1 Studieordning Professionsbacheloruddannelse i Finans Bachelor of Financial Management and Services Version 1 Revideret 8. juli 2014 Side 0 af 31\n2 1. Indhold Institutionsdel 1. Indhold Institutionsdel Studieordningens rammer Studieordningens ikrafttrædelsesdato Overgangsordninger Tidsmæssig placering i uddannelsesforløbet Valgfrie uddannelseselementer Videregående statistik Videregående skatteret Human Ressource Management Forretningsudvikling Udvidet regnskabsanalyse Regler for gennemførelse af praktik Anvendte undervisnings- og arbejdsformer Krav om kendskab til fremmedsprog Internationalisering Uddannelse i udlandet Eksamination ved udlandsophold på 3. semester Eksamination ved udlandsophold på 7. semester Regler for afholdelse af eksamen i udlandet Prøver på uddannelsen Oversigt over prøverne og den tidsmæssige placering Obligatorisk uddannelseselement 1: Prøve i Forretningsforståelse, metode og videnskabsteori samt kommunikation, 1. semester (1. interne) Obligatorisk uddannelseselement 2: Prøve i Erhvervsøkonomi og samfundsøkonomi (mikro), 2. semester (1. eksterne) Obligatorisk uddannelseselement 3: Prøve i Erhvervsjura og finansjura, 2. semester (2. eksterne) Obligatorisk uddannelseselement 4: Prøve i Privatøkonomisk rådgivning og etik samt salg I, 2. semester (2. interne) Obligatorisk uddannelseselement 5: Prøve i Samfundsøkonomi (makro), statistik samt internationale kapitalmarkeder, 3. semester (3. interne) Obligatorisk uddannelseselement 6: Prøve i kulturforståelse, organisation samt markedsføring, 3. semester (4. interne) Obligatorisk uddannelseselement 8: Prøve i Erhvervsskat og virksomhedens finansielle planlægning, 4. semester (5. interne) Obligatorisk uddannelseselement 9: Prøve i Projektledelse og salg II, 4. semester (6. interne) Obligatorisk uddannelseselement 7: Prøve i Brancheretning A, 4. semester (3. eksterne) I7.11.Praktik, 5. semester (7. interne) Obligatorisk uddannelseselement 10: Prøve i Forretningsudvikling og innovation, 6. semester (8. interne) Obligatorisk uddannelseselement 11: Prøve i Finansiering og finansiel risikostyring, 6. semester (9. interne) Obligatorisk uddannelseselement 12: Prøve i Brancheretning B, 6. semester (4. eksterne) Professionsbachelorprojekt, 7. semester (5. eksterne) Krav til skriftlige prøver og projekter Krav til bachelorprojekt Anvendelse af hjælpemidler Side 1 af 31\n3 11. Særlige prøvevilkår Syge- og omprøver Det anvendte sprog ved prøverne Eksamenssnyd herunder brug af egne og andres arbejder (plagiat) Eksamenssnyd og forstyrrende adfærd ved eksamen Formodning om eksamenssnyd, herunder plagiering under og efter prøven Processen ved afklaring af eksamenssnyd, herunder plagiering Andre regler for uddannelsen Merit for fag omfattet af studieordningens institutionsdel Forhåndsmerit Deltagelsespligt Kriterier for vurdering af studieaktivitet Klager over prøver og anke af afgørelser Klager over prøver Anke Klage over retlige forhold Dispensationsregler Godkendelse Side 2 af 31\n4 1. Studieordningens rammer 1.1. Studieordningens ikrafttrædelsesdato Denne institutionelle del af studieordningen træder i kraft den 1. september 2014 og har virkning for alle studerende, som er og bliver indskrevet på uddannelsen og for alle prøver, som påbegyndes den nævnte dato eller senere. Den fælles del af studieordningen fra september 2013 ophæves med virkning fra den 31. august Dog skal prøver, som er påbegyndt før den 1. september 2014, afsluttes efter denne fælles del af studieordningen senest 31. august Overgangsordninger Denne studieordning ophæver tidligere versioner af studieordningen med virkning fra d. 31. august Tidsmæssig placering i uddannelsesforløbet Den tidsmæssige placering af alle uddannelsens elementer samt prøver fremgår af kapitlet Oversigt over prøverne i fællesdelen af studieordningen. 2. Valgfrie uddannelseselementer De valgfrie uddannelseselementer giver den studerende mulighed for at få en individuel profil på deres uddannelse gennem faglig fordybelse inden for uddannelsens fagområder. Uddannelsen udbyder hvert år et antal valgfag, som fremgår af fronter. Den studerende kan følge valgfag på andre uddannelsesinstitutioner mod selv at afholde udgifterne til transport, overnatning mv. Det er vigtigt, at den studerende nøje overvejer, hvilket valgfag den studerende ønsker, idet merit til andre videregående uddannelser kan være forudsat bestemte valgfag på finansbacheloruddannelsen. Dette gælder eksempelvis for videreuddannelse på cand.merc.-studiet på Aarhus Universitet. Merit-oversigt for finansbachelor til cand.merc.-studiet kan ses på EAAAs hjemmeside Videregående statistik Vægt: 5 ECTS Placering: 6. semester Indhold Den studerende får en dybere viden om sandsynlighedsregning og sandsynlighedsfordelinger som baggrund og forudsætning for de metoder, der er indlært i faget statistik. Den studerende kan selvstændigt, og ud fra statistisk teori udføre en videregående statistisk analyse og vurdering af en finansiel, erhvervsøkonomisk eller samfundsøkonomisk problemstilling. Læringsmål Viden og forståelse Den studerende har: Viden om videregående anvendelse af statistisk teori og metoder Viden om anvendelse af stikprøveteori og goodness of fit test, herunder for kontingenstabeller, samt envejs variansanalyse Side 3 af 31\n5 Færdigheder Den studerende kan: Foretage sandsynlighedsberegninger for stokastiske variable/sandsynlighedsfordelinger Anvende og vurdere forskellige dataindsamlingsmetoder og formidle konklusionerne Udføre punkt- og intervalestimation samt formulere og udføre hypotesetest på stratificerede stikprøver og anvende, vurdere og formidle resultaterne Formulere og udføre goodness of fit test, herunder på kontingenstabeller samt anvende, vurdere og formidle resultaterne Udføre envejs variansanalyse, herunder foretage hypoteseopstilling samt anvende, vurdere og formidle resultaterne Kompetencer Den studerende kan: Selvstændigt vurdere forskellige dataindsamlingsmetoder Selvstændigt bearbejde og analysere stratificerede stikprøver ved hjælp af IT med henblik på punkt- og intervalestimation samt hypotesetest Selvstændigt bearbejde og analysere stikprøveinformation ved hjælp af IT med henblik på goodness of fit test, herunder på kontingenstabeller Selvstændigt bearbejde og analysere stikprøveinformation ved hjælp af IT med henblik på envejs variansanalyse Selvstændigt indgå i tværfagligt samarbejde om analyser og udviklingsorienterede projekter, der betjener sig af de nævnte videregående statistiske metoder Prøven bedømmes efter 7-trinsskalaen. Læringsmål for uddannelseselementet er identisk med læringsmålet for prøven. Prøven er en individuel 2-timers skriftlig intern prøve. Alle skriftlige hjælpemidler er tilladte (herunder brug af internet). Kommunikation med andre er ikke tilladt under prøven. Prøvens sprog er dansk Videregående skatteret Vægt: 5 ECTS Placering: 7. semester Indhold Den studerende får teoretisk og praktisk viden om sammenhængen mellem drifts- og skatteregnskab samt viden om de skattemæssige virkninger af valg af forskellige virksomhedsformer samt indsigt i beskatning ved afståelse og omdannelse af erhvervsvirksomheder. Læringsmål Viden og forståelse Den studerende har: Viden om anvendt teori og metoder inden for skattelovgivning vedrørende drift og afvikling af erhvervsvirksomheder Forståelse for og kan reflektere over skatterettens udvikling og anvende denne viden i relation til den praktiske løsning og formidling af skatteretslige problemer Side 4 af 31\n6 Færdigheder Den studerende kan: Anvende og formidle regler for opgørelse af skattepligtig indkomst for personligt ejede virksomheder Anvende og formidle grundlæggende regler for opgørelse af skattepligtig indkomst for aktie- og anpartsselskaber Opgøre og vurdere de skattemæssige virkninger af at afstå erhvervsaktiver Vælge og begrunde generationsskiftemodeller for erhvervsvirksomheder Kompetencer Den studerende kan: Håndtere omformning af simple driftsregnskaber til skatteregnskaber for små og mellemstore erhvervsvirksomheder (SMV) Selvstændigt indgå i tværfagligt samarbejde omkring udviklingsorienterede skatteretlige problemstillinger Udvikle egen viden og færdigheder i relation til ny lovgivning og praksis inden for skatteretten Påtage sig ansvar inden for rammerne af en professionel tilgang til skatteret samt identificere egne læringsmål i forbindelse hermed Prøven bedømmes efter 7-trinsskalaen. Læringsmål for uddannelseselementet er identisk med læringsmålet for prøven. Prøven er en individuel 2-timers skriftlig intern prøve. Alle skriftlige hjælpemidler er tilladte (herunder brug af internet). Kommunikation med andre er ikke tilladt under prøven. Prøvens sprog er dansk Human Ressource Management Vægt: 5 ECTS Placering: 7. semester Indhold Den studerende får teoretisk og praktisk viden om den strategiske rolle, som de menneskelige ressourcer spiller i de finansielle virksomheder, herunder hvordan medarbejdere, ledere, job og sociale fællesskaber fungerer i en organisatorisk kontekst. Viden Den studerende har: Viden om organisationers daglige drift med fokus på medarbejderen, som det hele, lærende menneske Viden om strategiske perspektiver i samspillet mellem HRM og virksomhedskultur Viden om metoder til jobdesign Viden om metoder til kompetence-, karriere- og ledelsesudvikling Viden om personalejura på generelt niveau Viden om anvendeligheden af forskellige former for incitamenter i forhold til forskellige medarbejdere Viden om tests i forbindelse med ansættelse Side 5 af 31\n7 Færdigheder Den studerende kan: Beskrive, analysere og vurdere en virksomheds Human Resource proces Kortlægge en virksomheds behov for kvalifikationer og kompetencer Benytte forskellige metoder til tiltrækning og fastholdelse af medarbejdere Kompetencer Den studerende kan: Gennemføre en rekrutteringsopgave fra afdækning af rekrutteringsbehov, annoncering, ansøgning over til samtaler Udforme en personalepolitik med tilhørende handlingsplaner Beskrive, analysere og vurdere samspil mellem Human Resource og virksomheders organisering og forretningsmæssige strategier Prøven bedømmes efter 7-trinsskalaen. Læringsmål for uddannelseselementet er identisk med læringsmålet for prøven. Prøven er en individuel 2-timers skriftlig intern prøve. Alle skriftlige hjælpemidler er tilladte (herunder brug af internet). Kommunikation med andre er ikke tilladt under prøven. Prøvens sprog er dansk Forretningsudvikling Vægt: 5 ECTS Placering: 7. semester Indhold Den studerende får generel viden om teoretiske og praktiske aspekter, der gør dem i stand til at evaluere bæredygtigheden og realismen i strategi- og forretningsplaner. Denne viden skal udmunde i kompetence til selvstændig udarbejdelse af forretningsplaner, og kompetence i udarbejdelse og vurdering af en forretningsplan. Ligeledes får den studerende teoretisk og praktisk viden om de organisatoriske aspekter i forandringsledelse, der typisk kan relateres til problematikker i strategiog forretningsplaner. Faget har større vægtning på de praktiske perspektiver vedrørende forretningsudvikling end teoretisk dybde. Viden og forståelse Den studerende har: Viden om hvordan man udarbejder en strategi- og forretningsplan, indeholdende markedsføringsplan, organisering og budgetplan relateret til praksis Viden om relevante teorier og disses sammenhænge i relation til strukturering og udarbejdelse af en forretningsplan Viden om organisatoriske, og i særdeleshed forandringsorienterede organisatoriske aspekter i relation til udarbejdelse af en forretningsplan med særligt fokus på realisme i implementering Viden om forretningsplanens forskellige elementers sammenhænge med budgettet Side 6 af 31\n8 Færdigheder Den studerende kan: Indgå i udarbejdelsen og vurdering af struktur og indhold af en strategi- og forretningsplan, indeholdende markedsføringsplan, organisering og budgetplan relateret til praksis Vurdere og indgå i dialog om de markedsrelaterede aspekter i en forretningsplan Vurdere og indgå i dialog om de organisatoriske, og forandringsorienterede organisatoriske aspekter i en forretningsplan Vurdere forretningsplanens forskellige elementers sammenhænge med budgettet Kompetencer Den studerende kan: Selvstændigt udarbejde en sammenhængende forretningsplan for en virksomhed Udvikle og vurdere de markedsrelaterede aspekter i en forretningsplan Udvikle virksomheden og dens organisation på baggrund af dens strategiske udfordringer Prøven bedømmes efter 7-trinsskalaen. Læringsmål for uddannelseselementet er identisk med læringsmålet for prøven. Prøven er en individuel 2-timers skriftlig ekstern prøve. Alle skriftlige hjælpemidler er tilladte (herunder brug af internet). Kommunikation med andre er ikke tilladt under prøven. Prøvens sprog er dansk Udvidet regnskabsanalyse Vægt: 5 ECTS Placering: 7. semester Indhold Den studerende får teoretisk og praktisk viden om de analysemetoder som eksterne interessenter kan tage i brug ved analyse og vurdering af virksomheder. De studerende opnår kendskab til særlige dele af årsrapporter for virksomheder (A/S er og ApS er), herunder pengestrømsopgørelser, koncernregnskab, udskudt skat og supplerende regnskabsformer, så de studerende bliver i stand til at gennemskue indholdet og konsekvenserne af de særlige dele i årsrapporten. De studerende opnår endvidere kendskab til de mest almindelige metodikker til brug for regnskabsanalyse, herunder anvendelse af pengestrømsopgørelsen og problemstillinger ved analyse af et koncernregnskab, så de er i stand til at gennemskue indhold og resultat af en regnskabsanalyse og problematikken ved sammenholdelse af analyser af forskellige virksomheder. Viden Den studerende har: Viden om særlige forhold i årsrapporten Årsregnskabsloven samt nationale og internationale regnskabsstandarder (fortolkningsbidrag) inkl. Pengestrømsopgørelse Definition af elementer i resultatopgørelse og balance Koncernregnskab, lovgrundlag, definition af dattervirksomheder, konsolidering, eliminering Udskudt skat, lovgrundlag, opgørelse af udskudt skat, særlige forhold ved skatteaktiver Supplerende regnskabsformer, grønne regnskaber og miljøregnskaber, videnregnskaber, sociale og etniske regnskaber Side 7 af 31\n9 Udvidet regnskabsanalyse og nøgletalsanalyse inkl. Indtjeningsniveau Udvikling Benchmarking Likviditet og finansiering Rentabilitet Soliditet Faresignaler Forberedelse af analysegrundlag (Common size og indeksanalyse) Identifikation af anvendelig information Korrektioner og sammenlignelighed Shareholder Value og virksomhedens værdi Regnskabsanalysens interessenter Færdigheder Den studerende kan: Analysere årsrapporter og forstå regnskabsposters indhold og indbyrdes sammenhæng Foretage reguleringer og beregninger med udgangspunkt i en virksomheds årsrapport med henblik udarbejdelse af en regnskabsanalyse Kompetencer Den studerende kan: Udarbejde regnskabsanalyser for regnskabsklasserne A, B, C og D i henhold til årsregnskabslovens kategorisering Kunne afdække og indhente oplysninger til brug for udbygning af regnskabsanalysen med interne regnskabsoplysninger til brug for kreditvurdering Fastsætte og beregne virksomhedens værdi og kursværdi af virksomhedens aktier Prøven bedømmes efter 7-trinsskalaen. Læringsmål for uddannelseselementet er identisk med læringsmålet for prøven. Prøven er en individuel 2-timers skriftlig ekstern prøve. Alle skriftlige hjælpemidler er tilladte (herunder brug af internet). Kommunikation med andre er ikke tilladt under prøven. Prøvens sprog er dansk. Side 8 af 31\n10 3. Regler for gennemførelse af praktik I praktikken arbejder den studerende med fagligt relevante problemstillinger og opnår kendskab til relevante erhvervsfunktioner. Sammenhæng mellem den teoretiske undervisning og praktikken er udgangspunktet for den studerendes mål for praktikken. Med udgangspunkt i læringsmål for praktikken, se den fælles del af studieordningen, fastlægger den studerende, en praktikvejleder fra uddannelsen samt en kontaktperson fra virksomheden i fællesskab konkrete mål for den studerendes praktikperiode. Målene noteres skriftligt og placeres i den studerendes praktikportal. Dette er efterfølgende retningsgivende for tilrettelæggelse af den studerendes arbejde i praktikperioden. Praktikperioden er at sidestille med et fuldtidsjob med de krav til arbejdstid, indsats, engagement og fleksibilitet, som den færdiguddannede finansbachelor må forventes at møde i sit første job. Praktikperioden er 5 måneder uden anden ferie end helligdage og afsluttes med en eksamen ud fra et skriftligt oplæg. Se også kapitel 7 omkring beskrivelse af uddannelsens eksamener. Praktikforløbet kan tilrettelægges fleksibelt og differentieret og kan danne grundlag for den studerendes arbejde i det afsluttende bachelorprojekt. 4. Anvendte undervisnings- og arbejdsformer På finansbacheloruddannelsen anvendes en bred vifte af undervisningsformer, som til sammen skal understøtte ovenstående og fremme opnåelsen af de læringsmål, som er beskrevet i denne studieordning. Igennem uddannelsen er en tydelig progression i læringsformerne, således at læringsformerne bevæger sig fra vidensorienteret og lærerstyret undervisning til problemorienteret og deltagerstyret undervisning. For undervisningen gælder det ligeledes, at denne tager udgangspunkt i relevant erhvervspraksis og kobler praksis og teori. Der inddrages problemstillinger fra de forskellige typer af virksomheder inden for den finansielle sektor. Desuden arbejdes der med økonomistyring i private og offentlige virksomheder. Undervisningen vil blive tilrettelagt varieret. Dette sker bl.a. gennem holdundervisning, forelæsninger, projektarbejder, tværfaglige cases, temaarbejder, gæsteforelæsninger og virksomhedsbesøg. De forskellige indlæringsformer vil ud over det faglige indhold også udvikle den studerendes evne til både at arbejde selvstændigt og at samarbejde med andre. Undervisningen kan tilrettelægges, så fremmedsprog indgår i form af undervisningsmateriale og i undervisningen. Derudover understøtter undervisningen udviklingen af den studerendes IKTkompetencer. 5. Krav om kendskab til fremmedsprog Hovedparten af uddannelsens undervisningsmateriale er på dansk, men dele af undervisningen kan foregå på engelsk. Der kræves ikke yderlige kendskab til fremmedsprog, udover hvad adgangsbekendtgørelsen angiver. Side 9 af 31\n11 6. Internationalisering 6.1. Uddannelse i udlandet Uddannelsen er modulopbygget, hvilket betyder, at det er muligt for en studerende at læse 3. semester i udlandet, ligesom det er muligt for udenlandske studerende at læse et semester på uddannelsen. Ligeledes vil praktikopholdet kunne foregå i udlandet. Der er også gode muligheder for at tage valgfag C på uddannelsens 7. semester som et sommerskoleophold i udlandet. For nærmere om de konkrete muligheder kontaktes internationalt kontor. Den studerende kan efter uddannelsens godkendelse af en ansøgt forhåndsmerit gennemføre hvert enkelt uddannelseselement i udlandet. Ved forhåndsgodkendelse af studieophold udlandet har den studerende pligt til efter endt studieophold at dokumentere det godkendte studieopholds gennemførte uddannelseselementer. Den studerende skal i forbindelse med forhåndsgodkendelsen give samtykke til, at institutionen efter endt studieophold kan indhente de nødvendige oplysninger. Ved godkendelse af forhåndsmerit anses uddannelseselementet for gennemført, hvis det er bestået efter reglerne om uddannelsen. Erhvervsakademiet har et bredt netværk af samarbejdspartnere i udlandet og erhvervsakademiets internationale kontor kan være behjælpelig med, at den studerende tager en del af sin uddannelse i udlandet. Det internationale kontor kan kontaktes for yderligere information. Der skal dog gøres opmærksom på, at det kræver et større arbejde af den enkelte studerende, såfremt udlandsophold ønskes. Det er den enkelte studerende, der undersøger, hvilke fag der kan studeres i udlandet mv. på det ønskede universitet. Internationalt kontor er behjælpelig med gode råd mv. men går ikke ind i detailplanlægningen. Det skal den studerende selv sørge for Eksamination ved udlandsophold på 3. semester Den studerende skal tage sine eksamener på partnerinstitutionen i udlandet. Den studerende skal ligeledes dokumentere al læring fra de fag, der tages på partnerinstitutionen online i en portefølje. Der skrives en læringsrapport til hvert fag, hvor der beskrives, hvilken læring der er opnået i faget. Rapportens omfang skal være passende til kursets point, dog mindst to normalsider svarende til anslag pr. side. Alle fagenes opgaver og dertilhørende løsninger dokumenteres online i porteføljen. Link til portefølje og dokumentation for bestået eksamen på partnerinstitutionen afleveres til hjemskolen senest fire uger efter endt eksamen i udlandet. Porteføljen, inklusiv læringsrapporterne, vurderes som bestået/ikke-bestået. EAA udbyder enkelte af fagene fra 3. semester som et valgfrit uddannelseselement med en særskilt eksamen af hensyn til mulighederne for bedst muligt at tilrettelægge et forløb i udlandet. Det drejer sig om: Fag ECTS Tilrettelæggelse af faget Eksamensform Samfundsøkonomi (makro) 5 ECTS Muligt at følge som et fjernundervisningsforløb i løbet af 3. semester Statistik 5 ECTS Tilrettelægges som et intensivt kursus enten i august måned inden forventet studiestart på en udenlandsk uddannelsesinstitution eller i januar før begyndelsen af 4. semester. 2-timers skriftlig prøve i slutningen af 3. semester, som skal bestås. Prøven bedømmes ud fra 7-trinsskalaen, og karakteren påføres eksamensbeviset. 2-timers skriftlig prøve, som skal bestås. Prøven bedømmes ud fra 7-trinsskalaen, og karakteren påføres eksamensbeviset. Side 10 af 31\n12 6.3. Eksamination ved udlandsophold på 7. semester Fagene Den studerende skal tage sine eksamener på partnerinstitutionen i udlandet. Den studerende skal ligeledes dokumentere al læring fra de fag, der tages på partnerinstitutionen online i en portefølje. Der skrives en læringsrapport til hvert fag, hvor der beskrives, hvilken læring der er opnået i faget. Rapportens omfang skal være passende til kursets point, dog mindst to normalsider svarende til anslag pr. side. Alle fagenes opgaver og dertilhørende løsninger dokumenteres online i porteføljen. Link til portefølje og dokumentation for bestået eksamen på partnerinstitutionen afleveres til hjemskolen senest fire uger efter endt eksamen i udlandet. Porteføljen, inklusiv læringsrapporterne, vurderes som bestået/ikke-bestået. Bachelorprojekt Som udgangspunkt udpeges en vejleder på hjemskolen og rapporten afleveres og eksamineres, som beskrevet under eksterne prøver Regler for afholdelse af eksamen i udlandet Beskrivelse af regler for afholdelse af eksamen i udlandet henvises til værd at vide om eksamen - afsnittet på Fronter. Her beskrives også omkostningsdelen af afholdelse af eksamen i udlandet. Side 11 af 31\n13 7. Prøver på uddannelsen I det følgende beskrives hver enkelt prøve på uddannelsen. For de valgfrie uddannelseselementer henvises til kapitel 2 ovenfor. Det er altid den studerendes ansvar at sikre sig internetadgang i eksamenssituationen, og at den studerendes pc er funktionsdygtig Oversigt over prøverne og den tidsmæssige placering Oversigt over alle prøverne og de tidsmæssige placeringer. Alle prøver bedømmes efter 7-trinsskalaen. Tidspunkt Obligatoriske Uddannelseselementer/fag og prøver Antal ECTS Kaldes også 1. semester Forretningsforståelse, metode og videnskabsteori samt kommunikation Erhvervsøkonomi og samfundsøkonomi (mikro) 15 ECTS 1. interne 20 ECTS 1. eksterne 2. semester 3. semester 4. semester Erhvervs- og finansjura Privatøkonomisk rådgivning og etik samt salg I Samfundsøkonomi (makro), statistik samt internationale kapitalmarkeder Kulturforståelse, organisation samt markedsføring Brancheretning A Erhvervsskat og virksomhedens finansielle planlægning Projektledelse og salg II 10 ECTS 2. eksterne 15 ECTS 2. interne 15 ECTS 3. interne 15 ECTS 4. interne 10 ECTS 3. eksterne 10 ECTS 5. interne 10 ECTS 6. interne 5. semester Praktikforløbet 30 ECTS 7. interne 6. semester 7. semester Forretningsudvikling og innovation Finansiering og finansiel risikostyring Valgfag 1 Brancheretning B Valgfag 2 Valgfag 3 Bachelorprojekt 5 ECTS 8. interne 5 ECTS 9. interne 5 ECTS 10. interne 15 ECTS 4. eksterne 5 ECTS 11. interne 5 ECTS 12. interne 20 ECTS 5. eksterne Oplysning om dato, tid og sted for prøverne findes på Fronter Herefter følger en beskrivelse af hver enkelt prøve med: Prøveform og tilrettelæggelse Forudsætninger for at gå til eksamen deltagelsespligt og aflevering Ved begyndelse på et uddannelseselement, semester mv. er det samtidig automatisk tilmelding til de tilhørende prøver. Ved tilmelding bruges en prøvegang. Dette gælder dog ikke, hvor den studerende bliver forhindret i at deltage i prøven på grund af dokumenteret sygdom og barsel. Side 12 af 31\n14 7.2. Obligatorisk uddannelseselement 1: Prøve i Forretningsforståelse, metode og videnskabsteori samt kommunikation, 1. semester (1. interne) ne for prøven er læringsmålene for det obligatoriske uddannelseselement Forretningsforståelse, metode og videnskabsteori samt kommunikation. Læringsmål fremgår af den fælles studieordning. Prøvens form og tilrettelæggelse Ved udgangen af 1. semester afholdes en individuel 30 minutters mundtlig prøve inkl. votering. De studerende udarbejder i grupper af 3-5 studerende et projekt svarende til 15 normalsider inkl. mellemrum og fodnoter. Forside, indholdsfortegnelse, litteraturliste samt bilag tæller ikke med heri. Bilag er uden for bedømmelse. Gruppeprojektet skal ikke individualiseres. Der afsættes 14 dage til udarbejdelse af projektet i slutningen af semesteret. De studerende skal vælge en finansiel virksomhed og laver et projekt om den og branchen. Der gives vejledning til udarbejdelse af projektet. De 30 minutters mundtlig eksamination af den studerende tager udgangspunkt i gruppeprojektet. Såfremt den samlede bedømmelse giver en karakter mindre end 02, skal den studerende igen gå til den mundtlige prøve. Der skal ikke udarbejdes et nyt projekt for at kunne indstille sig til eksamen. Prøven er intern og bedømmes efter 7-trinsskalaen. Prøvens omfang er 15 ECTS Tidsmæssig placering Prøven placeres ved udgangen af 1. semester. Nærmere oplysning om tid og sted samt om aflevering af det skriftlige gruppeprojekt findes på fronter. Prøven skal være bestået inden påbegyndelsen af 3. semester, for at den studerende kan fortsætte uddannelsen. Uddannelsen kan for den enkelte studerende dispensere fra de tidspunkter, der er fastsat, for at bestå prøven, hvis det er begrundet i sygdom, barsel eller usædvanlige forhold. Prøvens sprog Dansk. Forudsætninger for at gå til prøven 1 Følgende forudsætninger gælder for at gå til prøven: Det skriftlige projekt, som udgør såvel bedømmelses- som eksaminations-/prøvegrundlag, skal: Opfylde formkravene for skriftlige opgaver jf. kapitel 2 og Være afleveret korrekt og rettidigt, jf. eksamensplanen, som findes på fronter Indholdet af den skriftlige opgave skal være redeligt 1. Her er deltagelsespligt ikke nævnt, idet forudsætningskravene alene udgøres af formkrav. Side 13 af 31\n15 7.3. Obligatorisk uddannelseselement 2: Prøve i Erhvervsøkonomi og samfundsøkonomi (mikro), 2. semester (1. eksterne) ne for prøven er læringsmålene for det obligatoriske uddannelseselement Erhvervsøkonomi og samfundsøkonomi (mikro). Læringsmål fremgår af den fælles studieordning. Prøvens form og tilrettelæggelse Individuel 4-timers ekstern skriftlig prøve i læringsmålene fra første studieår i erhvervsøkonomi og samfundsøkonomi (mikro). Prøven er ekstern og eksamensopgaven udarbejdes af en landsdækkende opgavekommission. Prøven bedømmes efter 7-trinsskalaen. Prøvens omfang er 20 ECTS. Anvendelse af hjælpemidler Alle skriftlige hjælpemidler er tilladte (herunder brug af internet). Kommunikation med andre er ikke tilladt under prøven. Tidsmæssig placering Prøven placeres ved udgangen af 2. semester. Nærmere oplysning om tid og sted findes på fronter. Prøvens sprog Dansk Obligatorisk uddannelseselement 3: Prøve i Erhvervsjura og finansjura, 2. semester (2. eksterne) ne for prøven er læringsmålene for det obligatoriske uddannelseselement Erhvervs- og finansjura, som fremgår af studieordnings fællesdel. Prøvens form og tilrettelæggelse Individuel 3-timers skriftlig prøve i læringsmålene fra første studieår i erhvervs- og finansjura. Prøven er ekstern, og eksamensopgaven udarbejdes af en landsdækkende opgavekommission. Prøven bedømmes efter 7-trinsskalaen. Prøvens omfang er 10 ECTS. Anvendelse af hjælpemidler Alle skriftlige hjælpemidler er tilladte (herunder brug af internet). Kommunikation med andre er ikke tilladt under prøven. Tidsmæssig placering Prøven placeres ved udgangen af 2. semester. Nærmere oplysning om tid og sted findes på fronter. Prøvens sprog Dansk. Side 14 af 31\n16 7.5. Obligatorisk uddannelseselement 4: Prøve i Privatøkonomisk rådgivning og etik samt salg I, 2. semester (2. interne) ne for prøven er læringsmålene for det obligatoriske uddannelseselement Privatøkonomisk rådgivning og etik samt salg I. Læringsmål fremgår af den fælles studieordning. Prøvens form og tilrettelæggelse De studerende udarbejder i grupper af 2-3 studerende et salgsoplæg inden eksamen med et maksimalt omfang svarende til 10 normalsider, svarende til tegn inkl. mellemrum og fodnoter. Forside, indholdsfortegnelse, litteraturliste samt bilag tæller ikke med heri. Bilag er uden for bedømmelse. Der gives ikke vejledning i forbindelse med udarbejdelsen af salgsoplægget. De 30 minutters mundtlig eksamination af den studerende indeholder et rollespil efterfulgt af refleksion. Første del af eksamen er en rådgivningssituation, hvor salgets faser anvendes, og hvor den studerende er rådgiveren, og eksaminatorerne har kunderollen med udgangspunkt i salgsoplægget. Anden del af eksamen foregår som en refleksion med udgangspunkt i rollespillet og salgsoplægget. Såfremt den samlede bedømmelse giver en karakter mindre end 02, skal den studerende igen gå til den mundtlige prøve. Der skal ikke udarbejdes et nyt salgsoplæg for at kunne indstille sig til eksamen. Prøven er en intern mundtlig prøve. Prøven bedømmes efter 7-trinsskalaen. Der gives én samlet karakter ud fra en helhedsvurdering af den skriftlige og den mundtlige præstation. Prøvens omfang er 15 ECTS. Tidsmæssig placering Prøven placeres ved udgangen af undervisningen på 2. semester. Nærmere oplysning om tid og sted findes på fronter. Prøvens sprog Dansk. Forudsætninger for at gå til prøven Følgende forudsætninger gælder for at gå til prøven: Indholdet af den skriftlige opgave skal være redeligt. Opgaven skal opfylde formkrav samt være korrekt og rettidig afleveret Den studerende bekræfter ved aflevering, at vedkommende er ansvarlig for projektudarbejdelsen Ikke opfyldelse af én eller flere af forudsætninger betyder, at den studerende ikke kan deltage i prøven, og der er brugt et prøveforsøg. Side 15 af 31\n17 7.6. Obligatorisk uddannelseselement 5: Prøve i Samfundsøkonomi (makro), statistik samt internationale kapitalmarkeder, 3. semester (3. interne) ne for prøven er læringsmålene for det obligatoriske uddannelseselement Samfundsøkonomi (makro), statistik samt internationale kapitalmarkeder. Læringsmål fremgår af den fælles studieordning. Prøvens form og tilrettelæggelse En 1½ timers mundtlig gruppeprøve inkl. votering i fagene samfundsøkonomi (makro), internationale kapitalmarkeder samt statistik. De studerende udarbejder i grupper af 4-5 studerende et projekt svarende til 15 normalsider, dvs anslag inkl. mellemrum og fodnoter. Forside, indholdsfortegnelse, litteraturliste samt bilag tæller ikke med heri. Bilag er uden for bedømmelse. Gruppeprojektet skal ikke individualiseres. Der afsættes 14 dage til udarbejdelse af projektet i slutningen af semesteret. De studerende får udleveret et bredt emne til projektet, emnet er så bredt, at de studerende har mulighed for at udarbejde en selvstændig titel og problemformulering. Der gives begrænset vejledning til udarbejdelse af projektet. De 1½ timers mundtlig eksamination af de studerende tager udgangspunkt i gruppeprojektet. De studerende bedømmes individuelt. Såfremt den samlede bedømmelse giver en karakter mindre end 02, skal den studerende igen gå til den mundtlige prøve. Der skal ikke udarbejdes et nyt projekt for at kunne indstille sig til eksamen. Prøven er intern og bedømmes efter 7-trinsskalaen. Prøvens omfang er 15 ECTS. Tidsmæssig placering Prøven placeres ved udgangen af 3. semester. Nærmere oplysning om tid og sted samt om aflevering af det skriftlige gruppeprojekt findes på fronter. Prøvens sprog Dansk. Forudsætninger for at gå til prøven Følgende forudsætninger gælder for at gå til prøven: Indholdet af den skriftlige opgave skal være redeligt. Opgaven skal opfylde formkrav samt være korrekt og rettidig afleveret Den studerende bekræfter ved aflevering, at vedkommende er ansvarlig for projektudarbejdelsen 7.7. Obligatorisk uddannelseselement 6: Prøve i kulturforståelse, organisation samt markedsføring, 3. semester (4. interne) ne for prøven er læringsmålene for det obligatoriske uddannelseselement i Kulturforståelse, organisation samt markedsføring. Læringsmål fremgår af den fælles studieordning. Prøvens form og tilrettelæggelse Individuel 3 timers skriftlig prøve i læringsmålene fra Kulturforståelse, organisation samt markedsføring. De studerende får en case 48 timer inden eksamen, eksamensspørgsmålene vil tage udgangspunkt i denne case. Side 16 af 31\n18 Prøven er ekstern og bedømmes efter 7-trinsskalaen. Prøvens omfang er 15 ECTS. Anvendelse af hjælpemidler Alle skriftlige hjælpemidler er tilladte (herunder brug af internet). Kommunikation med andre er ikke tilladt under prøven. Tidsmæssig placering Prøven placeres ved udgangen af 3. semester. Nærmere oplysning om tid og sted findes på fronter. Prøvens sprog Dansk 7.8. Obligatorisk uddannelseselement 8: Prøve i Erhvervsskat og virksomhedens finansielle planlægning, 4. semester (5. interne) ne for prøven er læringsmålene for det obligatoriske uddannelseselement i Erhvervsskat og virksomhedens finansielle planlægning. Læringsmål fremgår af den fælles studieordning. Prøvens form og tilrettelæggelse Individuel 4-timers skriftlig prøve i læringsmålene fra fagene Erhvervsskat og Virksomhedens finansielle planlægning. Prøven afholdes ved 2-timers skriftlig eksaminationstid i de to nævnte fag, som bedømmes individuelt, men bestås samlet. Der gives karakter efter 7-trinsskalaen for hver delprøve, som påføres eksamensbeviset. Prøven bedømmes samlet som bestået/ikke-bestået ud fra et simpelt gennemsnit af karakterne i de enkelte delprøver. Ved beregning af det simple gennemsnit kan der ikke rundes op, dvs. gennemsnittet ved beregning skal give mindst 02 jf. Bekendtgørelse om karakterskala og anden bedømmelse nr. 262 af 20/03/2007, 17 stk. 2. Hvis den studerende ikke består årsprøven, skal den studerende til reeksamen i de fag, hvor der ikke er opnået en karakter på mindst 02. Karakterer, der i ordinære prøver minimum er 02, overføres til reeksamenen eksamensbekendtgørelsen 7 stk. 2. Eksamensopgaven udarbejdes af en landsdækkende opgavekommission. Prøven er intern og bedømmes efter 7-trinsskalaen. Prøvens omfang er 10 ECTS. Anvendelse af hjælpemidler Alle skriftlige hjælpemidler er tilladte (herunder brug af internet). Kommunikation med andre er ikke tilladt under prøven. Tidsmæssig placering Prøven placeres ved udgangen af 4. semester. Nærmere oplysning om tid og sted findes på fronter. Prøvens sprog Dansk. Side 17 af 31\n19 7.9. Obligatorisk uddannelseselement 9: Prøve i Projektledelse og salg II, 4. semester (6. interne) ne for prøven er læringsmålene for det obligatoriske uddannelseselement Projektledelse og salg II. Læringsmål fremgår af studieordningens fællesdel. Prøvens form og tilrettelæggelse De studerende udarbejder et fælles salgsoplæg til erhvervskunder på maksimalt seks normalsider svarende til tegn inkl. mellemrum og fodnoter. Forside, indholdsfortegnelse, litteraturliste samt bilag tæller ikke med heri. Bilag er uden for bedømmelse. Ca. halvdelen af oplægget skal være et decideret salgsoplæg og ca. halvdelen skal være en refleksion over processen i forhold til projektledelse og det videre forløb i salgsprojektet. Der gives ikke vejledning i forbindelse med udarbejdelsen af oplægget. Der afholdes en 45 minutters mundtlig prøve inkl. votering i salg II og projektledelse. De studerende er til mundtlig eksamen to og to sammen de to studerende udgør sammen et salgsteam (der kan dispenseres for et salgsteam på 3 studerende). De 45 minutters mundtlig eksamination af de studerende indeholder et rollespil efterfulgt af eksamination. Første del af eksamen er et rollespil med en rådgivningssituation, hvorunder de studerende anvender salgets faser i forhold til en erhvervskunde. Anden del af eksamen foregår som en samtale over udvalgte faglige problemstillinger med udspring i salgsoplægget, projektledelse gives et særligt fokus i denne del af eksamen. Såfremt den samlede bedømmelse giver en karakter mindre end 02, skal den studerende igen gå til den mundtlige prøve. Der skal ikke udarbejdes et nyt salgsoplæg for at kunne indstille sig til eksamen. Prøven er intern og bedømmes efter 7-trinsskalaen. Prøvens omfang er 10 ECTS. Tidsmæssig placering Prøven placeres ved udgangen af 4. semester. Nærmere oplysning om tid og sted samt om aflevering af det skriftlige gruppeprojekt findes på fronter. Uddannelsen kan for den enkelte studerende dispensere fra de tidspunkter, der er fastsat for at bestå prøven, hvis det er begrundet i sygdom, barsel eller usædvanlige forhold. Prøvens sprog Dansk. Forudsætninger for at gå til prøven Følgende forudsætninger gælder for at gå til prøven: Indholdet af den skriftlige opgave skal være redeligt. Opgaven skal opfylde formkrav samt være korrekt og rettidig afleveret Obligatorisk uddannelseselement 7: Prøve i Brancheretning A, 4. semester (3. eksterne) ne for prøven er læringsmålene for det obligatoriske uddannelseselement i Brancheretning A. Læringsmålene fremgår af studieordningens fællesdel. Prøvens form og tilrettelæggelse Individuel 4-timers skriftlig prøve i læringsmålene fra Brancheretning A. Eksamensopgaven udarbejdes af en landsdækkende opgavekommission. Side 18 af 31\n20 Prøven er ekstern og bedømmes efter 7-trinsskalaen. Prøvens omfang er 10 ECTS. Anvendelse af hjælpemidler Alle skriftlige hjælpemidler er tilladte (herunder brug af internet), dog er brug af internet ikke tilladt i faget ejendomshandel. Kommunikation med andre er ikke tilladt under prøven. Tidsmæssig placering Prøven placeres ved udgangen af 4. semester. Nærmere oplysning om tid og sted findes på fronter. Prøvens sprog Dansk. Forudsætninger for at gå til prøven Følgende forudsætninger gælder for at gå til prøven: Den studerende skal have afleveret 3 skriftlige opgaver med redeligt indhold Opgaven skal opfylde formkrav samt være korrekt og rettidigt afleveret Praktik, 5. semester (7. interne) ne for prøven er læringsmålene for det obligatoriske uddannelseselement Praktikforløbet. Læringsmål fremgår af den fælles studieordning. Prøvens form og tilrettelæggelse I slutningen af praktikforløbet afholdes en mundtlig prøve (30 min.) med udgangspunkt i en skriftlig rapport på 15 normalsider omhandlende en faglig problemstilling fra praktikvirksomheden samt læringsmålene for praktikopholdet. En normalside er tegn inkl. mellemrum og fodnoter. Forside, indholdsfortegnelse, litteraturliste samt bilag tæller ikke med heri. Bilag er uden for bedømmelse. Formkrav til det skriftlige projekt Forside Titelblad Indholdsfortegnelse Indledning, inkl. præsentation af problemstilling, problemformulering og tilgangsvinkler Baggrund, teori, metode, analyse, herunder beskrivelse af og begrundelse for valg af eventuel empiri til besvarelse af problemformuleringen Konklusion (husk, at der skal være sammenhæng mellem indledning og konklusion. De to dele skal i princippet kunne forstås uden at læse baggrunds- og analyseafsnittene) Evt. perspektivering Litteraturliste (inkl. alle kilder, der er lavet henvisninger til i projektet) Bilag (inkluder kun bilag, som er centrale for rapporten) Rapporten udarbejdes individuelt. Der oplyses én samlet karakter. Stave- og formuleringsevne indgår i bedømmelsen af praktikrapporten (vægter 10 pct.). Bedømmelsen er udtryk for en helhedsvurdering af det faglige indhold samt stave- og formuleringsevnen. Studerende, der kan dokumentere en relevant specifik funktionsnedsættelse, kan søge om dispensation fra kravet om, at stave- og formuleringsevne indgår i bedømmelsen. Ansøgningen sendes til uddannelsen og stiles til lederen for uddannelse senest 4 uger før prøvens afvikling. Såfremt den samlede bedømmelse giver en karakter mindre end 02, skal den studerende udarbejde et nyt projekt for igen at indstille sig til eksamen i praktikrapporten. Side 19 af 31\n21 Prøven er en intern og bedømmes efter 7-trinsskalaen. Prøvens omfang er 30 ECTS. Tidsmæssig placering Prøven placeres ved udgangen af 5. semester. Nærmere oplysning om tid og sted samt om aflevering af det skriftlige gruppeprojekt findes på fronter. Uddannelsen kan for den enkelte studerende dispensere fra de tidspunkter, der er fastsat for at bestå prøven, hvis det er begrundet i sygdom, barsel eller usædvanlige forhold. Prøvens sprog Dansk. Forudsætninger for at gå til prøven Følgende forudsætninger gælder for at gå til prøven: Indholdet af den skriftlige opgave skal være redeligt. Opgaven skal opfylde formkrav samt være korrekt og rettidig afleveret. Den studerende bekræfter ved aflevering, at vedkommende er ansvarlig for udarbejdelsen af praktikrapporten Obligatorisk uddannelseselement 10: Prøve i Forretningsudvikling og innovation, 6. semester (8. interne) ne for prøven er læringsmålene for det obligatoriske uddannelseselement Forretningsudvikling og innovation. Læringsmål fremgår af den fælles studieordning. Prøvens form og tilrettelæggelse Der afholdes en 45 minutters gruppeprøve inkl. votering i forretningsudvikling og innovation. De studerende går til gruppeprøve 2-3 studerende sammen. De studerende skal i grupper af 2-3 studerende lave et oplæg på maksimalt 5 normalsider, svarende til maksimalt anslag inkl. mellemrum og fodnoter. Forside, indholdsfortegnelse, litteraturliste samt bilag tæller ikke med heri. Bilag er uden for bedømmelse. Oplægget skal tage udgangspunkt i forretningsudvikling og/eller innovation af en virksomhed, som oftest en af de virksomheder, hvor de studerende har været i praktik. Der gives ikke vejledning til udarbejdelse af oplægget. De 45 minutters mundtlig eksamination af de studerende tager udgangspunkt i oplægget. Såfremt den samlede bedømmelse giver en karakter mindre end 02, skal den studerende igen gå til den mundtlige prøve. Der skal ikke udarbejdes et nyt projekt for at kunne indstille sig til eksamen. Prøven er intern og bedømmes efter 7-trinsskalaen. Prøvens omfang er 5 ECTS. Tidsmæssig placering Prøven placeres ved udgangen af 6. semester. Nærmere oplysning om tid og sted samt om aflevering af det skriftlige gruppeprojekt findes på fronter. Uddannelsen kan for den enkelte studerende dispensere fra de tidspunkter, der er fastsat for at bestå prøven, hvis det er begrundet i sygdom, barsel eller usædvanlige forhold. Prøvens sprog Dansk. Side 20 af 31\n22 Forudsætninger for at gå til prøven Følgende forudsætninger gælder for at gå til prøven: Indholdet af den skriftlige opgave skal være redeligt Opgaven skal opfylde formkrav samt være korrekt og rettidig afleveret Obligatorisk uddannelseselement 11: Prøve i Finansiering og finansiel risikostyring, 6. semester (9. interne) ne for prøven er læringsmålene for det obligatoriske uddannelseselement i Finansiering og finansiel risikostyring. Læringsmål fremgår af den fælles studieordning. Prøvens form og tilrettelæggelse Individuel 2-timers skriftlig prøve i læringsmålene fra faget Finansiering og finansiel risikostyring. Prøven er intern og bedømmes efter 7-trinsskalaen. Prøvens omfang er 5 ECTS. Anvendelse af hjælpemidler Alle skriftlige hjælpemidler er tilladte (herunder brug af internet). Kommunikation med andre er ikke tilladt under prøven. Tidsmæssig placering Prøven placeres ved udgangen af 6. semester. Nærmere oplysning om tid og sted findes på fronter. Prøvens sprog Dansk Obligatorisk uddannelseselement 12: Prøve i Brancheretning B, 6. semester (4. eksterne) ne for prøven er læringsmålene for det obligatoriske uddannelseselement i Brancheretning B. Læringsmål fremgår af den fælles studieordning. Prøvens form og tilrettelæggelse Individuel 4-timers skriftlig prøve i læringsmålene fra Brancheretning B med mulighed for udlevering af en case en uge inden eksamen (brancheretningen økonomistyring benytter denne mulighed). Eksamensopgaven udarbejdes af en landsdækkende opgavekommission. Prøven er ekstern og bedømmes efter 7-trinsskalaen. Prøvens omfang er 15 ECTS. Anvendelse af hjælpemidler Alle skriftlige hjælpemidler er tilladte (herunder brug af internet). Kommunikation med andre er ikke tilladt under prøven. Tidsmæssig placering Prøven placeres ved udgangen af 6. semester. Nærmere oplysning om tid og sted findes på fronter. Prøvens sprog Dansk. Side 21 af 31\n23 Forudsætninger for at gå til prøven Følgende forudsætninger gælder for at gå til prøven: Den studerende skal have afleveret 4 skriftlige opgaver med redeligt indhold Opgaven skal opfylde formkrav samt være korrekt og rettidig afleveret Den studerende bekræfter ved aflevering, at vedkommende er ansvarlig for udarbejdelsen af opgaverne Professionsbachelorprojekt, 7. semester (5. eksterne) For krav til det afsluttende professionsbachelorprojektet samt læringsmål henvises til fællesdelen af studieordningen for finansbachelor-uddannelsen. Prøvens form og tilrettelæggelse Prøven er en ekstern mundtlig prøve på baggrund af et skriftligt projekt. Bachelorprojektets skriftlige del kan udarbejdes individuelt eller i grupper på to og maksimalt tre studerende. Såfremt eksamensprojektet ikke bestås, udarbejdes der et nyt projekt. Gruppemedlemmer, der ikke består, er underkastet samme regel. Der gives én individuel samlet karakter ud fra en helhedsvurdering af den skriftlige og den mundtlige præstation. Prøven bedømmes efter 7-trinsskalaen. Projektet præsenteres af projektgruppen, max. 15 min. Herefter eksamination af gruppens medlemmer. Der afsættes 45 minutter pr. eksaminand inkl. votering. Prøvens omfang er 20 ECTS Tidsmæssig placering Prøven placeres ved udgangen af 7. semester. Nærmere oplysning om tid og sted findes på fronter. Prøvens sprog Dansk. Forudsætninger for at gå til prøven Det skriftlige projekt, som udgør såvel bedømmelses- som eksaminations-/prøvegrundlag, skal: Opfylde formkravene til det afsluttende bachelorprojekt, jf. fællesdelen af studieordningen Være afleveret rettidigt, jf. eksamensplanen, som findes på fronter Ikke rettidig aflevering af det skriftlige projekt, som udgør den skriftlige del af prøven, betyder, at den studerende ikke kan deltage i prøven, og der er brugt et prøveforsøg. Prøven kan først finde sted efter, at afsluttende prøve i praktikken og uddannelsens øvrige prøver er bestået. Side 22 af 31\n24 8. Krav til skriftlige prøver og projekter I alle prøver mv. defineres en normalside som tegn inkl. mellemrum og fodnoter. Forside, indholdsfortegnelse, litteraturliste samt bilag tæller ikke med heri. Bilag er uden for bedømmelse. Krav i forhold til omfang af skriftlige prøver og sammenhæng mellem antal deltagere i en gruppe og projektomfang fremgår under beskrivelsen af de enkelte prøver. 9. Krav til bachelorprojekt Det afsluttende eksamensprojekt eller bachelorprojektet evalueres ved en ekstern prøve, som sammen med prøven efter praktikken og uddannelsens øvrige prøver skal dokumentere, at uddannelsens mål for læringsudbytte er opnået. Prøven består af et projekt og en mundtlig del, hvor der gives én samlet karakter. Prøven kan først finde sted efter, at afsluttende prøve i praktikken og uddannelsens øvrige prøver er bestået. For uddybende beskrivelse af krav til bachelorprojektet henvises til beskrivelsen heraf i studieordningens fællesdel. 10. Anvendelse af hjælpemidler Eventuelle regler for indskrænkning af brug af hjælpemidler, vil fremgå af beskrivelsen af den enkelte prøve. 11. Særlige prøvevilkår Studerende kan, hvor det er begrundet i fysisk eller psykisk funktionsnedsættelse, søge om særlige prøvevilkår. Ansøgningen skal indgives til uddannelsen senest fire uger før prøven afvikles. Der kan dispenseres fra ansøgningsfristen ved pludselig opståede helbredsmæssige problemer. Ansøgningen skal ledsages af en lægeattest, udtalelse fra f.eks. tale-, høre-, ordblinde eller blindeinstitut eller anden dokumentation for helbredsmæssige forhold eller relevant specifik funktionsnedsættelse. Hvis eksamenssproget er dansk: Studerende med et andet modersmål end dansk kan søge om at medbringe ordbøger til prøver, hvor ingen hjælpemidler er tilladt. Hvis eksamenssproget er engelsk: Studerende med et andet modersmål end engelsk kan søge om at medbringe ordbøger. Ansøgning om tilladelse til at medbringe andre hjælpemidler skal indgives til uddannelsen senest fire uger før prøvens afvikling. Side 23 af 31\n25 12. Syge- og omprøver Sygeprøve En studerende, der har været forhindret i at gennemføre en prøve på grund af dokumenteret sygdom eller af anden uforudseelig grund, får mulighed for at aflægge (syge)prøven snarest muligt. Er det en prøve, der er placeret i uddannelsens sidste eksamenstermin, får den studerende mulighed for at aflægge prøven i samme eksamenstermin eller i umiddelbar forlængelse heraf. Sygeprøven kan være identisk med næste ordinære prøve. Den studerende skal selv orientere sig om, hvornår (syge)prøven afvikles. Orientering om tid og sted for sygeprøver findes på fronter. Sygdom skal dokumenteres ved lægeerklæring. Institutionen skal senest have modtaget lægeerklæring tre hverdage efter prøvens afholdelse. En studerende, der bliver akut syg under en prøves afvikling, skal dokumentere at vedkommende har været syg på den pågældende dag. Dokumenteres sygdom ikke efter ovenstående regler, har den studerende brugt et prøveforsøg. Den studerende skal selv afholde udgiften til lægeerklæring. Omprøve Ved en ikke-bestået prøve eller manglende fremmøde ved prøve er den studerende automatisk tilmeldt omprøve, så længe der resterer prøveforsøg. Omprøven kan være identisk med næste ordinære prøve. Den studerende skal selv orientere sig om, hvornår omprøve afholdes. Orientering om tid og sted for omprøver findes på fronter. Uddannelsen kan dispensere fra den fortsatte tilmelding, når det er begrundet i usædvanlige forhold, herunder dokumenteret handicap. 13. Det anvendte sprog ved prøverne Prøverne skal aflægges på forståeligt dansk. Studerende med andet modersmål end dansk/engelsk kan søge om dispensation fra kravet om, at stave- og formuleringsevne indgår i bedømmelsen af professionsbachelorprojektet samt de prøver, hvor det af denne studieordning fremgår, at de nævnte evner indgår i bedømmelsen. Ansøgningen sendes til uddannelsen senest fire uger før prøvens afvikling. 14. Eksamenssnyd herunder brug af egne og andres arbejder (plagiat) Projekter og øvrigt materiale i forbindelse med prøver skal udarbejdes af den studerende selv. En eksaminand skal ved aflevering af en skriftlig besvarelse med sin underskrift bekræfte, at opgaven er udfærdiget uden uretmæssig hjælp Eksamenssnyd og forstyrrende adfærd ved eksamen Snyd til prøver og eksamen behandles efter reglerne i bekendtgørelse om prøver i erhvervsrettede videregående uddannelser (eksamensbekendtgørelsen). Hvis en studerende snyder til en prøve, bliver den studerende bortvist fra prøven. Side 24 af 31\nStudieordning 2015-2017 Institutionsdel (AK) AP Graduate in Financial Controlling Version 1 Revideret 15.06.2015 Indhold Institutionsdel 1. Studieordningens rammer... 1 Studieordningens ikrafttrædelsesdato...\nStudieordning 2017-2019 Institutionsdel (AK) AP Graduate in Financial Controlling Version 1 Revideret august 2017 Indhold Institutionsdel 1. Studieordningens rammer... 1 Studieordningens ikrafttrædelsesdato...\nStudieordning Institutionsdel Byggekoordinator AK. AP Graduate in Construction and Business, Construction Coordinator. Revideret december 2016.\nStudieordning 2016 Institutionsdel Byggekoordinator AK AP Graduate in Construction and Business, Construction Coordinator Revideret december 2016. Indhold Institutionsdel Indhold Institutionsdel... 1 1.\nStudieordning for Designteknolog (AK) Erhvervsakademiuddannelsen (AK) Inden for tekstil, beklædning, design og business INSTITUTIONEL DEL Årgang 2017\nfor Designteknolog (AK) Erhvervsakademiuddannelsen (AK) Inden for tekstil, beklædning, design og business INSTITUTIONEL DEL Årgang 2017 INDHOLD 1. Rammer og kriterier for uddannelsens prøver... 5 2. Prøve


den vestre Rundel under Volden, hvor han havde ladet oprejse en Vejrmølle, hvoraf han aarlig slulde yde i Rentekamret 8 Rdl. Denne Brønds Opsættelse blev dog ikke hilset med udelt Glæde, da Kæmneren uden at spørge Magistraten tog dertil nogle Byen tilhørende Kampesten ved Stranden, hvilket nær havde kostet en Raadmand hans Stilling, se Tredie Del. Marts 1653 Privilegier paa 3 Aar for et karaibisk Handelskompagni, der allerede da havde gjort en Rejse til Vestindien. Østerport er formodenlig om- Jfr. Uden at have haft egentlige sammenstød med fjenden blev hans brigade ved midten af juni samlet på Helgenæs. Den store Rosengaard afgav længe Havepladser for mange Borgere, der saa, efterhaanden som den blev bebygget, søgte Havepladser nærmest odenfor Voldene, hvor der hidtil havde været Pløjejord, og Pløjejorden maatté da fjerne sig.\nAfrikanske Piger Glæderne: Afrikanske piger glæderne aarhus\nBefaling, at da i Jylland og Fyn fast uformærket var indført rigtige Terminer, paa hvilke Penge kunde sættes pasl Rente eller begæres til Laans, fastsatte Kongen nu med Rigsraadets Sam- tykke den 14 de Dag før Jul som den Dag, til hvilken Gældsbeviser skulde stiles. Hansen III 128, 192, 231, 809. Om det forholder sig saa, som Resen mener, at Fisketorv ved denne Tid var i det gamle Graabrødre eller det lille Torv, der var mellem nu- værende. I 843 flg., hvor Lækkerbidsken er afbildet. Selvom de her kvinder er ofre, ser de nok meget anderledes på deres eget liv, end vi gør siger Marlene Spanger. Men faktisk er de to grupper i mange tilfælde meget tæt forbundet, viser Christian Groes-Greens forskning. Nøgne afrikanske pige fotos.\nAfrikanske piger glæderne aarhus - Nøgne afrikanske pige\nHvad der blev givet af Livgarden, udenfor Skrifbepenge, der gaves. Mads Povlsens brugt undertøj private sex annoncer Plads er bebygget med Boder ud til Prinsensgade og til Amagerstræde ubebygget. Prinsensgade og begynder føst med dem mellem Volden og Sofiegade).\n18.01.2018 18.01.2018 afrikanske piger glæderne aarhus\n0 tanker om “Afrikanske piger glæderne aarhus”


Hjemmelavet sylte | opskrift | Hovedretter\n2. november 2009 | 28 Kommentarer\nSylte har et dårligt ry. Mange siger fyforpyffer – der er jo grisetæer, hoveder og alt muligt i – og så er det så fedt! Sidst gang jeg hørte nogle pive over sylte sad de og spiste en rullepølsemad med sky – skæbnes ironi og folks uvidenhed.\nSyltemad med sennep og syltet rødbede\nPå den anden side kan jeg godt forstå folk, der har prøvet de rædsler som man kan købe i alle discountmarkerne. Røde som en roligan efter fyrre fadbamser, stive som en landstræner foran kameraet efter endnu en tabt kamp, og med kød der lige så godt kunne være lavet af tang. Se, det er også højt på min fyforpyffer skala!\nDerfor når industrien ikke kan levere et ordentligt produkt, discountmarkederne har travlt med pynte til jul i november og de fleste forbrugere stadig handler med hovedet under armen, ja så lad os da lave den selv!\nHvad er sylte? Sylte er basalt set en reduceret fond på gris/kalv, der når den når stuetemperatur stadig er i gele stadiet. Faktisk er den sky som folk nyder på en dyrelægens natmad eller rullepølse mad – en reduceret fond på grise/kalv – bare uden kød og med en klat kulør så den bliver mørk.\nNår vi nu ved at det er en nedkogt suppe – så ved vi også, fordi vi er intelligente lærende mennesker, at alt fedt vil flyde på toppen af sådan en. Så selve sylten er ikke fed – og den smule der kommer til at ligge på toppen skrabes af.\nGrunden til at man traditionelt bruger grisetæer, jo de vaskes fordulen først *sigh*, er fordi de indeholder meget kollagen der netop er et geleringmiddel. Ergo, sylten kan så holde formen og ikke blive til suppe på brødet. Som jo nok ville være noget plaskeri. Men som man se her på wiki, så indeholder knogler, sener og hud (sværren) også kollagen. Derfor grisetæer! (som iøvrigt er en specialitet i sig selv!)\nHusblas som gør det samme, består af det samme, har iøvrigt en mums fremstillingsmetode, der klart slår det, at få den samme virkning fra en god gris med flere længder på fyforpyffer skalaen. Læs mere her – wiki.\nNå med hjertet lettet omkring mange folks fuldstændige uvidenhed omkring råvarer og kogekunst, vil jeg vende tilbage til at lave sin egen sylte.\nJeg kommer fra et hjem hvor moderen går i køkkenet hver jul og laver sylte. Hendes sylte er den eneste jeg har sat tænderne i de sidste 20 år. En årlig tradition og begivenhed der bringer minder og hygge.\nI år besluttede jeg mig til at prøve at lave en portion selv, så hvad der i gamle dage blev kaldt knoglen, blev grebet og moderens erfaring strømmede mig i møde.\nDet er simpelt, som at lave suppe eller en god fond. Med to små tricks, et til først og et til sidst.\nJeg havde hos min favoritslagter købt en svineskank og to suppeben – i køleskabet lå en pose løg, i indkøbsposen en pose laurbærblade, en gang frisk timian og derhjemme på hylden masser af peberkorn. Alt hvad der skulle til for at lave en fond. Så frem med den store gryde. Der er iøvrigt her at et par grisetæer vil have gjort underværker (trick nummer 1).\nSvineskank og to oksesuppeben\nDe to kødben røg i en bradepande og ind i en varm ovn på 250 grader for at blive brunet. Imens skar jeg svineskanken ud i mindre stykker, pillede løgene og skar dem i kvarte. Alt, bortset fra skallen fra løgene røg ned i den store gryde og dækket med vand.\nDen friske timian fra potte blev klippet, vasket og dumpet ned i til alle herlighederne.\nDe brunede suppeben\nAlt er i gryden og den bringes i kog\nMange suppeopskrifter siger at man skal smide lidt peberkorn i en fond. Lidt har ingen berettigelse her – næh en ordentlig stak som billedet viser giver noget smag. Ellers bliver smagen væk! Nå ned med et par laurbærblade og alle peberkornene.\nLaurbærblade og peberkorn\nBring gryden i kog og skru så ned så det kun står og simrer. Husk dette er tricket for at få en klar og velsmagende suppe. Bulderkogning har det med at gøre lige præcis det modsatte af hvad vi vil. Lad det stå og reducere langsomt.\nSuppen har stået lidt og simret. bemærk hvor klar den er\nMin stod i 8 timer for svagt blus. Så hev jeg al fyld op, siede fonden, pillede kød fra. Derefter blev alt kød grundigt gennemgået for bindevæv, fedt, hårdheder og andet vi helst ikke vil sætte tænderne i. Det hele hakkes efter behag. Jeg valgte at gøre det fint.\nDen siede fond og kød røg tilbage på komfuret. Fik lov til at reducere indtil fonden føltes som om den fik læberne til at klister sammen. Det er gelatinen der giver den fornemmelse, og det er det vi er ude efter.\nKødet renses og hakkes efter forgodtbefindende\nJeg hakkede 1 skalotteløg jeg havde i overskud (almindeligt løg kan sagtens bruges), fint. Det røg så ned i gryden og kogte med indtil den skarpe friske smag af løg var væk. Det her var det andet trick, det giver lige det ekstra til sylten. Fremhæver smagen og gør den mere skarp. Smag til med salt til allersidst hvis det er nødvendigt.\nEt løg hakkes rigtig rigtig fint og koges med de sidste 10-20 minutter\nJeg hældte den varme sylte op i tre skåle, satte låg på og satte dem i køleskabet. Det var blevet sendt og efter en hurtig oprydning var det tid til de syndiges søvn.\nSylten hældes i form eller skål og sættes koldt\nEfter de sædvanlige morgenrutiner gik turen spændt til køleskabet. En af skålene kom ud og jeg fik lirket sylten ud på et skærebræt. Fin og rund lå den og så fristende ud. Jeg skar en lille skive af og smagte på den. En fremragende suppesmag stødte behageligt mod mine smagsløg. Med et mums i sjælen ledte jeg efter en skive rugbrød der ikke var der, så det blev til en skive af det hvide istedet.\nPå sylten smurte jeg almindelig sennep og sluttede af med et par skiver rødbeder. Desværre ikke nogle de syltede fra forældrenes have. Men pyt, det var en god syltet rødbede fra Samsø.\nDen færdige sylte\nDen første mundfuld var fremragende og bragte mig næsten hjem igen. Den havde samme konsistens som en rilette, bare uden fedtet. Herligt!. Det bedste er at jeg har mere tilbage!\nRelaterede indlæg:Hjemmelavet leverpostejhttp://www.youtube.com/watch?v=i8GjJa1d-4M\nVi har alle en madoplevelse der minder os om hjem. For mig er det den hjemmelavede leverpostej. Der er ikke noget ...Få mest ud af en frisk kylling - Afsnit 5, Friturestegt marineret kylling med squashblomst og gomash...\nGæster havde anmeldt deres ankomst lige på den anden side af aftensmad og var sultne ved ankomst fik jeg at vide. Jeg havde taget et kyllingebryst op og ha...Brændende kærlighed på Fanø skinke og salturtEfter min tur til Fanø stod jeg som den lykkelige ejer af en pose fuld af salturt og resterne af et helt stykke Fanøskinke. Min første tanke var at lave brænden...Grydestegt kylling med brun sovs og kartofler\nDer er nogle retter der repræsenterer barndommen. Minderne, smagen som du kender det fra barndomshjemmet. For mig er sådan en god gammeldags grydestegt kyll... Tags: hjemmelavet, husblas, jul, julefrokost, løg, rødbede, sennep, skalotteløg, suppeben, svineskank, sylte, timian Author:Morten Ildal\nMortens første madblog ( inspiration.ildal.dk ) blev startet i august 2003. Fem år efter i august 2008 (hvad er der med august og madblogs) startede Lars og Morten grydeskeen . Lars, den anden halvdel af grydeskeen.dk er citeret for at have sagt om Morten "Nørden i ham skinner igennem i ALT han laver".\tView all posts by Morten Ildal →\t← Fyldt flæskesteg med kartofler og salat (og en mislykket rødvins sauce)\nStegt andelever med den hurtige flødesovs →\n28 Responses to “Hjemmelavet sylte”\n2. november 2009 at 09:34\nJeg kan fuldt ud tilslutte mig din opsang. Vi må starte en ny oplysningstid. Jeg tror også at den er så småt ved at komme i gang. Ikke mingst pga. indlæg som din. Tak for det.\n2. november 2009 at 10:34\nLad det gode ord om ordentlige sylter sprede sig over landet. Hmm…på den anden side så er der mindre til os der kan lide en god sylte, det er dælme svært:)\nUhm sylte, hvem der bare orkede at gøre dig kunsten efter .-= Lise´s last blog ..Min mor ringede… =-.\nTja ingen indsats ingen sylte:) Vil nu klart anbefale at tage sig tiden, det er jo snart sæson, samt det smager godt:)\n2. november 2009 at 14:00\nTak for endnu en ganestimulerende opskrift/inspiration!\nVores praktikant er faktisk umådelig glad for sylte — og sild og den slags, så der er håb forude også for de kommende generationer!\nLidt jule/-vinterkrydderier (nelliker, allehånde, osv) har jeg tidligere eksperimentet i forbindelse med rillettes (tak for link, for resten!) og det kan klart anbefales, hvis der koges til julebordet.\nRillettes/sylte kan også fungere fint sammen med efterårssalater eller som fyld i en god knödel!\n2. november 2009 at 19:00\nAldrig før har jeg haft lyst til at smage sylte, men mand, hvor ser det godt ud. Det skal vist være mit bidrag til julefrokosten i år .-= Signe´s last blog ..Coq au vin =-.\n2. november 2009 at 19:58\nTak for de venlige ord:) Faktisk blev den her lavet samtidig med den famøse flæskesteg som vi to også kommentere på – Sylten har til gengæld fokus. Klar i smagen og det hele, så noget godt lykkes i lørdags:)\nJeg kunne faktisk huske at jeg for nogle uger siden sad og læste om rilette hos dig, så det var oplagt at lede der for et link:)\nHvordan definere du en efterårssalat?\nDet var stor ros:) Sidder faktisk og spiser en stor syltemad lige nu. Den bliver bare ved med at smage godt.\nDen her sylte har det faktisk med at have en god behagelige eftersmag der bare bliver ved med at kunne nydes.\nHvis du får lavet en sylte – så smid endelig et link til et billed eller et indlæg på din blog:)\n3. november 2009 at 21:03\nLige et opklarende spørgsmål: Hvor længe kan sylten holde sig på køl, og ved du, om man evt. kan fryse den?\n.-= Signe´s last blog ..Coq au vin =-.\n3. november 2009 at 22:29\nDet lyder ikke spor svært heller. Tror bestemt, jeg skal prøve på et tidspunkt. Det ser rigtig lækkert ud.\n4. november 2009 at 18:01\nååhh det smager bare så dejligt, jeg ville rigtig gerne selv lave det, men jeg er den eneste der spiser det, så det bliver nok lige for meget..\nMen ja det er rigtigt folk har nogle skrækkelige fordomme\n@Susanne — hvis du gemmer, opvarmer & sigter det afskummede fedt, kan du komme sylten på portionsglas — skyl dem først i atamon og kogende vand el. cognac — og så lukke af for ilt med fedt på toppen. Nedkøl efterfølgende hurtigt. De kan holde længe, længe i køleskab.\n4. november 2009 at 23:19\n@Signe – og ellers kan de fryses. Jeg plejer at få en stak fuld med hjem i juletiden frosne – det klare de også fint.\n@Deborah – det er heller ikke spor svært. @Susanne – Jamen så er der bare mere til dig:)\n@Kasper – det med cognac på toppen kunne faktisk blive til en spændende forret, hvis man lavede sylten i en lille krukke der passer til en lille portion.\nSylten skulle så selvfølgelig være lavet lidt mere utradionelt – måske en andesylte baseret på timian, hvidløg og svampe?\nKunne være godt med lidt hjemmelavet brød og smør til:)\n14. november 2009 at 21:24\nSylte er alt for lækkert! Hurra! Jeg skal sgu’ lave mig en hjemmelavet sylte og sylte en ordentlig stak rødbeder inden længe Morten\n14. november 2009 at 22:04\nGod fornøjelse:) Smagte iøvrigt en skive sylte hos min slagter idag hvor der var friske krydderurter og en smule vin i.\nHold da op.)\n28. november 2009 at 18:39\ndet er meget læggert men jer er glad for at der ikke er\nhusblads deri så jeg kan godt lide at den kan fryses\n29. november 2009 at 11:20\nDet smager også rigtig godt Lotte\nVågnede i morges og havde umådeligt lyst til at lave sylte, ikke at jeg nogensinde havde gjort det før, men hvad skulle man da ellers på sådan en grå tirsdag i november?!\nSå nu er den snart kogt og den er klar til at gå i køleskabet, har læst en del opskrifter i løbet af dagen, tilføjet lidt hist og her dem alle, efter hvad mit hoved har sagt mig var en god idé, så glæder mig utrolig meget til at smage den i morgen Åh kom sylte, kom glæde!\nSå jeg vil faktisk bare sige super meget tak, for gode råd og vejledning til sylten..\nSmil fra Lotte\n9. december 2010 at 11:21\nNu har jeg for første gang købt mig en halv økogris – alt er pakket og frosset og så ligger der både tæer og et halvt hoved tilbage på køkkenbordet – sammen med noget fedt og en masse “hud” !!!\nSylte er løsningen til hoved og tæer…\nOg så spørger jeg….hvorfor skal noget brunes – og skal det være okse?\nOg hvilke krydderurter er det der ligger på toppen på et af billederne? Jeg kan kun se at der er timian i opskriften…\nSkal den koge 8 timer – eller kan jeg nøjes med 6 – så ikke hele min nattesøvn ryger?\nGlæder mig til at kaste mig ud i et nyt eksperiment – og så ser vi hvad familien siger julehilsen fra Gitte\n10. december 2010 at 22:03\nEr selv slagter og går meget op i mit mad, men sylte er en måde at bruge de mindre brugelig dele på, man har altid lavet sylte på tæer, ben og hoveder. Bla. pga af Kollagen men også pga af kødet (Skal pilles af kæber, ud af tæerne osv.) og dets smag.\nFor mig er sylte noget med stykker i, jeg bryder mig ikke så meget om hakket sylte (en smagssag) da jeg mener man fjerner noget af teksturen i dette fremragende stykke jule mad.\nPersonligt vil jeg bruge nakke filet i tern med en moderat marmorering, da smagen sidder i Fedtet, kæbeklumper er også perfekte. Lad kødet simre i 2 timer, så du opnår et meget mørt men stadig fast stykke kød, reducere evt. suppen kraftigt. Put det i en form og tilsæt lidt suppe så man har et forhold på ca. 90% kød og 10% suppe. Sæt nu sylten i pres natten over.. Vupti Presset sylte med tekstur.\nGrunden til man bruner okseben er for at trække mere kraft og smag ud. Skal man gøre ved bla. Kalve og Oksefond.\nMen er da enig i at den sylte er lavet med kærlighed og ærlighed, som den skal laves! dog hver sin smag. God Jul\n11. december 2010 at 07:59\ner i gang med at lave sylte efter mortens opskrift. den har simret i 8 timer. kødet er taget op og plukket, suppen er siet. et itusnittet ckarlotteløg har kogt 15 min. i den siede suppe. kødet er hældt i suppen igen.så er mit spørgsmål, hvor længe sksl de koge(simre) igen? sksl der ikke andre krydderier i end de nævnte i din opskrift. feks.allehånde og nilleker\n12. december 2010 at 14:20\nSikken en pragtfuld sylte opskrift. Det er nu anden gang jeg laver sylte på kort tid, denne gang en kæmpe portion så andre kan få lov at smage. Man bliver lidt fedtet med den.\n15. december 2010 at 13:55\nDet lyder bare rigtig godt og spændende. Er klar på at kaste mig ud i det.\nMen kan der måske lige blive specificeret hvor meget der skal i af hver og hvad der skal i?\nEr ikke så god til det der “en dusk” og en et par løg og sådan MVH\n19. december 2010 at 18:37\nHej, det var en herlig opskrift på sylte, som jeg desværre først har fundet nu.\njeg er lige igang med at koge sylte i dette øjeblik kl 17.38 d. 19/12-2010 …..for første gang nogenside. jeg har i går (også for første gang) lavet rulle pølse….og jeg har valgt at bruge “suppen” fra kogningen igår, til “vandet” ved sylte kogningen. Sviger mekanismen har leveret en opskrift som jeg følger (mht ingredienser, ikke så meget mængden LOL) ….så må vi se om det bliver for kraftigt. Måske det er skidt der er en smule persille rester og eftersmag af denne, i “vandet” til sylten??…tror det ikke. jeg koger 4 kg tæer og bov……der skulle gerne blive til et par sandkage forme MVH\nUlrik Vilsen Overgaard\n27. december 2010 at 22:22\nJeg er også sylte(flæsk)elsker, og producent.\nNår jeg laver sylteflæsk, det hedder det på disse kanter, blander jeg gerne lidt ben, og andet skrummelværk fra både lam og okse deri, jeg syntes at det giver en lidt kraftigere smag, og så hælder jeg altid godt med Heidelberg eddike der i, faktisk bruger jeg ca en tredjedel eddike, måske endda lidt mere.\nJeg koger det i ca 5-6 timer ved svag varme, og når jeg har hakket alt kødet blander jeg gerne lidt husblas i suppen, så kan sylten nemmere holde til at blive frosset syntes jeg.\nJeg syntes det største problem ved at lave sylteflæsk er at moderne svin er fremavlet til kun at blive til kød, og ikke flæsk, jeg løser dog dette problem ved at sortere noget af kødet fra.\nEr i fuld gang, 3 timer tilbage af kogningen, glæder mig til at smage !!!\n10. december 2011 at 14:44\nSuper opskrift – brugt til inspiration Elsker din holdning til grisetæer. Har lige lavet en portion til mig selv og til min gamle far, som næsten fik tårer i øjnene.\nHar lige nu gang i at lave sylte på bov, slag og flæske afpuds (uden nævneværdigt fedt), som står i den store fæle gryde og simrer Jeg er iøvrigt helt enig med dig i det med mængden af peberkorn.\nLars Winther Djernes\n9. juni 2012 at 08:01\nNår folk spørger mig til min yndlingsret, er sylte altid det første der popper op i hovedet på mig. Sylte kan spises året rundt, sommer som vinter og hører sig (efter min mening) til på de fleste både frokost- og middagsborde.\nJeg har altid noget sylte liggende klar på køl i tilfælde af gæster.\nTip! : Prøv at tilsæt friske trarnebær til din næste sylte – gør den rigtig sommerfrisk og lidt sundere Finn Andersen\n20. oktober 2012 at 19:07\nHej Hvad kan man erstatte svinehoved med? Jeg bor i Letland og det er ikke sådan lige at få fat i. Jeg tænkte på grisetæer eller, måske endu bedre, noget der er lettere at få fat i.\nAndre indlægHjemmelavet flæskesværTexturas eksperiment 01: Tomatsalat med hjemmelavet fetaHjemmelavet vaniljeekstraktOst – klassisk tomatsalat med hjemmelavet fetaHjemmelavet rødvinssennep\tVi køber vores knive hos Santoku.dk


Om Siim City Singeres – Siim City Singers\nVores meget dygtige korleder gennem 5 år Kasper Fonnesbæk har fået for mange jern i ilden, og må trække sig fra koret efter denne sæson.\nVi mangler derfor til forårssæsonen 2022 en engageret og dygtig korleder.\nHar du lyst, eller vil du vide mere, så kontakt formand for bestyrelsen Knud Markvard Andersen på mail knudmarkvard@gmail.com eller telefon 2980 1950\nSiim City Singers er et kor for voksne.\nKoncert på Ry Højskole ved Ry Kunstforenings forårsudstilling 2017\nKoret startede i 1998 med Line Brandt som korleder.\nI august måned 98 mødte knap 20 sangglade mænd og damer op i Sognehuset i Ry til den første koraften. Det blev starten på en kor-succes. Line Brandt udviklede sangerne og koret og stod i løbet af få år i spidsen for et kor med 40 deltagere. I de senere år har koret haft venteliste – dog mest for sopran- og alt-sangere.\nLine Brandt stod i spidsen for koret indtil 2015 og førte koret igennem mange spændende koncerter i Østjylland og i Tyskland, hvor koret i en årrække havde et venskabskor. Koret har under Lines ledelse givet koncerter med blandt andre Viborg Bigband med Jesper Riis som solist og Silkeborg Bigband.\nI sæsonen 2016/2017 overtog Laura Launbach koret. Sammen med Laura fik koret en meget spændende og udfordrende oplevelse, da Siim City Singers sammen med andre kor blev udvalgt til at synge i Musikhuset i Aarhus sammen med Tina Dickow.\nSeptember 2017 overtog Kasper Fonnesbæk Andersen dirigentstokken, og den har han stadig – til stor glæde for koret.\nI 2019 var koret stamkor for et Kor 72 arrangement i Musikhuset i Århus for opførelsen af Jazz Oratoriet “24 timer” af Bernhard Christensen. Dirigent ved koncerten var Jakob Høgsbo, og Kasper Fonnesbæk var ved klaveret.\nKoret valgte i 2010 at blive en selvstændig forening under Ry Aftenskole med navnet Korforeningen Siim City Singers.\nKoret har taget navn efter en gammel bydel i Ry, Siim.