige at kapitalejerne ikke hæfter personligt for selskabets gæld. De risikerer normalt højst at tabe værdien af deres indskud, dvs. aktien eller anparten 1. Selskaber er omfanget af Selskabsloven (herefter SL), som fastsætter regler for stiftelsen, driften og ophøret af selskaber. I personligt ejede virksomheder hæfter ejerne personligt, og hvis der er flere ejere også solidarisk, hvorfor disse virksomheder ikke betragtes som selvstændige juridiske enheder. Følgende virksomhedsformer betegnes som selskaber og er lovreguleret efter SL: Aktieselskab, Anpartsselskab, Iværksætterselskab og Partnerselskab. Sidstnævnte betragtes dog skattemæssigt som en personlig virksomhed, hvilket vi uddyber nærmere i afsnit Følgende virksomhedsformer betegnes som personlige virksomheder: Enkeltmandsvirksomhed, Interessentselskab og Kommanditselskab På næste side er der vist et oversigt og de nævnte virksomhedsformer, og hvilken krav der er til de enkelte virksomhedsformer. 1 ES Kapitalselskaber 5\n10 Enkeltmandsvirksomhed Interessentselskab (I/S) Kommanditselskab (K/S) Iværksætterselskab (IVS) Anpartsselskab (ApS) Partnerselskab (P/S) Aktieselskab (A/S) Oversigt over formelle krav til virksomhedsformer 2 : Beskatning af virksomhedsindkomst Virksomhedsform: Kram om: Startkapital Nej Nej Nej Kr. 1 Kr Kr Kr (kr ) (kr ) Direktion Nej Nej Nej Ja Ja Ja Ja Bestyrelse Nej Nej Nej Nej Nej Ja Ja Vedtægter Nej Nej Nej Ja Ja Ja Ja Årsrapport Skemakrav Skemakrav Ja Ja Ja Ja Ja Personligt Selskabskapitakapital Selskabs- Selskabskapital Hæftelse Personligt og solidarisk Begge dele* Begge dele* Selskabsretligt Nej Nej Nej Ja Ja Ja JA Beskatning af indkomst Pesonligt Pesonligt Pesonligt Selskab Selskab Pesonligt Selskab *se hhv. afsnit & Skema Enkeltmandsvirksomhed og Interessentselskab Forskellen på en enkeltmandsvirksomhed og et interessentselskab (herefter personligt ejede virksomheder / personlig virksomhed) er udelukkende antallet af ejere i virksomheden. Har virksomheder en ejer betegnes virksomheden som en enkeltmandsvirksomhed, og har virksomheden flere ejere betegnes den som et interessentskab (herefter I/S). Jævnfør skema 1, ses det at der ingen kapitalkrav for personligt ejede virksomheder, samt ingen krav om bestyrelse, vedtægter osv. Det er således forholdsvis nemt og hurtigt at stifte en personlig virksomhed. Virksomhedens skal først registres såfremt den momspligtige omsætning overstiger kr , hvis virksomheden får ansatte, eller hvis virksomheden ejes af selskab(er). Virksomhedens udgifter og indtægter skal holdes adskilt fra ens privat økonomien. 2 Oversigt er udarbejdet efter oplysninger fra Erhvervsstyrelsen.dk, links fremgår af litteraturlisten. 6\n11 Endvidere er personlige virksomheder underlagt årsregnskabsloven (herefter ÅRL), bogføringsloven samt skattelovgivningen. Hvis en virksomheds regnskab udelukkende er udarbejdet til en selv og Skat, skal der dog ikke udarbejdes regnskab efter ÅRL, men kun et skatteregnskab, som angives på den personlige selvangivelse. 3 Personlige virksomheder beskattes som udgangspunkt af virksomhedens skattepligtige resultat efter personskatteloven (PSL), men kapitalafkastordningen (herefter KAO) eller virksomhedsordningen (herefter VSO) kan vælges. Administrativt er der derfor kun få regelsæt som personlige ejede virksomheder skal følge, hvorfor der er færre krav og administrativt arbejde i forhold til de øvrige virksomhedsformer. Ejerne af personlige virksomheder hæfter, som en direkte følge af de lempelige krav, personligt for virksomhedens forpligtelser. For I/S er hæfter deltagerne personligt, direkte og solidarisk for alle virksomhedens forpligtelser. Dette betyder, at hver enkelt deltager hæfter personligt med hele sin formue, og at virksomhedens kreditorer frit kan vælge, hvem de vil inddrage deres tilgodehavende hos. I en situation hvor et I/S med 2 ejere gennem en årrække har drevet virksomhed sammen, hvor den ene ejer har sparet op, og den anden har brugt alle sine penge, vil kreditorerne, ved en evt. konkurs, kunne hente hele deres tilgodehavende hos ejeren, som har sparet op. Det bør således grundigt overvejes, om et I/S er den bedste løsning i situationer med flere ejere Kommanditselskaber Et Kommanditselskab (herefter K/S) er kendetegnet ved at have to deltagertyper, også kaldet ejertyper eller selskabsdeltagere. Et K/S ejere hedder derfor kommanditister eller komplementarer. Kommanditisternes hæftelse er begrænset til deres indskud i selskabet 4. Har hver kommanditist således indskudt kr i selskabet ved stiftelsen, hæfter de således kun med deres indskud på kr Skatteregnskab 4 ES I/S K/S 7\n12 Komplementaren hæfter modsat kommanditisterne personligt og ubegrænset for alle K/S ets forpligtelser. I tilfældet hvor der er flere komplementarer hæfter disse solidarisk for hinanden, på samme måde som interessenterne i et I/S. Et K/S stiftes med minimum 1 komplementar og 1 kommanditist, men kan stiftes med både flere komplementarer og flere kommanditister. Fordelen i forhold til et I/S opnås særligt hvis K/S et stiftes med et selskab som eneste komplementar. Ved at indsætte et selskab som komplementar, opnås den begrænsede hæftelse, da ejerne i et selskab kun hæfter for selskabskapitalen. På den måde opnås der en hæftelse på kun kr ved oprettelse af et ApS som komplementar til et K/S. Indkomsten, som består af selskabets skattepligtigt indkomst, i K/S et betragtes som personlig indkomst hos ejerne, hvorved evt. underskud kan fradrages i anden personlig indkomst. Ejerne kan ligeledes vælges at blive beskattet efter PSL, KAO eller VSO. K/S ses som et alternativt til et I/S, da der i et K/S er mulighed for at opnå begrænset hæftelse, således at ejerne ikke risikeres at miste både hus og hjem. K/S er er underlagt samme lovgivning som personlige virksomheder Iværksætterselskaber Iværksætterselskaber (herefter IVS) er en ny selskabsform, der på langt de fleste områder fungerer og svarer til anpartsselskaber, men på få væsentlige områder alligevel adskiller sig fra anpartsselskaber. Ud fra skema 1 ses det at kapitalkravet for IVS er er kr. 1, hvor det tilsvarende krav for anpartsselskaber er kr IVS er kan dog ikke frit disponere over kapitalen før den udgør kr , svarende til kravet for et anpartsselskab. Før kapitalen udgør kr , kan selskabet derfor ikke udlodde udbytte, og er tvunget til at binde 25 % af selskabets overskud på en særlig reserve under egenkapitalen. 5 5 ES IVS 8\n13 Udover disse to punkter svarer IVS er i alle henseender til anpartsselskaber og der henvises endvidere til afsnit om anpartsselskaber. Når selskabet har opsparet en kapital på kr , kan selskabet også uden videre omdannes til et anpartsselskab ved anmeldelse til Erhvervsstyrelsen. Som følge af at et IVS er et kapitalselskab hæftes der kun for selskabskapitalen, som i et IVS er fra. kr. 1 af. Såfremt man ønsker at drive virksomhed uden personlig hæftelse, samt at man ikke ønsker, eller/og ikke har økonomisk mulighed for at lægge og hæfte for kr , er IVS en mulighed Anpartsselskab Anpartsselskaber (herefter ApS) har et kapitalkrav på kr , hvorfor der ikke er personlig hæftelse, men kun en begrænset hæftelse svarende til selskabskapitalen. ApS er er reguleret efter SL og der er således et krav om en ledelsen, som mindst skal bestå af en direktion. Stiftes et ApS kontant, kan selskabet træffe beslutning om delvist indbetaling af selskabskapitalen. Der skal dog til enhver tid være indbetalt 25 % af selskabskapitalen, dog mindst kr Det betyder, at der skal være indbetalt mindst kr i et ApS. En stiftelse kan enten ske ved en kontant indbetaling af selskabskapitalen, eller ved indskud af andre værdier end kontanter, kaldet apportindskud. 6 Ejerne hæfter dog også for den ikke indbetalte selskabskapital, hvis selskabet går konkurs. Endvidere er der krav om vedtægter, og at der skal udarbejdes årsrapport jævnfør ÅRL, og indsendes elektronisk til Erhvervsstyrelse. Der skal udarbejdes et skatteregnskab til brug for indberetning af selskabsselvangivelsen til Skat. Årsrapporterne skal revideres af en revisor, medmindre at der er tale om klasse B- virksomhed, som kan vælge udvidet gennemgang i stedet for. Mindre selskaber kan helt fravælge revision og udvidet gennemgang, hvis årsrapporten i to på hinanden følgende år holder sig under følgende grænser: Omsætninger under kr. 6 ES kapitalselskaber 9\n14 , balancesum under kr og under 12 ansatte. Såfremt selskaberne i to på hinanden følgende år herefter overstiger grænserne, vil selskaberne igen være underlagt revision/udvidet gennemgang. Ved et anpartsselskab er det selskabet, som bliver beskattet af den skattepligtig indkomst, der betales derfor selskabsskat af selskabets resultat. Ejerne kan vælge enten at udlodde udbytte, såfremt der er frie midler til dette, eller udbetale løn til dem selv. Ejernes indkomst som virksomhedsejere består derfor af udbytte og evt. lønindkomst, som bliver beskattet som aktieindkomst og personlig indkomst. Administrativ er der større krav ved drift af en virksomhed reguleret efter SL kontra personlige virksomheder, men ejerne har ikke udvidet selvangivelse. Et ApS kan stiftes, hvis der ønskes en begrænset hæftelse, og en hvis størrelse af selskabskapital. Den højere startkapital kan overfor leverandører og kunder, give en højere sikkerhed for selskabets fortsatte drift, og dermed bedre vilkår for et evt. samarbejde Partnerselskab Et partnerselskab (herefter P/S) er på mange måder en kombination af et K/S og A/S, og kaldes også for et Kommanditaktieselskab. Jævnfør SL 5, nr. 21 er et P/S defineret som et kommanditselskab, og jævnfør 2, stk. 2 i lov om visse erhvervsdrivende virksomheder, skal kommanditisterne indskyde en bestemt kapital, som er fordelt på aktier. På samme måde som et K/S er P/S er kendetegnet ved at have to forskellige selskabsdeltagere, kommanditisten som hæftet for begrænset, og komplementaren som hæftet ubegrænset, se evt. afsnit Et P/S betragtes ikke som et selvstændigt skattesubjekt, og er dermed ikke omfattet af selskabsskatteloven (herefter SEL). Selvstændig skattesubjektivitet efter SEL forudsætter nemlig, som nævnt i afsnit 5.1, at ingen hæfter personligt for selskabets forpligtelser 7. I et partnerselskab er der mindst en selskabsdeltager, 7 ES P/S 10\n15 komplementaren, der hæfter personligt. Kommanditaktionærer og komplementarer beskattes derfor personligt af deres andel af selskabets resultat, på samme måde som i et K/S. Herunder har kommanditaktionærerne også mulighed for at anvende KAO eller VSO. P/S er er dog reguleret efter SL, som et aktieselskab, og har derfor pligt til at aflægge årsregnskaber efter ÅRL, og har pligt til både at have en direktion og en bestyrelse. Endvidere skal P/S er have en fast selskabskapital på min. kr , hvoraf 25 % skal indskydes ved stiftelsen. De selskabsretlige krav er derfor de samme som for aktieselskaber, hvorfor der henvises til afsnit Et P/S er derfor i bund og grund et K/S, som er reguleret af den til enhver tid gældende selskabslovgivning. P/S et reguleres derfor under SL, men selskabets resultat beskattet som personlig indkomst. I advokat og revisorbranchen benævnes et partnerselskab som en kombination af det bedste fra to verdener. Begrænset hæftelse og mulighed for at opnå skattemæssige fordele. I forhold til et aktieselskab bliver overskuddet beskattet personligt. Men i forhold til et K/S er der større administrative krav, som følge af at et P/S er reguleret af SL Aktieselskaber Aktieselskaber (herefter A/S) har et kapitalkrav på kr , hvorfor der ligeledes ikke er personlig hæftelse. A/S er er reguleret efter SL, og der er således et krav om en ledelse, der som ved et P/S skal bestå af en direktion og bestyrelse. Ved stiftelse gælder sammen regler som for et ApS og et P/S, hvor min. 25 % af selskabskapitalen skal indskydes ved selskabets stiftelse, svarende minimum til kr Et A/S har mulighed for at senere at blive børsnoteret, ellers gælder de samme regler som et ApS, hvorfor der henvises til afsnit I forhold til et ApS kræves der en større pengebinding fra ejeren/ejerne end i et ApS. Leverandører og kunder kan derfor umiddelbart have en større sikkerhed for selskabet fortsatte drift, specielt for nystiftede selskaber. For ældre selskaber er 11\n16 der ingen væsentlige forskelle, da ApS kan have haft overskud og A/S haft underskud, hvormed startkapitalen bliver mindre relevant. 5.2 Sammendrag / Valg af virksomhedsform Ved valg af virksomhed bør man derfor overveje fordele og ulemper ved de forskellige virksomhedsformer mod hinanden. En iværksætter bør blandt andet overveje følgende forhold ved valg af virksomhedsform: Personlig hæftelse vs. indskud af selskabskapital Personlig beskatning af virksomhedens indkomst vs. lønindkomst og aktieindkomst Begrænset administration vs. øget/professionel administration/ledelse Virksomhedens aktivitet, størrelse og karakteristika Der findes således ingen rigtig løsning for alle, da det afhænger af hvilken slags aktivitet der skal være i virksomheden, og hvem ejeren/ejerne er. Først derefter kan det diskuteres, hvilken virksomhedsform som er den mest optimale i den givne situation. Dette er da også grunden til, at der findes flere forskellige virksomhedsformer. Der kan således være flere grunde til at vælge en bestemt virksomhedsform eller selskabskonstruktion. De fleste vil dog som udgangspunkt vælge den virksomhedsform, de får det størst mulige afkast af, hvorfor det er aktuelt at se på, hvorledes indtægterne og udgifterne bliver beskattet, samt hvilke muligheder der er for optimering af skatten, således der opnås mest muligt i afkast til virksomhedsejerne. I de følgende afsnit og i resten af opgaven vil vi uddybe, hvorledes en virksomheds resultat bliver beskattet. 12\n17 6 Beskatning af indkomst Da det er i ejernes interesse, at opnå det største afkast ved at drive virksomhed, vil vi, i dette kapital beskrive hvordan indkomsten heraf beskattet. Indledningsvis beskrives kort den skattepligtig indkomst herunder statsskattelovens (herefter SSL) 4, 5 og 6, samt hvornår man er skattepligtig til Danmark. Herefter uddybes beskatning af personligt virksomhed, som finder anvendelse i PSL og beskatning af selskab, hvor SEL er gældende. Under beskatning af personlig virksomhed redegøres der for personlig indkomst, kapitalindkomst og ligningsmæssige fradrag, som til sammen udgør den skattepligtige indkomst. Endvidere uddybes muligheden for at blive beskattet af KAO og VSO som erhvervsdrivende. Ved redegørelsen for selskabsbeskatningen, beskrives kort hvordan skatten opgøres, samt muligheder ved selskabsbeskatning. Herunder hvordan ejerne kan få provenu ud af at drive virksomhed i selskabsform. 6.1 Skattepligtig indkomst Den skattepligtige indkomst for alle skattesubjekter bygger som udgangspunkt på SSL 4, 5 og 6. Skattesubjekter er f.eks. lønmodtagere, selvstændig erhvervsdrivende og selskaber m.fl. For personer bliver beskatningen af den skattepligtige indkomst bestemt i PSL, selvstændigt erhvervsdrivende kan dog til vælge beskatning efter KAO eller VSO. Beskatningsformen vælges fra år til år, og angives på den personlige selvangivelse. Selskaber skal anvende SEL. Herudover findes der en række andre særlove herunder fondsbeskatningsloven. Denne og øvrige særlove er jævnfør opgavens afgrænsning ikke beskrevet nærmere. Jævnfør SSL 4 er alle ens årsindtægter, bestående af penge eller formuegoder af pengeværdi, skattepligtig i Danmark, hvad enten indtægter kommer fra udlandet eller her fra landet. SSL 5 har dog en modsætning til SSL 4 i det at formueforøgelser ikke er skattepligtige. Der er dog fradragsret i indkomstopgørelsen for de udgifter, som der i skatteåret er anvendt til at erhverve, 13\n18 sikre og vedligeholde indkomsten jævnfør SSL 6. Disse udgifter bliver modregnet de skattepligtige indkomster, således at den skattepligtige indkomst er en nettoindkomstopgørelse, af de skattepligtige indtægter fratrukket de fradragsberettigede udgifter. Der findes undtagelser til indkomst fra udlandet, f.eks. hvis der mellem staterne er aftalt en dobbeltbeskatningsoverenskomst, dette vil som følge af opgavens afgrænsning og problemfelt ikke uddybes nærmere Skattepligtige i Danmark for personer Personer er skattepligtige til Danmark, når de har bopæl her i landet, opholder sig i landet mindst 6 måneder, er udsendt af den danske stat til tjeneste uden for landet, eller gør tjeneste om bord på skibe med hjemsted i Danmark, medmindre de har bopæl i udlandet, eller aldrig har haft bopæl i Danmark jævnfør Kildeskatteloven (herefter KSL) 1. Beskatningen af den personlige indkomst følger altid kalenderåret for personer Skattepligtige i Danmark for selskaber Selskaber er skattepligtige i Danmark efter reglerne i Selskabsskatteloven (herefter SEL) 1, stk. 1, nr. 1, hvor det benævnes at: Skattepligten i henhold til denne lov påhviler her i landet hjemmehørende indregistrerede aktieselskaber endvidere fremgår det af SEL 1, stk. 6, at: Selskaber og foreninger mv. omfattet af stk. 1, nr. 2-6, anses for hjemmehørende her i landet, hvis ledelsen har sæde her i landet. Dette gælder, uanset hvor selskabet eller foreningen mv. evt. er indregistreret. Der er nemt at afgøre om et selskab er indregistreret i Danmark, hvorimod skattepligten som følge af ledelsens sæde er vanskeligere at afgøre. Det er dog for opgavens betydning ikke relevant at uddybe nærmere. 14\n19 6.2 Beskatning af personlig virksomhed Beskatning af virksomhedsindkomst Den skattepligtige indkomst for en person opdeles i tre underkategorier, personlig indkomst, kapitalindkomst og ligningsmæssige fradrag jævnfør skema 2. Personlig indkomst er al skattepligt indkomst, som ikke er kapitalindkomst jævnfør 3 i PSL. Det indkomst som altså ikke nævnes i PSL 4 (definition af kapitalindkomst), betragtes som personlig indkomst. Herunder gager og lønninger, overførselsindkomster så som SU, dagpenge mv. fradragsberettigede tab efter kursgevinstloven kapitalindkomst. Kapitalindkomsten er som nævnt bestemt i PSL 4. For eksempel er renteindtægter og renteudgifter, skattepligtige gevinster og Ligningsmæssigfradrag er bestemt i Ligningsloven (herefter LL). Herunder kan nævnes befordringsfradrag, kontingenter til A-kasse og fagforeninger og beskæftigelses fradrag. Skema 2 Som udgangspunkt beskattes alle personer efter PSL. Den skattepligtige indkomst udgør beskatningsgrundlaget. Den samlede skat består af kommuneskat, sundhedsbidrag, kirkeskat, bundskat, topskat og evt. kirkeskat. Personer med en årlig indtægt på mere end i 2013 ( i 2014) efter arbejdsmarkedsbidrag (herefter AM-bidrag) beskattes med ekstra 15 %, kaldet topskat, af den del der overstiger grænsen. Topskattegrænsen før AM-bidrag er kr Hvis den samlede skat udgør mere end 51,7 % (2013 og 2014 satser) gives der nedslag, for den del der udgør mere end 51,7 %, som følge af skatteloftet. Den samlende indkomstskat til stat og kommune (kommuneskat + 15\n20 sundhedsbidrag + bundskat + topskat) udgør derfor maksimalt 51,7 %. Kirkeskat og AM-bidrag regnes ikke med under skatteloftet. Tallene i skemaet nedenfor har en samlet skatteprocent på 51,73 %, i dette tilfælde vil personen, som betaler skatten, få et nedslag på 0,03 %-point. Skatteprocenter 2013 PI +KI -KI LF i % Gennemsnitlig kommuneskat x x x x 24,90 % Sundhedsbidrag x x x x 6,00 % Bundskat x x 5,83 % Topskat (x) (x) 15,00 % SUM 51,73 % Skattesatser for 2013 og 2014 fremgår af bilag 1. Skema 3 (PI = Personlig indkomst, +KI = positiv kapitalindkomst, -KI = negativ kapitalindkomst, LF = Ligningsmæssige fradrag) Som nævnt ovenfor betales der AM-bidrag på 8 % af AM-bidragspligtig indkomst før der sker beskatning. Indkomsten efter AM-bidraget kaldes A-indkomst, og det er den indkomst der betales skat af. AM-indkomst er den indkomst, der fås ved at arbejde og kaldes AM-bidragspligtig A- og/eller B-indkomst. Indkomster fra det offentlige, f.eks. SU er derfor ikke AM-indkomst men A-indkomst. På en lønseddel vil AM-indkomsten bestå af ens bruttoløn tillagt evt. beskatning af personalegoder, så som fri telefon og bil, fratrukket ATP-bidraget. Den samlede skatteprocent kan derfor af sidst tjente krone være %, afhængig af om der betales topskat og kirkeskat. Aktieindkomst som ikke indgår i den skattepligtige indkomst jævnfør PSL 4 a., beskattes med 27 % af de første kr i 2013 ( i 2014), og for ægtefæller kr i 2013 ( i 2014). Under aktieindkomst hører for eksempel udbytte fra selskaber. Det gives forskellige fradrag i den skattepligtige indkomst for personer, herunder beskæftigelsesfradrag som i 2013 udgør 6,95 % af AM-indkomst dog højst (i 2014 er satsen 7,65 % dog maks ). 8 Fra 2014 vil enlige forsørgere, som 8 SKAT - beskæftigelsesfradrag 16\n21 har ret til og modtager ekstra børnetilskud efter børnetilskudsloven, få et ekstra beskæftigelsesfradrag. Som nævnt i afgrænsningen vil opgaven ikke komme nærmere ind på regler for enlige forsørgere. Endvidere gives der et personfradrag på kr i 2013 ( i 2014) for personer over 18 år. Yderligere gives der fradrag for grøn check. Beløbets størrelse afhænger af ens indkomst, og af hvor mange børn man har. Maksimumbeløbet på 1300 kr. aftrappes, når ens indkomst er over kr. i 2013 ( kr. i 2014) efter AM-bidrag på 8 % er trukket fra. Hvis der tjenes mindre end kr. i 2013 ( kr. i 2014), fås der 280 kr. ekstra, og den grønne check vil maksimalt være på kr. 9 Der gives endvidere fradrag for ratepension og ophørende alderspension dog max. kr i 2013 (kr i 2014), erhvervsdrivende har dog mulighed til og med indkomståret 2014 at få fradrag på op til 30 % af det skattepligtige overskud før renter. Vi vil som følge af vores afgrænsning ikke uddybe dette nærmere. Der er et bundfradrag i positiv nettokapitalindkomst i topskattegrundlag på kr i 2013 ( i 2014), og der er dobbelt bundfradrag for ægtepar. Hvis nettokapitalindkomsten overstiger kr. beskattes det overstigende beløb med topskat, i denne opgave med 51,7 %. Ved en negativ kapitalindkomst samt ligningsmæssige fradrag, kan man maximalt få fradrag for den % -del som udgør kommuneskatten og sundhedsbidraget. For 2013 udgør dette 31 % Valg af KAO og VSO Personer bliver som nævnt i afsnit 6.2 beskattet efter PSL. For erhvervsdrivende personer er der mulighed for valg af beskatning efter KAO eller VSO jævnfør Virksomhedsskattelovens (herefter VSL) 1. Valget angives hvert år på selvangivelsen, som skal indberettes inden den 30. juni. Valg af beskatningsform kan frit vælges år til år. Forudsætninger for valg af KAO og VSO er at der drives erhvervsdrivende virksomhed. Herunder at virksomheden drives med overskud for 9 SKAT - Grøn check 17\n22 øje, og at virksomheden bærer risikoen for det udførte arbejde. 10 Således er en hobbyvirksomhed ikke en erhvervsdrivende virksomhed. På samme måde skelnes der mellem en lønmodtager og en erhvervsdrivende. En lønmodtager bærer ikke selv risikoen for arbejdet, men udøver arbejdet efter arbejdsgiverens instruktioner, og skal have ansættelseskontrakt. Imens en erhvervsdrivende selv bærer risikoen for arbejdet, selv planlægger arbejdet, og den dertilhørende indkomst kommer i takt med udført arbejde, og ikke som en fast indtægt 11. Der findes en lang række afgørelser fra Skat, om sager hvor grænsen for lønmodtager og selvstændig diskuteres. Valget af beskatningsform gælder i øvrigt for alle ens virksomheder. Endvidere er der en række ekstra formelle krav ved valg af VSO, som uddybes nærmer i afsnit Kapitalafkastningsordningen KAO er den mest simple metode at anvende i forhold til VSO. Ved anvendelse af KAO beregnes et kapitalafkast, som fratrækkes i den personlige indkomst og lægges til kapitalindkomsten jævnfør VSL kapitel 7 a. På den måde opnås der et større fradrag i den personlige indkomst, da kapitalafkastet i den personlige indkomst giver et fradrag på op til 51,7 %, mens der i kapitalindkomsten, kun gives et fradrag på 31 %. Værdien af fradraget falder endvidere med 1 % om året, indtil 25 %, som følge af sundhedsbidraget flyttes til bundskatten. Det vil sige at såfremt ejeren har en negativ nettokapitalindkomst, kan der spares op til 21,7 % -point. Kapitalafkastet er begrænset til den største talmæssige værdi af enten positiv personlig nettoindkomst fra selvstændig erhvervsvirksomhed, jævnfør PSL 3, eller nettokapitalindkomsten bortset fra kapitalafkast og negativ kapitalindkomst, der er omfattet af reglerne i PSL 4, stk. 1, nr. 9 og 11 jævnfør VSL 22 a stk. 3. Det udregnes på baggrund af årets primo aktiver (med undtagelser af bestemmelser i VSL 22 a stk. 4-7) ganget med kapitalafkastsatsen der for 2013 udgør 2 %. Kapitalafkastsatsen opgøres hvert år i juli måned af SKAT. 10 SKAT hvornår er man selvstændig 11 SKAT hvornår er man selvstændig 18\n23 6.3.1 Konjunkturudligningsordningen Beskatning af virksomhedsindkomst Ved valg af KAO, har man til dels mulighed for at udjævne indkomsten jævnfør 22 b i VSL. I det man maximalt kan hensætte 25 % af det skattemæssige overskud før renter, uafhængigt af hvor meget der er hævet, dog minimum kr., som skal indsættes på en separat konto. Der betales en foreløbig skat på 25 % (2013 sats, svarende til selskabsskatten i 2013). Når beløbet hæves, beskattes det af den til en hver tid gældende skattesats fratrukket den betalte foreløbige skat. For konjunkturudligningsordningen er der en række øvrige krav, som ikke er væsentlige for denne opgave, men som findes i VSL Virksomhedsordningen Jævnfør afsnit 6.3 er der yderligere krav til VSO i forhold til KAO. Ved VSO skal der være en skarp adskillelse mellem privatøkonomien og virksomhedsøkonomien. Der skal således f.eks. oprettes en særskilt virksomheds bankkonto. Der er krav om udarbejdelse af et regnskab, der opfylder mindstekravsbekendtgørelsen for mindre virksomheder. Med andre ord kræver VSO et større administrativt arbejde. Endvidere skal der føres en række skattekonti jævnfør VSL, hvilket uddybes i de efterfølgende afsnit Muligheder I VSO er der mulighed for at udjævne indkomsten, i det der kan opspares det overskud, som ikke hæves. Opsparingen beskattes foreløbig med en skatteprocent svarende til selskabsskatteprocenten, der for 2013 udgør 25 %. Når overskuddet på et senere tidspunkt hæves, beskattes det som personlig indkomst, med den til enhver til gældende skat på tidspunktet for hævningen fratrukket aconto skatten. Således kan skatten optimeres til topskattegrænsen, ved at den erhvervsdrivende kun hæver op til topskattegrænsen i sin virksomhed. I indkomstår med underskud eller med et mindre overskud, har den erhvervsdrivende mulighed for at hæve af opsparet overskud fra tidligere år. På den måde gives der mulighed for at indkomstudjævne indkomsten. Endvidere opnås der fradrag for virksomhedens renteudgifter i ens personlige indkomst. For renteudgift vil dette medføre en 19\n24 fradrags forøgelse fra 31 % i 2013 op til 51,7 %, renterne kan dog først medtages i indkomståret efter at gælden er lagt ind i VSO. Det er desuden muligt at lægge privat gæld ind i VSO, og dermed opnå fuldt fradrag for de personlige renter. Gælden anses herefter skattemæssigt for at være virksomhedens gæld, hvorfor der kan afdrages med bruttoindkomst, og dermed aconto beskattede midler. Forholdet uddybes jævnfør afsnit Skattekonti Ved valg af VSO er der en række konti, som skal bogføres og opgøres hvert år: Indskudskonto Konto for opsparet overskud Mellemregningskonto Kapitalafkastgrundlaget Konto for hensættelser til senere hævning Endvidere vil følgende begreber blive belyst; kapitalafkast, rentekorrektion og underskud. Til sidst vil privat gæld i VSO og hæverækkefølgen blive beskrevet Indskudskonto Indskudskontoen opgørelse ved starten af det indkomstår hvor VSO anvendes første gang, jævnfør kapitel 2 i VSL. Her opgøres den som den samlede værdi af aktiver og passiver, altså det der er indskudt i VSO. Aktiverne og passiver kan både være af privat og erhvervsmæssige karakter, herunder f.eks. privat gæld. Gæld indregnes til kursværdien. Ejendomme kan indregnes til anskaffelsessummen eller til den offentlige ejendomsværdi. Driftsmidler indregnes til den afskrivningsberettigede værdi, og øvrige aktiver indregnes til deres anskaffelsessum. Hvis der både indskydes og hæves på indskudskontoen i samme indkomstår, skal der ske rentekorrektion jævnfør VSL 11 stk. 2. Indskudskontoen reguleres herefter kun ved senere indskud eller hævninger i henhold til hæve rækkefølgen. 20\n25 Der er mulighed for at nulstille indskudskontoen ved etablering, hvis alle aktiver og passiver er indskudt, og der ingen privat gæld er lagt ind. Er indskudskontoen negativ skal der beregnes rentekorrektion Konto for opsparet overskud En af muligheder ved VSO er som nævnt muligheden for at opspare overskud, således at der kun betales en foreløbig virksomhedsskat svarende til selskabsskatteprocenten. Resten af skatten og AM-bidrag betales først ved hævning af det opsparede overskud. Således indgår opsparet overskud ikke i ens indkomstopgørelse jævnfør VSL 10. Kontoen for opsparet overskud skal ligeledes opgøres på separat konti, som kun reguleres i forbindelse med hæverækkefølgen eller med yderligere opsparing. Opsparet overskud opstår når den erhvervsdrivende virksomhedsejer ikke ønsker at blive beskattet af hele overskuddet. Ved hævning af opsparet overskud beskattes det fulde beløb af hævningen, fratrukket virksomhedsskatten som allerede er betalt. Det er altid det ældste opsparede overskud, som hæves først, hvorfor skattesatsen kan være forskellig. I tilfælde hvor opsparet overskud, har forskellige skattesatser, skal disse opgøres og holdes på separate konti Mellemregningskonto Denne konto bruges hvis den selvstændige erhvervsdrivende midlertidigt låner kapital til virksomheden, i form af evt. indskud på virksomhedens bankkonto eller udlæg. Mellemregningskontoen kan ikke gå i debet i virksomhedens bogføring, da dette vil betragtes som en hævning. Mellemregningskontoen skal ikke forrentes. Et indskud i virksomheden, som ikke er foretaget ved opgørelse af indskudskontoen, betragtes altid som et mellemværende, der kan således heller ikke som udgangspunkt indskydes på mellemregningskontoen i opstartsåret. Mellemregningskontoen kan altid hæves, og indgår således uden for hæve rækkefølgen, og har derfor ingen skattemæssige konsekvenser jævnfør VSL 4a. 21\n26 Kapitalafkastgrundlaget og kapitalafkast Beskatning af virksomhedsindkomst Kapitalafkastgrundlaget skal opgøres ved hvert indkomstårs begyndelse, den opgøres som forskellen mellem virksomhedens aktiver og gæld. Således at kapitalafkastgrundlaget udgør den skattemæssige egenkapital primo. Ved indregning af aktiver og passiver gælder de sammen principper som ved opgørelse af indskudskontoen, Undtaget herfra er dog fast ejendom, som kun må indregnes til den kontante anskaffelsessum. Kapitalafkastgrundlaget vil ændre sig fra år til år, da virksomhedens resultater har virkning på grundlaget. Kapitalafkastet beregnes som kapitalafkastgrundlag ganget med kapitalafkastsatsen, der for 2013 udgør 2 %. Investeringen i en virksomhed ved brugen af VSO betragtes som en passiv investering, ligesom f.eks. investering i obligationer. Derfor beskattes kapitalafkastet som kapitalindkomst, såfremt kapitalafkastet er positivt. Kapitalafkastet kan dog ikke overstige årets overskud jævnfør VSL 7. Kapitalafkastet fratrækkes i den personlige indkomst og lægges til i kapitalindkomsten. Dette betyder, at hvis ejerens kapitalindkomst er negativ, vil ejeren, som nævnt i afsnit 6.4.1, få et højere fradrag også ved opgørelse af AMbidraget Hensat til senere hævning I VSO har man mulighed for at hensætte til senere hævning. Beløbet vil blive beskattet i det indkomstår det hensættes. Dette vælges ofte i forbindelse med optimering, såfremt den erhvervsdrivende ikke har hævet op til topskattegrænsen. Imens det evt. resterende overskud bliver opsparet, eller at opsparet overskud bliver hævet op til topskattegrænsen Hæverækkefølgen Når en erhvervsdrivende person hæver kapital i sin virksomhed, følger hævningen en bestemt rækkefølge jævnfør VSL 5. Det første som hæves i virksomheden er virksomhedens resultat for indkomståret, først bestående af kapitalafkastet, der 22\n27 beskattes som kapitalindkomst, og dernæst det resterende overskud, der beskattes som personlig indkomst. Nr. 2 i hæverækkefølgen er opsparet overskud fra tidligere år, som beskrevet i afsnit , det ældste først. Det opsparede overskud der hæves, beskattes ligeledes som personlig indkomst. Til sidst hæves indestående på indskudskontoen, som er skattefrit, i det at den erhvervsdrivende person tidligere har indskudt dette. På dette punkt kan indskudskontoen betragtes som en start mellemregningskonto. Mellemregningskontoen og hensat til senere hævning, kan altid hæves uden om hæverækkefølgen. På samme måde kan der altid hæves til betaling af den foreløbige skat, svarende til selskabsskatteprocenten. Dette kaldes for den udvidede hæverækkefølge Underskud Såfremt at årets resultat i virksomheden er negativt, skal opsparet overskud hæves, hvis der er anvendt VSO tidligere, og der er opsparede overskud. Hvis underskuddet er større end opsparet overskud, fratrækkes dette i den positive kapitalindkomst, hvis dette heller ikke eliminere underskuddet, bliver det resterende underskud fratrukket i den personlige indkomst. Såfremt den personlige indkomst bliver negativt, vil underskuddet blive anvendt i fremtidige år Privat gæld Der er mulighed for at indskyde privat gæld i VSO, hvilket der ligger flere afgørelser for. Landsskatteretten har derfor fastslået at man kan indskyde privat gæld i VSO jævnfør blandt andet kendelsen SKM LSR 12. Indskydning af gæld anses for en hævning, hvorfor den følger hæve rækkefølgen. Ved indskydelse af privat gæld, kan der i indkomståret efter fås fradrag for renterne dertil. Således indgår disse nu i den personlige indkomst i stedet for kapitalindkomsten. Endvidere vil afdragene ligeledes indgå i virksomheden, såfremt at afdragene er betalt privat, indgår disse på mellemregningskontoen, og 12 SKAT bekendtgørelse 1 23\n28 kan altså hæves skattefrit. Alternativt kan de føres på indskudskontoen, hvis denne er negativ, således at rentekorrektionen bliver mindre. Med andre ord er det virksomheden som betaler renter og afdrag på ejerens private gæld. Den udskudte skat forbliver den samme, og ejeren slipper derfor ikke for at betale skat, udover den besparelse det øgede rentefradrag giver. Det er således alene en mulighed for at få større fradrag for de personlige renter, og udskyde yderligere skat, der ville komme til betaling ved at hæve i virksomheden for at afdrage privat gæld. Der opnås således her og nu et større rådighedsbeløb, hvis der optimeres efter topskattegrænsen, og gælden er lagt ind i VSO. Endvidere kan den udskudte skat og/eller det resterende overskud bruges på at afvikle gælden hurtigere, således at der opnås en rentebesparelse ved at afdrage gælden hurtigere. Et eksempel på konsekvenserne ved den hurtigere afvikling af gælden er vist i eksemplerne 1-3 i afsnit 7.3. VSO indeholder dog en selvregulerende effekt, for at mindske fordelen ved at indskyde privat gæld. Hvis der i en virksomhed bliver genereret overskud, vil virksomheden have et positivt kapitalafkastgrundlag, og der skal derfor beregnes kapitalafkast, som tidligere er nævnt er dette en fordel. Når der indskydes privat gæld i VSO vil kapitalafkastgrundlaget imidlertid blive mindre, hvilket derved også vil gøre kapitalafkastet mindre. Passiverne bliver større, og overskuddet mindskes på grund af de øgede renteudgifter. Dette er den selvregulerende effekt. Indskydelsen af gælden er i princippet først fordelagtig, når de fratrukne renter i personlig indkomst overstiger det mistede kapitalafkast. I de fratrukne renter, skal der endvidere tages højde for rentekorrektionen, der uddybes i næste afsnit. Indskydelse af privat gæld, kan dog være en fordel, hvis der afdrages hurtigere på gælden som vist i eksemplerne 1-3 i afsnit 7.3. Størstedelen af besparelsen kommer af renters rente, der opnås ved det hurtigere afdrag Rentekorrektion Der skal ske rentekorrektion, når indskudskontoen er negativ jævnfør VSL 11 stk. 1. Grundlaget er den talmæssigt største negative saldo på indskudskontoen primo 24\n29 eller ultimo gange med kapitalafkastsatsen der for 2013 udgør 2 %. Beløbet kan dog ikke overstige virksomhedens nettorenteudgifter, eller kapitalafkastsatsen ganget med det største negative afkastgrundlag primo og ultimo. Der skal ligeledes ske rentekorrektion jævnfør VSL 11 stk. 12. Hvis der er blevet hævet og indskudt på indskudskontoen i samme indkomstår. Rentekorrektionen beregnes som kapitalafkastsatsen ganget med beregningsgrundlaget, som her er den laveste værdi af henholdsvis indskud eller hævning i året. Rentekorrektionen tillægges den personlige indkomst og fratrækkes kapitalindkomsten i begge tilfælde Ophør af virksomheden Ved ophør af virksomhed eller ved fravælgelse af VSO, skal kontoen for opsparet overskud indkomstbeskattes i det indkomstår virksomheden ophører eller hvis VSO fravælges. VSO kan dog videreføres, hvis den erhvervsdrivende person etablerer en ny virksomhed i samme indkomstår og ikke fravælger VSO. Det opsparede overskud, vil herefter ikke falde til beskatning før det hæves. En evt. salgssum vil indgå i den nye virksomheds resultat Del sammendrag / Valg af PI, KAO eller VSO Da beskatningsformen frit kan vælges fra år til år, kan der argumenteres for, at det hvert år beregnes, hvilken beskatningsform som giver den laveste skat. I beregningerne i denne opgave tages udgangspunkt i at den erhvervsdrivende vælger en fast ordning alle år. Det kan dog ikke udelukkes at den samlede skat i enkelt år vil være lavere end hvis der kigges på den samme ordning over hele perioden. En forudsætning for at lave lægge gæld ind i VSO er da også som beskrevet at der arbejdes med minimum 2 år, da der først er fradrag for renterne året efter gælden er lagt ind. Ved valg af VSO kontra PSL og KAO kræves et større administrativt arbejdet, hvilket enten koster penge eller tid. For de fleste erhvervsdrivende vil det kræve, at 25\n30 de betaler en revisor for at assistere med arbejdet, hvilket som er en omkostning, som også bør komme med i beregningen af den optimale beskatning. 6.5 Selskabsbeskatning Nævnt i skema 1 redegjorde vi for hvilke virksomhedsformer som beskattes som selskab og hermed efter SEL. Selskabsbeskatning er modsat personskat ikke opdelt i underkategorier og med forskellige skattesatser. Det beregnes for indkomståret 2013 med 25 % i selskabsskat af den skattepligtige indkomst. I de følgende år falder selskabsskatten til 22 % frem til Selskabets skattepligtig indkomst opgøres på baggrund af selskabets årsrapport med tilbageførsel af en række regnskabsmæssige beløb og de modsvarende skattemæssige indtægter og udgifter medregnes ved opgørelsen. Der er således ikke forskel på den skattepligtige indkomst for selskaber og personlige virksomheder på nær renterne, som ved PSL eller KAO, med undtagelsen af evt. kapitalafkast i KAO, ikke indgår i den skattepligtige indkomst. Det skal dog nævnes, at der for personlige virksomheder uden ansatte, ikke er mulighed for at fradrage fortæring under arbejde, med mindre det sker i forbindelse med en rejse, samt øvrige personalegoder, som ikke er relevant for denne opgave. Indkomståret for selskabet afhænger af hvornår selskabet regnskabsperiode slutter, såfremt selskabets regnskabsperiode slutter i perioden 1. januar til 31. marts er deres indkomstår i året før regnskabsperiode afslutning. Og i perioden 1. april til 31. december i samme år, se eksempel nedenfor: Regnskabsperiode: 1. april marts 2014 = indkomståret 2013 Regnskabsperiode: 2. april april 2014 = indkomståret 2014 Selskabet skal udarbejde selvangivelse og indberetning skal ske via TastSelv Erhverv på skat.dk, senest 6 måneder efter regnskabsperiodens afslutning. Selskabsskatten bliver opkrævet i oktober måned året efter indkomståret. Den 26\nAFGANGSPROJEKT HD 2. DEL\nAFGANGSPROJEKT HD 2. DEL Enkeltmandsvirksomhed kontra kapitalselskab HD 2. del studiet i Regnskab og Økonomistyring Aalborg Universitet 8. semester 2017 Kim Kristensen Vejleder: Hans B. Vistisen INDHOLDSFORTEGNELSE\nVALG AF VIRKSOMHEDSFORM VED OPSTART AF VIRKSOMHED Hovedopgave HD(R) Copenhagen Business School 10. maj 2016 Vejleder: Henrik Bro Martin Rud Hansen Studie nr.: 55216 Antal anslag: 101.809 1 Indhold 1. Indledning...\nSKATTEPLIGTIG VERSUS SKATTEFRI VIRKSOMHEDSOMDANNELSE\nSKATTEPLIGTIG VERSUS SKATTEFRI VIRKSOMHEDSOMDANNELSE Hovedopgave HD(R) på Copenhagen Business School Udarbejdet af: Sofie Pilborg Patrick Rasmussen Vejleder: Niclas Holst Sonne Indholdsfortegnelse 1. Indledning...


Kendelse fra Pressenævnet i sag nr. 105/2002 - retsinformation.dk\nKEN nr 9025 af 22/01/2003 Gældende\nKendelse fra Pressenævnet i sag nr. 105/2002\nKlager klagede bl.a. over, at bladet havde omtalte, at han skulle have haft seksuelt samvær med en anden deltager i et reality-show. Klager klagede endvidere over, at han ikke var blevet forelagt denne oplysning.\nPressenævnet udtalte, at deltagere i reality-shows som det i sagen omhandlede måtte være forberedt på, at medierne bringer oplysninger, der under normale omstændigheder vil være en krænkelse af privatlivets fred. Henset hertil fandt nævnet ikke grundlag for at udtale kritik af bladet på dette punkt.\nNævnet fandt, at uanset oplysningen om klager knyttede sig til hans deltagelse i reality-showet, var oplysningen af en sådan karakter, at bladet på det foreliggende grundlag burde have efterprøvet oplysningen ved at forelægge den for klager. Ved at undlade dette havde bladet handlet i strid med god presseskik, og nævnet udtalte sin kritik af bladet. Dissens.\nHerudover havde bladet ikke overtrådt god presseskik.\n[En mand K] har ved advokat Carlo Siebert klaget til Pressenævnet over en forsideoverskrift og en artikel bragt i SE og HØR nr. 42, udgivet den 17. oktober 2002, idet han mener, at god presseskik er tilsidesat.\nOverskriften på forsiden lød: "Robinson-[A] tilstår SEX MED [K]". Over overskriften var to billeder af henholdsvis [K] og [A], samt en tekst, der lød "For stærkt til TV".\nArtiklen blev bragt med overskriften "SEX PÅ ØEN" og havde følgende indhold:\n"Hvis man kunne vælge mellem mad og sex her på ekspeditionen, ville jeg vælge mad, udtalte [K] i et af de foregående afsnit. Men det lykkedes åbenbart den rødhårede charmør at få begge dele. For da ø-fællerne og kameraholdet efter sammenlægningen i mandags var forsvundet, udnyttede [K] og [A] mørket, og endnu et Robinson-par blev skabt.\nOg hvilket par! Ingen ringere end [A] og [K] to af Robinsons allermest markante personligheder kom i romantisk lune, og efter en god middag med både bajere og cognac fik drifterne frit løb.\n- Fuck, det er løgn! Det ser man ikke. Ser man, at og jeg ligger arm i arm på stranden? Eller er det i hytten åh nej, åh nej! lyder det klagende fra Robinson-furien [A], da det går op for hende, at nattens udskejelser er kommet til SE og HØRs kendskab.\nVi gik i vandet og hyggede os, forsøger [A] sig, med udbryder så igen: - Er der så også nogen, der har fortalt om bagefter eller er det kun om dén aften?\n[A]s udbrud taler for sig selv, og hun kan da heller ikke lade være med at grine, når hun mindes filmholdets åbenlyse interesse for hende og [K], da de dukkede op på øen dagen derpå.\nSammenlægningen var virkelig en fest for Robinson-[A] fra 2000. Få dage efter lykkedes det hende også at få Lasse Rungholm ekspederet hjem noget, hun havde set frem til et helt år.\nJeg har glædet mig så meget. Hævnen er virkelig sød meget bedre end at vinde en million, udtaler [A] begejstret og afslører samtidig, at sammenlægningen ikke bare var et frækt stævnemøde, men også blev starten på en tæt alliance mellem hende og [K] og så Ørum, der lovede hinanden at stå sammen til de sidste.\n[K] befinder sig lige nu i Kirgisistan og ønsker ikke at kommentere personlige sager."\nVed siden af artiklen var anbragt en fremhævet tekst, hvori det hed:\n"Åh nej, filmede TV3, da [K] og jeg lå på stranden! sukker [A]."\nArtiklen var endvidere ledsaget af flere billeder af klager og [A], hvortil var knyttet følgende tre billedtekster:\n" [K] er kendt for at foretrække tingene lige på og hårdt, men i [A] har han da i hvert fald fået en værdig partner".\n" [A] er ikke bleg for at provokere, men afsløringen af hendes eskapader med [K] ryster hende alligevel".\n"En ny og hed alliance er skabt. Her ses [klager] og i ø-rådet".\nKlageren har anført, at der ved udsagnene "For stærkt til TV. Robinson-[A] tilstår: SEX MED [K]" og " Det så du ikke på TV. [Klager] og [A]. SEX PÅ ØEN" en påstand, som gentages i artiklen er bragt usande påstande. En række af de øvrige deltagere i det pågældende reality-show har klart benægtet, at klager skulle have haft et seksuelt forhold til [A]. Det bestrides endvidere, at [A] kan bekræfte de bragte oplysninger, eller at hun under en telefonsamtale med journalisten bag artiklen skulle have udtalt sig som påstået. Klager har endvidere henvist til en erklæring fra Strix Television A/S, der forestod produktionen af reality-showet. Det fremgår heraf, at de bragte oplysninger ikke kan bekræftes.\nDet er klagers opfattelse, at oplysningerne er krænkende og skadeforvoldende for klager og hans forlovede. Oplysninger om deltagernes eventuelle sexliv vedrører ikke det omhandlede realityshow, og sådanne oplysninger kan under alle omstændigheder forlanges unddraget offentligheden. Oplysningerne udgør således også en overtrædelse af straffelovens § 264 d.\nKlageren har endvidere anført, at der er sket en grov tilsidesættelse af de presseetiske regler ved, at oplysningerne blev bragt, uden at bladet havde indhentet eller forsøgt at indhente hans kommentar eller samtykke. Bladet har på ingen måde dækning for udsagnet "[Klager] befinder sig lige nu i Kirgisistan og ønsker ikke at kommentere personlige sager". Han har ikke meddelt TV 3, at "han generelt ikke ønskede at kommentere personlige forhold vedrørende Robinson-ekspeditionen". I øvrigt er et forsøg på at indhente en kommentar via TV 3 utilstrækkeligt i henseende til de presseetiske regler. Han gjorde på tidspunktet for omtalen i bladet tjeneste som NATO-soldat i Kirgisistan, og havde man ønsket at forelægge artiklen for ham, kunne dette relativt let have ladet sig gøre, enten via hans forlovede eller via forsvaret. Havde man anmodet herom kunne man have fået oplyst hans mobiltelefonnummer eller nummeret på tjenestestedet i Kirgisistan. Der er ikke korrekt, når bladet over for nævnet anfører, at hans forlovede skulle have oplyst, at "klager var vanskelig at komme i kontakt med, og at hun ikke talte med ham særligt ofte".\nKlageren har endelig anført, at bladet groft har tilsidesat de presseetiske regler ved dagen før offentliggørelsen at foreholde hans forlovede det usande udsagn om utroskab. Journalistens ærinde var at høre, om klagers forlovede havde bemærkninger til oplysningerne. Det er indlysende, at denne fremgangsmåde er særdeles krænkende med betydelig skadevirkning til følge.\nBladet har anført, at oplysningerne er sande. Oplysningerne er bekræftet af en lang række kilder og af den anden person involveret i forholdet. [A]s udtalelser efter artiklens offentliggørelse må, på grund af hendes involvering i sagen, fralægges enhver betydning. Hvorledes de øvrige deltagere har valgt at kommentere sagen, ses heller ikke at være relevant for sagen. Spørgsmålet findes i øvrigt ikke egnet til bedømmelse i et nævn uden umiddelbar bevisførelse, og bladet gør i den forbindelse gældende, at nævnet må lægge til grund for sin behandling af sagen, at oplysningerne er sande, alternativt at nævnet må undlade at tage stilling til spørgsmålet i sin behandling af klagen. Erklæringen fra Strix Television er alene en ensidigt indhentet erklæring.\nBladet har videre anført, at oplysningerne var en relevant oplysning for seerne af Robinson-ekspeditionen. Der er tale om en hændelse i forbindelse med et ekstremt konkurrencepræget reality-show. Grænserne for viderebringelse af oplysninger er meget vide, og grænserne er ikke overtrådt. Udsendelsens direkte og definerede mål er at vise "reality", virkeligheden, og hvis deltagerne under opholdet på øen måtte indlade sig på seksuelt samvær, er dette også en del af den virkelighed, som udsendelsen tilstræber at vise, og som der tilsvarende er en klar offentlig interesse for at viderebringe i de øvrige medier. Bladet er enig med klager i, at deltagernes eventuelle sexliv uden for rammerne af Robinson-ekspeditionen ikke vedrører reality-showet. Den påklagede artikel ligger endvidere ikke ud over grænserne af den omtale, som i mange tilfælde tidligere har været bragt.\nMed hensyn til spørgsmålet om forelæggelse har bladet oplyst, at journalisten rettede forespørgsel til TV 3, om det var muligt at få en kommentar fra klager vedrørende oplysningerne. TV 3 svarede hertil, at det var meget vanskeligt at komme i kontakt med klager, og at klager havde meddelt TV 3, at han generelt ikke ønskede at kommentere personlige forhold vedrørende Robinson-ekspeditionen. Bladet har henvist til erklæring fra pressemedarbejder ved TV 3, Charlotte Høver. Svaret fra TV 3 gav bladet det indtryk, at TV 3 var informeret om klagers opholdssted (Kirgisistan), og at TV 3 på vegne af klager kunne oplyse, at han ikke ønskede at kommentere personlige forhold vedrørende Robinson-ekspeditionen. Det er bladets opfattelse, at en henvendelse til det relevante tv-selskab er et almindeligt og presseetisk tilstrækkeligt forsøg på at give klager lejlighed til at kommentere artiklen. Journalisten vidste ikke, at klager kunne kontaktes på militærbasen eller via mobiltelefon. Endvidere oplyste klagers forlovede, at han var vanskelig at komme i kontakt med, og at hun ikke talte med ham særligt ofte. Bladet har således gjort rimelige forsøg på at forelægge artiklen for klager inden offentliggørelsen og har derfor ikke tilsidesat god presseskik.\nBladet har yderligere anført, at man ikke rettede henvendelse til klagers forlovede for at få en kommentar, men alene for at forberede hende på den artikel, som ville blive bragt i bladet dagen efter. Der var alene tale om en venlighed over for hende, og hun sagde ved samtalens afslutning, at hun var glad for, at journalisten havde ringet.\nBladet har endelig oplyst, at klager i dagene efter udgivelsen af bladet kom til orde i formiddagsbladene. Såfremt nævnet måtte komme frem til, at bladet har handlet i strid med god presseskik, gøres det gældende, at klager ved sine meget krænkende udtalelser har fået retorsion for den eventuelle krænkelse, som klager måtte have været udsat for. Parternes respektive handlinger må i givet fald anses at opveje hinanden.\nI sagens behandling har følgende nævnsmedlemmer deltaget: Niels Grubbe, Aage Lundgaard, Tage Clausen og Ole Askvig.\nPressenævnet bemærker indledningsvis, at nævnet ikke kan tage stilling til rigtigheden af artiklens oplysninger om, at klager skulle have haft seksuelt samkvem med en af Robinson-ekspeditionens øvrige deltagere under ekspeditionen.\nDa der mellem parterne er modstridende forklaringer om de nærmere omstændigheder omkring bladets henvendelse til klagers forlovede, finder nævnet ikke grundlag for at udtale kritik på dette punkt.\nDet er nævnets opfattelse, at deltagere i reality-shows som det i sagen omhandlede må være forberedt på, at medierne bringer oplysninger, der under normale omstændigheder ville være en krænkelse af privatlivets fred. Henset hertil finder nævnet ikke grundlag for at udtale kritik af bladet på dette punkt.\nTo medlemmer Niels Grubbe (formand) og Ole Askvig udtaler:\nUanset at oplysningen om klager knytter sig til hans deltagelse i et reality-show, finder vi, at oplysningen er af en sådan karakter, at bladet på det foreliggende grundlag burde have efterprøvet oplysningen ved at forelægge den for klager. Ved at undlade dette har bladet handlet i strid med god presseskik, og vi finder, at nævnet må udtale sin kritik af bladet.\nTo medlemmer Aage Lundgaard og Tage Clausen udtaler:\nVi finder, at såvel deltagere som tv-producent i reality-shows, der indeholder væsentlige elementer af fiktion og iscenesættelse, må være forberedt på henvendelser fra medierne, og bladet kan derfor ikke kritiseres for ikke at have søgt oplysningerne efterprøvet hos klageren, idet TV 3 på en henvendelse fra bladet oplyste, at klageren "ikke var at træffe, og at han iøvrigt ikke ønskede at kommentere Robinson-ekspeditionen." Vi finder derfor ikke, at bladet har tilsidesat god presseskik.\nDa der er stemmelighed, er formandens stemme afgørende, og Pressenævnet udtaler derfor kritik af SE og HØR.\nI medfør af medieansvarslovens § 49 pålægges det herefter den ansvarshavende redaktør af SE og HØR at offentliggøre følgende:\nSE og HØR bragte i nr. 42, 17. 23. oktober 2002, en omtale af, at [K] også kendt som [øgenavn udeladt] under Robinson-ekspeditionen skulle have haft seksuelt samkvem med en af ekspeditionens øvrige deltagere.\n[K] har klaget til Pressenævnet, idet han finder, at god presseskik er tilsidesat.\nKøbenhavn, den 22. januar 2003.\nNiels Grubbe, Aage Lundgaard, Tage Clausen og Ole Askvig."


Ruger Mark IV Target 40107, kal. .22LR | BWARMS\n482.40 € s DPH\nPištoľ 40107 Target, kal. .22 LR, hlaveň Bull Barrel, dĺžka hlavne 5,5" (14 cm), celková dĺžka 24,8 cm, hmotnosť 975 g, výškovo a stranovo nastaviteľný cieľnik, kapacita zásobníka 10 nábojov, v balení dva 10-ranové zásobníky.