Download "årsrapport 2014 www.djs.dk CVR-nr. 24260461"\n1 årsrapport CVR-nr\n2 Indholdsfortegnelse Indholdsfortegnelse... side 2 Oplysninger om pengeinstituttet... side 3 Velkomst fra direktionen... side 4 Glimt fra året... side 5 Ledelsesberetning... side 7 Direktion og bestyrelse... side 17 Ledelseshverv... side 18 Ledelsespåtegning... side 19 Intern revisors erklæringer... side 20 Den uafhængige revisors erklæringer... side 21 Resultatopgørelse for side 22 Balance pr side 23 Egenkapitalopgørelse for side 24 Kapitalforhold og solvens... side 25 Noter... side 26 Organisationsdiagram... side 57 Repræsentantskabet 1. januar 2012 til 31. december side 58 Side 2\n3 Oplysninger om PENGEINSTITUTTET Pengeinstituttet: Adresse: Borgergade Grindsted CVR-nr Hjemstedskommune Billund Telefon Telefax Hjemmeside Uafhængig revision Deloitte Statsautoriseret Revisionspartnerselskab Frodesgade 125 Postboks Esbjerg Godkendt på repræsentantskabsmødet den 25. marts 2015 Dirigent årsrapport 2014 Side 3\n4 velkomst fra direktionen Otto Feierskov direktør Claus E. Petersen ordførende direktør Øget solvens trods utilfredsstillende resultat 2014 begyndte lovende, idet halvårsregnskabet viste et overskud før skat på 59,2 mio.kr., men i andet halvår indledte Rusland en boykot af danske landbrugsvarer. Det var et hårdt slag for det i forvejen hårdt pressede danske landbrug, og det har påvirket sparekassens resultat negativt. Årets resultat 2014 Sparekassens resultat for 2014 ender med et utilfredsstillende underskud på 121,7 mio.kr. før skat. Det er fortsat nedskrivningerne, der udgør det største problem, og det er igen primært landbrugssektoren, der sammen med ejendomssektoren har holdt for. Der er på korrektiv kontoen akkumuleret nedskrevet 814 mio.kr. på landbrugskunder og ejendomssektoren. De driftsførte nedskrivninger for 2014 udgør 413,6 mio.kr., hvilket er væsentligt mere end det forventede, men sammenlignet med 2013 dog en reduktion på 184,5 mio.kr. Øget solvens Trods underskuddet i 2014 er kapitaloverdækningen øget. Med en solvens på 13,9% har sparekassen en solid margin i forhold til det individuelle solvensbehov på 10,6%. Overdækningen på 3,3% svarer til 430 mio.kr. I henhold til lovens minimumskrav på 8% udgør overdækningen ca. 775 mio. kr. Den øgede solvens skyldes blandt andet salg af DLR-aktier for 235 mio.kr., som ikke tidligere kunne medregnes i opgørelsen af sparekassens kapitalgrundlag, salget påvirker sparekassens kapitalprocent positivt med ca. 1,6 procent point. Sparekassen ejer fortsat DLR-aktier til en værdi af 80 mio.kr., som ikke kan medtages i opgørelsen af sparekassens kapitalgrundlag. Effektiviseringer iværksat Med underskud i regnskabsåret og et marked, hvor der ikke umiddelbart er udsigt til bedring for landbrugskunderne eller øget udlånsaktivitet, har sparekassen igangsat en række effektiviseringer og besparelser. Blandt andet har vi besluttet at lukke 6 af vores 30 filialer. Kunderne bruger filialerne mindre og mindre, og vi har brug for at reducere omkostningerne. Det medfører at vi desværre kommer til at sige farvel til 14 medarbejdere. Side 4\n5 glimt fra året Profilkampagne I 2014 satte ekstra fokus på den lokale sponsorstøtte, og uddelte yderligere mere end en kvart million kroner i hele markedsområdet. Via flyers og sparekassens hjemmeside havde alle interesserede mulighed for at indstille deres forening til at modtage sponsorstøtte fra. Hver filial uddelte kr. i lokalområdet. Derudover uddelte sparekassen 8 x kr. i sponsorstøtte fordelt på hele markedsområdet. Garantmøder I marts og april måned var det atter blevet tid til garantmøder, som i 2014 blev afholdt i Løgumkloster, Farsø, Skals, Vejle, Grindsted og Ikast. Efter formandens beretning om det forgangne år i sparekassen, og direktionens gennemgang af sparekassens regnskab og forventninger til fremtiden, gik underholdningen på scenen. I år kunne garanterne vælge at høre Trine Gadeberg, De 4 tenorer, Tørfisk, stand-up med Thomas Warberg, Brian Lykke og Kasper Gross, Big Fat Snake eller Chris MacDonald. I marken for at møde kunderne Der er mange måder at møde både eksisterende og potentielle kunder på. I foråret havde Skive filialen allieret sig med håndboldklubben HRH 74, da de besøgte SuperBrugsen i Roslev. Mens håndboldspillerne pakkede kundernes varer, fik sparekassens medarbejdere en lille snak med de handlende. Samtidig uddelte klubben fribilletter til næste hjemmekamp. Og i Ålborg filialen har medarbejderne med stor succes hver 3. uge stået foran den lokale Netto eller Fakta med en konkurrence om et gavekort på 500 kr. til den pågældende butik. Faglige kundearrangementer Sparekassens filialer afholder jævnligt faglige arrangementer for de lokale kunder. I foråret har Horsens filialen haft to kundeaftener med fokus på henholdsvis arv og pension samt reglerne for leje af udenlandsk arbejdskraft (henvendt til lokale virksomheder). I maj afholdte filialerne i Billund og Give en investeringsaften om de nyeste tendenser inden for investering og formuepleje. Som bonus fik de fremmødte et spændende indblik i det nye LEGO House, der bygges overfor Billund filialen og forventes færdig i MasterCard kampagne I foråret har sparekassen kørt en større MasterCard kampagne for at informere kunderne om, at det gule sygesikringskort ikke længere kan bruges som rejseforsikring i udlandet efter 1. august I den forbindelse ville sparekassen gøre opmærksom på de mange fordele ved at have et MasterCard Guld eller Platinum. Udover at være et betalingskort med en rentefri kredit på op til 42 dage, har kortet tilknyttet en lang række rejseforsikringer, som dækker overalt i verden - bl.a. flyforsinkelser, forsinket bagage og afbestilling. Cirkus Dannebrog Tradionen tro inviterede også i 2014 de yngste kunder i Cirkus Dannebrog. Forestillingerne blev afholdt i Viborg, Ikast, Grindsted og Horsens. Alle FIRSTstep kunder havde mulighed for at tage far eller mor med i cirkus for kun 50 kr. pr. billet. Teamet for årets forestilling var Dynamic Youth, og Cirkus Dannebrogs dygtige artister imponerede endnu en gang med deres flotte præstationer - lige fra akrobatik til gøgleri og klovneri. årsrapport 2014 Side 5\n6 glimt fra ÅRET Open by Night I løbet af et år deltager sparekassens filialer i mange af de Open by Night aftener, der finder sted rundt omkring i markedsområdet. I Farsø blev der afholdt Hot Sommer, hvor sparekassens medarbejdere fuldt ud levede sig ind i aftenens tema, som var landmandsliv. Klædt ud som landmænd arrangerede de konkurrencer i støvlekast med præmier til de dygtigste, og derudover blev alle forbipasserende budt på gulerødder med top. Fokus på Swipp Med Swipp blev det i 2013 muligt at overføre penge med mobiltelefonen - man skal blot kende modtagerens mobilnummer. Med markedsføring i filialerne bakkede i efteråret 2014 op om den landsdækkende kampagne, der skulle få flere til at benytte Swipp. Sparekassen har også aktivt støttet andre nye tiltag fra Swipp såsom Swipp Erhverv, som gør det muligt for mindre erhvervsdrivende at tilbyde kunderne at benytte mobilen til at betale for varer med en pris på helt op til kr. BoligkøbPlus Under navnet BoligkøbPlus introducerede sparekassen i foråret 2014 et nyt boliglånsprodukt til en attraktiv rente på 5,95%. Sammen med et BoligkøbPlus lån er der mulighed for at få en Flyttekassekredit på kr. til kun 3% i rente. Den kan bruges til at dække udgifter i forbindelse med flytning, istandsættelse og lignende. Med pressemeddelelser og annoncer har der været fokus på lånet flere steder i markedsområdet for at sætte skub i den lokale bolighandel. Golf arrangementer I 2014 afholdte sparekassen golfarrangementer flere steder i markedsområdet - eksempelvis i Lem og Farsø. I Lem blev golfmatchen afholdt i Harre Vig Golfklub, hvor der var et godt fremmøde. Det blev en hyggelig dag, hvor de deltagende golfspillere kunne møde nogle af sparekassens medarbejdere i anderledes og mere uformelle omgivelser. Efter matchen bød sparekassen på en lille forfriskning, mens deltagerne ventede på dagens resultat. Markedsdage Med kreative idéer har sparekassen deltaget i markedsdage i eksempelvis Grindsted og Hornum. Til høstmarkedet i Grindsted havde filialen inviteret en af sparekassens erhvervskunder, som har et mobilt mosteri. Det gav markedets besøgende mulighed for at få lavet havens mange æbler om til lækker most. Til Septembermarked i Hornum var der underholdning for alle pengene, da filialen havde inviteret 4 kendte mænd fra Hornum til at dyste om at lave den flotteste lagkage. Pensionskampagne 2014 Traditionen tro blev året i afrundet med en anderledes og opmærksomhedsskabende pensionskampagne. Sparekassens filialer blev inddelt i P-zoner med blå P- skilte. I dette tilfælde stod P dog ikke for parkering, men for pension. I stedet for kundebreve fik kunderne tilsendt rigtige P-skiver med en invitation til at komme ind i sparekassens P-zone og få rådgivning omkring deres pensionsopsparing - så den passer til kundernes fremtidige ønsker og muligheder. Side 6\n7 ledelsesberetning Året der gik Overblik Resultatet for året er et underskud på ca. 121 mio. kr., hvilket er klart utilfredsstillende. Renteindtægterne er faldet med ca. 109 mio. kr. i forhold til 2013, Dette skal bl.a. ses i sammenhæng med, at udlån er faldet med 12,6 pct. fra primo til ultimo året. Faldet i renteindtægter opvejes dog delvist af reducerede renteudgifter og øgede gebyrindtægter. Rente- og gebyrindtægter (netto) er kun ca. 45 mio. kr. mindre end opnået i Nedskrivningerne beløber sig til ca. 414 mio. kr., hvilket er væsentligt over det forventede, men dog ca. 184 mio. kr. mindre end i Sparekassen har i efteråret 2014 solgt aktier i DLR Kredit A/S og samtidig indgået 5-årig optionsaftale om at kunne tilbagekøbe aktierne under nærmere angivne betingelser. Sparekassen har udgiftsført optionspræmien for alle 5 år i 2014 under andre driftsudgifter. Dette har ekstraordinært påvirket årets resultat negativt med ca. 19 mio. kr. Salget af aktierne fratrukket optionspræmien har en positiv effekt på sparekassens kapitalprocent på ca. 1,6 procent point. I efteråret 2014 var Finanstilsynet på planlagt inspektion i Den Jyske Sparekasse, hvor sparekassens væsentlige områder blev gennemgået ud fra en risikobaseret vurdering. Finanstilsynets redegørelse for inspektionen er offentliggjort den 27. februar 2015 og redegør bl.a. for, at der er behov for mernedskrivninger i forhold til 30. september 2014 på 99,3 mio. kr., forøgelse af gruppevise nedskrivninger på landbrug med 20,0 mio. kr. samt nedskrivning af egne ejendomme med 25,1 mio. kr. Nævnte poster er indarbejdet i årsrapporten for Hovedparten af nedskrivningerne på ejendomme er foretaget på ejendomme i datterselskabet DJS Erhvervsinvest A/S. Sparekassens kernekapital- og kapitalprocent blev henholdsvis 11,9 pct. og 13,9 pct. mod 12,1 pct. og 13,6 pct. i Egenkapitalen er faldet med 11,1 pct. til mio. kr. i forhold til , primært som følge af resultatet for året og udbetaling af renter til garanter. Sparekassens garantkapital er på 864,4 mio. kr., mod 871,9 mio. kr. i Vi har garanter. Der udbetales 16,9 mio. kr. i rente i foråret 2015, forudsat at det godkendes på repræsentantskabsmødet. Sparekassen har nu kunder mod ultimo Tilbagegangen er forårsaget af en bevidst beslutning om ikke at forlænge meget attraktive rentevilkår til et stort antal en-konto kunder erhvervet for flere år siden via MyBanker. Den ombrudte resultatopgørelse viser sparekassens primære indtjening i forhold til de øvrige poster, der indgår i periodens resultat. Ombrudt resultatopgørelse kr kr. Netto renteindtægter Gebyrer og udbytteindtægter Netto rente- og gebyrindtægter Udgifter til personale og administration Af- og nedskr. på immaterielle og materielle aktiver Primær indtjening Kursregulering Nedskrivninger på udlån og tilgodehavender Øvrige poster Resultat før skat Skat Periodens resultat Nøgletal 2014 pct pct. Kapitalprocent (tidligere solvensprocent) 13,9 13,6 Overdækning i forhold til lovkrav om likviditet 156,1 171,6 Summen af store eksponeringer 0,0 0,0 Årets nedskrivningsprocent 3,0 3,9 Resultatopgørelsen Den primære indtjening, jf. den ombrudte resultatopgørelse, udgør 262,8 mio. kr., og er faldet i forhold til 2013, hvor den var 285,5 mio. kr. Indtjeningen har ikke levet op til forventningerne, bl.a. som følge af et stadigt lavt aktivitetsniveau hos kunderne Netto rente- og gebyrindtægter 1. halvår Netto rente- og gebyrindtægter 2. halvår Adm. omk. mv. 1. halvår Adm. omk. mv. 2. halvår 2010 Mio. kr Netto rente- og gebyrindtægter Index Udgifter til personale og adm Index Netto rente- og gebyrindtægter er faldet med 45,3 mio. kr. (5,8 pct.) i forhold til 2013, mens udgifterne til personale og administration er faldet med 25,0 mio. kr. (5,3 pct.). Omkostningsindexet stiger i såvel 2012 som i 2013 som en konsekvens af markedsudvidelserne Nedskrivningerne er i 2014 fortsat på et højt niveau og beløber sig til 413,6 mio. kr. mod 598,1 mio. kr. i Nedskrivninger uddybes i afsnittet vedrørende nedskrivninger og korrektivkonto på side 11 og afsnittet vedrørende nedskrivninger på side årsrapport 2014 Side 7\n8 ledelsesberetning Balancen s balance udgør pr. 31. december mio. kr. mod mio. kr. i 2013, hvilket er et fald på 6,7 pct. Nedbringelsen af balancen er en kombination af en bevidst styring fra s side, samtidig med et stadigt lavt aktivitetsniveau hos kunderne. Kapitalprocenten er opgjort til 13,9 pct. ultimo 2014, mod 13,6 ultimo Solvensbehovet er opgjort til 10,6 pct. ultimo 2014 mod 10,9 pct. ultimo Der er således en overdækning på 3,3 pct. i 2014 mod en overdækning i 2013 på 2,7 pct. I afsnittet om kapital på side 10, er der en prognose for overdækningen i de kommende 3 år. Udlånssiden er reduceret med 12,6 pct. fra mio. kr. ultimo 2013 til mio. kr. ultimo Udviklingen på udlånssiden er ikke tilfredsstillende, men en konsekvens af den stadigt lave samfundsmæssige aktivitet. Indlån er reduceret med 1,5 pct. fra mio. kr. ultimo 2013 til mio. kr. ultimo Udviklingen på indlånssiden er acceptabel. Indlån er i 2014 reduceret som følge af afregning af skat ved omlægning fra kapitalpensioner til aldersopsparing. Garantkapitalen er faldet svagt fra 871,9 mio. kr. ultimo 2013 til 864,4 mio. kr. Egenkapitalen er ultimo 2014 reduceret med 11,1 pct. fra 1.405,0 mio. kr. ultimo 2013 til 1.249,5 mio. kr. ultimo Udviklingen i garantkapital og egenkapital kan ses på side 24. Egentlig kernekapital (Core tier 1) ligger på 8,6 pct. ultimo 2014 mod 9,0 pct. ultimo Kernekapital (Tier 1) er på 11,9 pct. mod 12,1 ultimo Kernekapitalens andel af det samlede kapitalgrundlag udgør nu 85,7 pct. Den likviditetsmæssige overdækning er på 156,1 pct., hvilket er tilfredsstillende. Usikkerhed ved indregning og måling Den væsentligste usikkerhed ved indregning og måling knytter sig til udlån. I arbejdes der løbende på forbedringer af metoder til indregning og måling heraf. Endvidere vil der være en vis usikkerhed knyttet til mulighederne for at udnytte koncernens udskudte skatteaktiver. Der henvises til note 2 Væsentlige regnskabsmæssige skøn for yderligere beskrivelse. Begivenheder efter regnskabsårets afslutning Der er fra balancedagen og frem til i dag ikke indtrådt forhold, som forrykker vurderingen af årsrapporten. Likviditet og kapital Balancen mellem ind- og udlån Sparekassen har i de seneste år gået efter balance mellem indog udlån. Pr. 31. december udgør udlån til amortiseret kostpris mio. kr., og indlån udgør mio. kr. Der er mio. kr. mere i indlån end udlån, hvilket er positivt. Det har blandt andet muliggort nedbringelse af udstedte obligationer med statsgaranti. at låne. Balancen mellem ind- og udlån er vigtig for fremtiden, da det giver et mere robust forretningsgrundlag, når konjunkturerne vender igen. Likviditet Nedbringelse af statsgarantirammen Ved fusionen med Sparekassen Farsø i 2012 fik forlænget statsgarantirammen via Finansiel Stabilitet for et beløb på op til mio. kr. Dette beløb er efterfølgende nedskrevet til mio. kr., der primo 2013 er udnyttet til at udstede egne obligationer, som kan benyttes til at belåne i Danmarks Nationalbank, og dermed tælles med i likviditetsprocenten. 2/3 af obligationsbeløbet var oprindeligt aftalt til at forfalde efter 3 år primo 2016, mens 1/3 var aftalt til at forfalde ultimo På baggrund af en god likviditet og rentebesparelse har Den Jyske Sparekasse førtidsindfriet udstedte obligationer med statsgaranti i juni 2014 for 500 mio. kr., i september 2014 for 250 mio. kr. og i oktober 2014 for 250 mio. kr. Den forlængede statsgarantiramme er således nedskrevet til 426 mio. kr. Garantiprovisionen er på 2,10 pct. frem til februar 2015 og derefter på 2,25 pct. I januar 2015 har førtidsindfriet de sidste 426 mio. kr., hvorefter statsgarantirammen er helt indfriet. I juni 2014 har optaget nyt 3 årigt obligationslån (seniorlån) på 250 mio. kr. Prisfastsættelsen er cibor 3 + 1,50 pct.-point. Nedbringelse af statslig hybrid kernekapital har i oktober 2014 indfriet statslig hybrid kernekapital for 40 mio. kr. Nationalbankens belåningsordning I 2012 udnyttede Nationalbankens 3-årige lånefacilitet med optagelse af lån på 500 mio. kr. med oprindeligt forfald i marts 2015 og lån på 500 mio. kr. med forfald i september I juni og september 2014 er de 3-årige lån helt førtidsindfriet. Likviditetsprocenten Sparekassen har været i stand til at holde en likviditetsprocent på 156,1 pct. i forhold til 171,6 pct. ved ultimo 2013 på trods af ovennævnte indfrielser af udstedte obligationer med statsgaranti på 1 mia. kr. Den 2. december 2013 meddelte Danmarks Nationalbank, at pengeinstitutterne fra den 1. juli 2014 ikke længere kan tælle sektoraktier samt belåning af pengeinstitutternes udlån med i likviditetsprocenten. Efter bortfald af disse midlertidige ordninger og ovennævnte førtidsindfrielser er s likviditetsprocent fortsat tilfredsstillende ,1 171,6 148,2 131,6 Likviditetsprocent 234,4 At det er lykkedes at få et pænt indlånsoverskud, er et resultat af øget fokus og kundernes lyst til at spare op og mindre lyst til Side 8\n9 ledelsesberetning Likviditetsberedskab Fundingmarkedet er så småt ved at finde tilbage til en mere normal situation, men det er stadig betydeligt dyrere at hente funding end før finanskrisen. Sparekassen har en klar plan for, hvordan der i fremtiden skal hentes likviditet. Tabel A: Forventede ændringer i sparekassens likviditet Mio. kr Indfrielse af statsgaranti Hjemtagelse af nye likviditetslån *) Indfrielse af ansvarlig kapital Indtjening efter skat og rente til garantkapital Netto indlån- og udlånspåvirkning (excl. puljer) Årets likviditetspåvirkning *) alternativt i form af udlånsfald. I 2017 nettobeløb Forventede ændringer i sparekassens likviditet fremgår af tabel A. Af tabel A fremgår endvidere hvor meget sparekassen forventer at hjemtage af nye likviditetslån. I 2015 forventer sparekassen som udgangspunkt ikke at hjemtage nye likviditetslån. I 2017 forfalder et likviditetslån på 250 mio. kr. som forventes refinansieret. Det forudsættes, at der ikke sker refinansiering af statsgarantien i 2015, idet fald i udlån har muliggjort fuld indfrielse af statsgarantien. Tabel B: Forventet likviditetsbeholdning/-procent Mio. kr Primo likviditet Årets likviditetspåvirkning Ultimo likviditet Likviditetsprocent 152 (min 50%) 156% 141% 155% 158% Likviditetsplanen (tabel B) viser, at under de budgetterede forudsætninger lever op til likviditetskravene i 152 i Lov om finansiel virksomhed i årene frem til og med Det er sparekassens plan løbende at hente funding efter behov (se tabel A). Tabel C: Indlånsoverskud Mio. kr Indlån incl. puljer Udlån til amortiseret kostpris Indlånsoverskud På likviditetsområdet implementeres i løbet af nogle år to nye nøgletal, som over tid vil erstatte den nuværende likviditetsprocent ( 152 i Lov om Finansiel Virksomhed). Liquidity Coverage Ratio (LCR) fra 2015 Fra oktober 2015 indføres LCR. LCR er et kortsigtet likviditetsmål, som skal sikre, at sparekassen har tilstrækkelig likviditet til at modstå et 30-dages likviditetsstress. LCR angiver den mængde likvide højkvalitetsaktiver, som sparekassen skal holde for at modgå det netto likviditetsafløb, som vi vil opleve under et intensivt, kortsigtet likviditetsstress. Den 10. oktober 2014 blev EU-kommissionens delegerede forordning vedtaget, hvoraf det fremgår, at LCR kun skal udgøre 60 pct. pr. 1. oktober 2015 stigende til 100% pr. 1. januar Indtil da gælder de nuværende likviditetsregler. Det fremgår endvidere, at realkreditobligationer kan medregnes til niveau 1-aktiver med 70% af likviditetsbufferen forudsat at udstedelsen af den pågældende obligationsserie er større end 3,7 mia. kr., hvilket vil gøre det nemmere at efterleve kravene. Pr udgør sparekassens LCR 232%, hvorfor vi allerede på nuværende tidspunkt opfylder lovens krav på 100% ved fuld implementering. Net Stable Funding Ratio (NSFR) fra 2018 Tidligst fra 2018 indføres det andet nøgletal NSFR, som skal sikre, at sparekassens likviditetsprofil er passende stabil over en 1-årig tidshorisiont. Det er endnu ikke fastlagt i hvilken form, den skal indfases. Stabil funding i Tilsynsdiamanten er i realiteten en forsimplet udgave af Net Stable Funding Ratio, og her ligger vi sikkert indenfor grænseværdien (se afsnit Tilsynsdiamanten side 11). Internal Liquidity Adequacy Assessment Processes (ILAAP) fra 2015 Fra marts 2015 skal alle pengeinstitutter med virkning for årsrapporten 2014 som noget nyt udarbejde en ILAAP (Internal Liquidity Adequacy Assessment Processes), omhandlende god likviditetsstyring og dokumentation herfor. ILAAP en skal være godkendt af bestyrelsen og skal sendes til Finanstilsynet. Pr udgør indlånsoverskuddet 2,6 mia. kr., som forventes forøget lidt i 2015 hvorefter det er svagt stigende de kommende år (tabel C) Pr udgør indlån over kr. 1,7 mia. kr. ud af det samlede indlån på 12,5 mia. kr. Likviditetsplaner forelægges bestyrelsen minimum en gang årligt og med løbende opfølgning. Som en del af likviditetsplanerne findes en lovpligtig nødplan, som kan igangsættes, hvis det uforudsete skulle ske. årsrapport 2014 Side 9\n10 ledelsesberetning Kapital Kapitalkrav Sparekassen udarbejder løbende kapitalplaner for den kommende kapitalsammensætning. Planerne forelægges bestyrelsen minimum en gang årligt og med løbende opfølgning. s kapitalplan for Opgørelse af kapitalgrundlag (1.000 kr.) 31/ / / / Egenkapital Fradrag Immaterielle aktiver Forsigtighedsfradrag Udbytte (renter - garantkapital) Kredit- og finansieringsinstitutter (ikke væsentlige) Core Tier 1 Egentlig kernekapital Hybrid kernekapital Fradrag Overgangsregel Kredit- og finansieringsinstitutter (ikke væsentlige) Tier Supplerende kapital Fradrag Nedtrapning (fra 5 år før udløb) Kredit- og finansieringsinstitutter (ikke væsentlige) Kapitalgrundlag Samlet risikoeksponering Core tier 1 i pct. 8,6% 9,2% 9,6% 10,1% Tier 1 i pct. 11,9% 12,5% 12,7% 13,2% Kapitalpct. (solvenspct.) 13,9% 14,6% 14,9% 15,0% Individuel solvensbehov 10,6% 10,5% 10,5% 10,5% Kapitalbevaringsbuffer - 0,0% 0,6% 1,3% Kontracyklisk kapitalbuffer - 0,0% 0,0% 0,0% Kapitaloverdækning 3,3% 4,1% 3,8% 3,2% I tabellen ovenfor ses sparekassens kapitalplan frem til udgangen af Opstillingen er baseret på reglerne i kapitalkravsforordningen CRR. Kapitalbevaringsbufferen (som er implementeret i dansk lovgivning på baggrund af kapitalkravsdirektivet CRD IV) vil udgøre 2,5 pct., når den er fuldt indfaset i I 2015 er den fastsatte sats 0 pct., mens den i 2016 og 2017 er henholdsvis 0,625 pct. og 1,25 pct. 0 pct. i 2015, 2016 og 2017, da det ikke vurderes sandsynligt, at væksten vil have et omfang, som gør det nødvendigt at foretage en opbremsning. Den hybride kernekapital består af statslig hybrid kernekapital på ca. 375 mio. kr. inkl. indregnet kursstep-up på ca. 34 mio. kr. og yderligere hybrid kernekapital på 2 gange 50 mio. kr. Denne statslige hybride kernekapital kan efter de nye regler ikke medregnes i kapitalgrundlaget efter Herudover er en af posterne på 50 mio. kr. omfattet af overgangsregel i CRR og kan ikke medregnes efter Posten indgår med reduceret værdi i 2014 og I 2014 er der indregnet et fradrag på 10 mio. kr. og i 2015 et fradrag på 15 mio. kr., som konsekvens heraf. Den supplerende kapital på 300 mio. kr. har udløb i 2022 og kapitalen nedtrappes ved indregning i kapitalgrundlaget fra 5 år før udløb i henhold til reglerne i CRR. Der er derfor indregnet et fradrag på tkr. i Pr. 31. december 2014 er kapitalprocenten opgjort til 13,9 og solvensbehovet er opgjort til 10,6 pct. Der er hermed en overdækning på 3,3 pct. point. Dette svarer i beløb til ca. 430 mio. kr. Sparekassen er således forsvarligt kapitaliseret og lever til fulde op til lovens krav. Det er imidlertid bestyrelsens målsætning, at sparekassen skal kapitaliseres endnu bedre i de kommende år. Dette med baggrund i de nye kapitalregler og ønsket om en stærkere kapitalbase, når konjunkturerne vender. Følgende instrumenter kan i prioriteret rækkefølge bringes i anvendelse for at opnå den ønskede overdækning: I form af overskud I form af salg af sektoraktier I form af optagelse af kapital med rette egenskaber overholdende såvel CRD IV/CRR regelsættet som 8+ solvensmodelkravene De viste instrumenter kan bringes i anvendelse isoleret set hver for sig eller mere sandsynligt som en kombination heraf. Sparekassen har i mange år, som alternativ til at etablere selskaber, deltaget aktivt i opbygningen og køb af fælles infrastruktur for finansielle selskaber. Vi har således en betydelig beholdning af aktier i de pågældende selskaber. Den bogførte værdi af sparekassens aktier i disse selskaber overstiger 10 pct. af sparekassens egentlige kernekapital før fradrag vedr. nævnte aktier, hvorved den overskydende del skal fratrækkes i kapitalgrundlaget. Fradraget pr er ca. 96 mio. kr., svarende til 0,7 pct. af de risikovægtede poster, som ikke kan medregnes i solvensoverdækningen. Den kontracykliske kapitalbuffer (som er implementeret i dansk lovgivning på baggrund af kapitalkravsdirektivet CRD IV) indfases fra 2015 og kan når den er fuldt indfaset i 2019 fastsættes op til 2,5 pct. Den kontracykliske buffersats fastsættes af Erhvervs- og vækstministeren under hensyntagen til bl.a. kreditcyklussen, risiciene som følge af overdreven udlånsvækst og særlige forhold i den nationale økonomi. Ved udarbejdelsen af kapitalplanen er det forudsat, at kravet er Side 10\n11 ledelsesberetning Tilsynsdiamanten Sparekassen overholder alle tilsynsdiamantens pejlemærker, jf. tabellen nedenfor. De 5 nøgletal Finanstilsynets pejlemærke Den Jyske Sparekasse Overholdt Summen af store eksponeringer max. 125 % 125 0,0 a Udlånsvækst max. 20 % 20-12,6 a Ejendomseksponering max. 25 % 25 15,7 a Likviditetsoverdækning min. 50 % ,1 a Stabil funding max. 1* 1 0,67 a * Udlån/arbejdende kapital fratrukket obligationer med en restløbetid under 1 år. Arbejdende kapital består af indlån, udstedte obligationer, efterstillede kapitalindskud og egenkapital, heri medregnes lån i Nationalbanken med restløbetid over 1 år. Nedskrivninger og korrektivkonto Sparekassen har igennem de senere år foretaget store nedskrivninger. Den negative økonomiske udvikling indenfor brancher, hvor sparekassen har betydelige eksponeringer, samt nye nedskrivningsregler og tilpasning til Finanstilsynets metoder, er en del af forklaringen på de store nedskrivninger. Vision har en vision om at være en selvstændig virksomhed med en kontrolleret forretningsudvikling, der sikrer en stabil og stigende indtjening. Vi ønsker at være lokalt forankret i de områder, hvor vi har filialer. har en vision om at være en efterspurgt arbejdsplads, hvor den enkelte medarbejder føler sig værdsat og velinformeret. Vi ønsker at skabe en virksomhed, hvor rammerne for personlig udvikling gør det attraktivt og trygt at følge med og efterleve de krav, som omverdenen stiller til enhver tid. Værdier I bestræber vi os på at efterleve ovenstående idégrundlag og vision gennem nedenstående seks kerneværdier, der udgør sparekassens værdigrundlag: Ærlighed Professionalisme Handlekraft Visionær Teamånd Købmandskab halvår 2. halvår Endelige tab af nedskrivninger I ovenstående figur vises udviklingen over en årrække for nedskrivninger og de endelige tab. Figuren viser tydeligt, at nedskrivninger ikke er lig med tab. Set over alle årene er tabet i gennemsnit 52,1 pct., dog med stigende andel fra 2011 og frem til i dag. På korrektivkontoen er der opbygget en samlet nedskrivningssaldo på mio. kr. inklusive hensættelser til tab på garantier m.m. på 51 mio. kr. Denne saldo er en buffer for fremtidige forventede tab. Hertil kommer nedskrivninger på overtagne eksponeringer (dagsværdireguleringer) i forbindelse med fusionerne med Sparekassen Farsø, Spar Salling Sparekasse og Sparekassen i Skals på 365 mio. kr. Sidstnævnte må ikke regnskabsmæssigt vises som en del af korrektivkontoen. Tillægges beløbet, vil den samlede korrektivkonto være på ca. 2 mia. kr. Med fremgang i samfundet kan der være mulighed for, at en del af de nuværende nedskrivninger (og dagsværdireguleringer) ikke udløser tab og derved kan indtægtsføres over tid i sparekassens regnskab. Idégrundlag s idégrundlag er: At skabe overblik, så kunderne oplever overskud - personligt og økonomisk Værdierne er formuleret i fællesskab med sparekassens medarbejdere og er med til at sikre, at alle i arbejder efter samme grundlag for at leve op til idégrundlag og vision. Markedspladsen Sparekassens forretningsmæssige hovedaktiviteter kan primært henføres til Indlån, Udlån, herunder Realkredit, Garantistillelse, Selvbetjeningsprodukter og Investeringsservice. Vores primære markedsområde er Jylland med udgangspunkt i vores nuværende filialdækning. Vi følger vores nuværende kunder til andre geografiske områder, men er ikke aktivt opsøgende udenfor vores nuværende filialdækning. Sparekassen henvender sig til privatkunder, offentlige kunder og foreninger samt mindre og mellemstore erhvervskunder*. Vi prioriterer fortrinsvis helkundeforhold, og ønsker langvarige kunderelationer. Overordnet ønsker at være markedsorienteret. Indenfor vores hovedaktiviteter tilbydes en palette af produkter og serviceydelser, der løbende bliver udviklet, så de matcher kundens behov og sparekassens ønske om at tilbyde kunderne tidssvarende og relevante muligheder. Kundens behov for helhedsløsninger giver efterspørgsel efter produkter og serviceydelser, som sparekassen har valgt at tilbyde gennem eksterne samarbejdspartnere. Dette gælder især Investeringsservice, Korrespondentbank, Realkredit, Forsikring, Betalingsformidling og Pension. Sparekassen ønsker at samarbejde med leverandører, der lever op til vores ønske om at tilbyde kunderne attraktive løsninger. * Defineret som virksomheder med under 250 ansatte og en årlig omsætning mindre end 1 mia.kr. årsrapport 2014 Side 11\n12 ledelsesberetning IT IT leverandører Skandinavisk Data Center (SDC) er i dag s primære samarbejdspartner på IT-området og ansvarlig for den daglige håndtering og driften af vores omfattende IT-løsning. Nets leverer sparekassens infrastruktur på betalingsformidlingsområdet og sparekassens hjemmeside er udviklet af webbureauet Skybrud. Hjemmesiden vedligeholdes og opdateres internt. På baggrund af et ønske om at styrke fokus på kunde- og forretningssiden besluttede ultimo 2013 at skifte IT-leverandør til BEC. Konverteringen til BEC finder sted den 20. april I løbet af 2014 har sparekassen været igennem en omfattende proces for at forberede konverteringen. Der er blandt andet blevet afholdt workshops inden for de enkelte fagområder, og fagansvarlige medarbejdere har været på referencebesøg hos andre BEC-pengeinstitutter. Inden konverteringen vil alle sparekassens medarbejdere blive grundigt uddannet i BEC s systemer Beløbsgrænsen på Swipp hævet I oktober blev beløbsgrænsen på Swipp hævet fra kr. til kr., hvilket betyder, at privatpersoner med en Swippaftale kan overføre helt op til kr. om dagen med mobiltelefonen. Beløbsgrænsen kan kunderne ændre manuelt i deres Swipp-aftale i Mobilbanken eller Netbank. Man kan dog aldrig overføre mere, end man har til rådighed på sin konto. Grænsen på de kr. betyder, at Swipp har den højeste beløbsgrænse for mobilbetalinger på det danske marked. Det er gratis for både privat- og erhvervskunder at oprette og benytte Swipp. Swipp til Erhverv I juli 2014 blev det muligt for mindre erhvervsdrivende at tilmelde sig Swipp og dermed give kunderne mulighed for at benytte mobiltelefonen til at betale for varer eller serviceydelser med en pris på helt op til kr. Nye kontaktløse betalingskort I efteråret 2014 lancerede sparekassen en ny kontaktløs funktion på MasterCard. Det betyder, at man kan betale med MasterCard, uden at kortet har fysisk kontakt til kortterminalen, og uden at man behøver at indtaste en PIN-kode. Hvis man vælger at bruge den kontaktløse funktion, vil man af sikkerhedsmæssige hensyn med jævne mellemrum blive bedt om at indsætte sit kort i terminalen og indtaste sin PIN-kode - for at verificere at man er den retmæssige ejer af kortet. Den kontaktløse funktion er pålagt en beløbsgrænse på 200 kr. Køber man for mere, skal man indtaste sin PIN-kode. Kort med den nye kontaktløse funktion indføres løbende, efterhånden som de nuværende kort udløber. Sparekassen forventer at kunne indføre kontaktløse Visa/Dankort i løbet af Brancheorganisationer og samarbejdspartnere Sparekassen er medlem af Lokale Pengeinstitutter, en brancheforening for ca. 70 lokale banker, sparekasser og andelskasser i Danmark, Færøerne og Grønland. Lokale Pengeinstitutters markedsandel er på ca. 25 pct., både for privatkunder og blandt små og mellemstore erhvervsvirksomheder. Sparekassen er desuden med i 3S samarbejdet, som er et erfa-samarbejde mellem 9 sparekasser. Side 12 Nye produkter BoligkøbPlus I foråret 2014 introducerede sparekassen boliglånet BoligkøbPlus til en attraktiv rente på 5,95%. Lånet henvender sig både til kunder, som vil købe en eksisterende bolig og til dem, der ønsker at bygge et nyt hus. I forbindelse med et boliglån vil der typisk være udgifter til flytning, istandsættelse og lignende. Sammen med et BoligkøbPlus lån er der derfor mulighed for at få en Flyttekassekredit på kr. til kun 3% i rente. Med pressemeddelelser og annoncer har der været fokus på lånet flere steder i markedsområdet for at sætte skub i den lokale bolighandel. s Støttefond I forbindelse med fusionen med Sparekassen i Skals den 31. december 2012 blev s Støttefond etableret. Fondens formål er at yde støtte til velgørende og almennyttige formål i s virkeområde. Støttefonden afløste s Gavefond pr. 1. juli Der kan søges støtte fra fonden via hjemmesiden Garantmøder I marts og april måned inviterede atter til garantmøde. I 2014 blev møderne afholdt i Løgumkloster, Farsø, Skals, Vejle, Grindsted og Ikast. Dørene blev åbnet en time før møderne startede kl , så der var tid til, at garanterne kunne nyde en lille forfriskning. Efter formandens beretning om det forgangne år i sparekassen, og direktionens gennemgang af sparekassens regnskab og forventninger til fremtiden, gik underholdningen på scenen. Sparekassen lægger hvert år meget energi i at finde en bred vifte af underholdning til garantmøderne, så der er noget for enhver smag. I år var der mulighed for at høre Trine Gadeberg, De 4 tenorer, Tørfisk, stand-up med Thomas Warberg, Brian Lykke og Kasper Gross, Big Fat Snake eller Chris MacDonald. Garanterne kunne som altid frit vælge hvilket møde de vil deltage i. Garantmøderne er en anledning til at sige tak til vores trofaste garanter, som udgør en vigtig del af sparekassens fundament. Samfundsansvar (CSR) Corporate Social Responsibility (CSR) dækker over samfundsansvar. Begrebet er langt fra en ny eller statisk størrelse. Det er et begreb i bevægelse, og der kommer hele tiden nye tiltag på området. har eksempelvis med vores forankring i og opbakning til lokalsamfundet udvist samfundsansvar helt fra sparekassens oprettelse - lang tid før det blev moderne. er en virksomhed, der med respekt for de forretningsmæssige mål opererer som ansvarlig samfundsaktør. Det drejer sig blandt andet om at være en aktiv spiller i det lokale og regionale forenings- og idrætsliv. Vi ønsker at være til stede og pleje vores talrige sponsorater i særdeleshed med fokus på breddeidrætten. s Støttefond uddeler både større og mindre beløb til kulturelle og sociale formål. Det lokale eksponering er en hjørnesten i vores forretningsfilosofi. Også når det gælder medarbejdere, tager sparekassen sit\n13 ledelsesberetning sociale ansvar alvorligt. Tiltag inden for seniorordninger og sundhedsfremme er nogle af grundene til, at vi betragtes som en attraktiv arbejdsplads. Som miljøbevidst virksomhed har sparekassen de senere år taget initiativ til en række foranstaltninger, der medvirker til at begrænse sparekassens energiforbrug. Sparekassens bestyrelsesarbejde foregår elektronisk og yderligere besparelser på papirforbruget sker ved, at der i højere grad kommunikeres elektronisk med repræsentantskabet. På vores hjemmeside kan man læse mere om, hvad gør inden for samfundsansvar, fordelt på områderne: Samfund og lokalt eksponering Medarbejdere Kerneforretninger CSR og samarbejdspartnere Miljø Uafhængige fonde Jelling Sparekasses Fond, Sparekassen Løgumklosters Fond, Fonden for Sparekassen Farsø og Fonden for Sparekassen i Skals er lokale og uafhængige fonde, der blev stiftet, da de fire sparekasser fusionerede med i henholdsvis 2007, 2009 og De uafhængige fonde bidrager til de lokalsamfund, der gennem årene trofast har støttet op om sparekassen, og de yder støtte til almennyttige og velgørende formål i de fire tidligere sparekassers markedsområder. På er det nærmere beskrevet, hvad de lokale fonde yder tilskud til, og hvordan man søger. Vidensressourcer Væsentlige vidensressourcer af særlig betydning for den fremtidige indtjening består hovedsageligt af vores engagerede medarbejdere samt de systemer og værktøjer, der anvendes i forbindelse med rådgivning. Medarbejdere I 2014 har haft det interne tema Succes er værd at kæmpe for et tema, som er inkorporeret i mange forskellige projekter og arbejdsopgaver, på alle niveauer i sparekassen. Det ligger meget på sinde, at have medarbejdere, der er fuldt kvalificeret til at give den bedste rådgivning til sparekassens mange kunder har stået i uddannelsens tegn. En kontinuerlig kompetenceafklaring af alle privatrådgiveres vidensniveau er blevet sat i gang i 2013, og har i 2014 resulteret i et større uddannelsesforløb. Alle privatrådgivere er blevet tilbudt kurser på de fagområder, hvor den enkelte måtte savne viden. Kurserne har omhandlet fagområderne bolig, investering, pension og forsikring. Fremover vil alle sparekassens privatrådgivere årligt få vurderet deres kompetencer og uddannelse vil blive tilbudt efter behov. Det forventes endvidere, at alle erhvervsrådgivere i løbet af det kommende år, vil indgå i et lignende kompetenceafklaringsforløb. s talentprogram Puzzlerne er i 2014 blevet opdateret og de første Puzzlere har været igennem på de nye vilkår. Det har bl.a. betydet, at de dimitterende Puzzlere har lavet hver deres eksamensprojekt, som blev fremlagt for direktionen. I 2014 er der desuden gennemført lederuddannelse for alle sparekassens fag- og filialchefer. Emnet har været Den Gode Leder og har bygget ovenpå den ledelseskanon, som blev lavet på ledergruppens strategiseminar i foråret Emnet for lederuddannelsen har overordnet været en præsentation af, hvad forventer af sine ledere, samt at Succes er værd at kæmpe for. Faktaboks om sparekassens medarbejdere Aldersfordeling 0-30 år = 9,38% år = 15,78% år = 23,88% år = 36,46% 61 - = 14,50% 0-30 år = 10,09% år = 15,02% år = 28,33% år = 37,77% 61 - = 8,79% Anciennitet i gennemsnit 13,6 år 12,7 år Kønsfordeling Mænd = 42,5% Kvinder = 57,5% Mænd = 41,6% Kvinder = 58,4% Gennemsnitsalder 48,7 år 47,5 år Antal medarbejdere omregnet til fuldtidsansatte 452,2 478,3 Uddannelsesdag i gennemsnit 2,3 1,7 Kønsfordeling for ledelsen i sparekassen Mænd = 82,1% Kvinder = 17,9% Mænd = 82,3% Kvinder = 17,7% Mangfoldighed i ledelsen og bestyrelsen ønsker generelt en mere lige fordeling af kvinder og mænd i såvel bestyrelse som i ledelsen. De repræsentantskabsvalgte medlemmer i sparekassens bestyrelse består i dag udelukkende af mænd. Bestyrelsen har en målsætning om at fordelingen skal ændres, således at andelen af kvindelige repræsentantskabsvalgte medlemmer af bestyrelsen skal udgøre mindst 25 % fra I sparekassens ledelse er andelen af kvinder i dag 17,9 %, målsætningen er 30 % fra Derfor har sparekassen fastlagt en strategi for at opnå denne fordeling. Det indebærer blandt andet, at man i de kommende år i højere grad vil være opmærksom på rekruttering af kvinder. Sparekassen har et talentudviklingsprogram med 8 yngre medarbejdere, hvoraf de 5 er kvinder. Det er blandt andet fra denne gruppe, at vi forventer at rekruttere vores fremtidige ledere. ønsker en åben og fordomsfri kultur, hvor den enkelte medarbejder udnytter sine kompetencer bedst muligt uanset køn. ansætter altid den kandidat, som er bedst egnet til en lederstilling uafhængigt af køn. God selskabsledelse Anbefalingerne for god selskabsledelse (Corporate Governance) er udformet af Komitéen for God Selskabsledelse. I 2013 udsendte Finansrådet en henstilling om, at alle medlemmer forholder sig til samtlige anbefalinger. Enkelte anbefalinger er kun et lovmæssigt krav for børsnoterede aktieselskaber. Denne henstilling har taget til efterretning, da vi mener, det er en god idé at synliggøre for vores kunder, at vi følger anbefalingerne for god selskabsledelse. årsrapport 2014 Side 13\n14 ledelsesberetning Anbefalingerne for god selskabsledelse bygger på følg eller forklar -princippet. Det betyder, at skal følge anbefalingerne eller forklare, hvorfor de ikke følges eller kun følges delvist. Anbefalingerne for god selskabsledelse er opdelt i følgende afsnit: 1. Selskabets kommunikation og samspil med selskabets investorer og øvrige interessenter 2. Bestyrelsens opgaver og ansvar 3. Bestyrelsens sammensætning og organisering 4. Ledelsens vederlag 5. Regnskabsaflæggelse, risikostyring og revision Politisk, myndighedsmæssigt og i medierne er der især stort fokus på bestyrelsens opgaver og ansvar samt bestyrelsens sammensætning og organisering. Sparekassen har de seneste år markant øget såvel fokus som indsats på dette område. Siden 2010 har bestyrelsen fulgt en procedure for en formaliseret og struktureret årlig samarbejdsevaluering. Derudover har bestyrelsen siden 2011 foretaget en supplerende årlig evaluering af de enkelte bestyrelsesmedlemmers kompetencer. Bestyrelsen har udarbejdet en kompetenceprofil med de overordnede kompetencer, som bestyrelsen skal besidde for at kunne udføre sine opgaver. Ved indstilling af kandidater til bestyrelsen tager bestyrelsen udgangspunkt i denne kompetenceprofil. På sparekassens hjemmeside er kompetenceprofilen tilgængelig sammen med en oversigt over de enkelte bestyrelsesmedlemmers kompetencer. På side 17 og 18 i denne ledelsesberetning kan man finde oplysninger om medlemmerne af bestyrelsen, som Komitéen for god Selskabsledelse anbefaler. Bestyrelsen fastlægger sparekassens overordnede strategi for en flerårig periode og genovervejer den minimum en gang om året på bestyrelsens strategiseminar. Endvidere fastlægges sparekassens risikoprofil, politikker og forretningsmodel for et år ad gangen. Bestyrelsen drøfter årligt sparekassens aktiviteter på de forskellige forretningsområder for at sikre relevant mangfoldighed i sparekassens ledelsesniveauer. Mangfoldighed omfatter blandt andet alder, international erfaring og køn. Der redegøres for bestyrelsens målsætning om mangfoldighed samt status side 13. Hele redegørelsen om god selskabsledelse i findes på sparekassens hjemmeside Redegørelsen for regnskabsperioden er en del af ledelsesberetningen i denne årsrapport for Finansrådets ledelseskodeks Finansrådet udsendte i november 2013 et ledelseskodeks med branchespecifikke anbefalinger vedrørende ledelsesmæssige forhold i pengeinstitutter. Ledelseskodekset rækker på visse punkter længere end lovgivningen og anbefalingerne fra Komitéen for god Selskabsledelse. Formålet med Finansrådets anbefalinger er dels, at medlemsvirksomhederne forholder sig aktivt til en række centrale ledelsesmæssige emner, og dels at der opnås større åbenhed om rammerne for ledelsen af de enkelte medlemsvirksomheder med henblik på at øge tilliden til banksektoren. Alle pengeinstitutter skal forholde sig til Finansrådets ledelseskodeks fra og med regnskabsaflæggelsen for Ligesom anbefalingerne for god selskabsledelse bygger Finansrådets anbefalinger på følg eller forklar -princippet. Det betyder, at skal følge anbefalingerne eller forklare, hvorfor de ikke følges eller kun følges delvist. Redegørelsen af Finansrådets ledelseskodeks skal ses i forlængelse af sparekassens redegørelse for god selskabsledelse, som er tilgængelig på sparekassens hjemmeside. På hjemmesiden er det ligeledes muligt at finde sparekassens værdigrundlag på adressen Som det også fremgår af sparekassens redegørelse for god selskabsledelse har et stort fokus på, at både nye og nuværende bestyrelsesmedlemmer besidder den erfaring, de kompetencer, de ressourcer (herunder tid), der er nødvendig for at bestride hvervet som bestyrelsesmedlem. Det betyder blandt andet, at bestyrelsen har udarbejdet en kompetenceprofil med de overordnede kompetencer, som bestyrelsen skal besidde for at kunne udføre sine opgaver. Ved indstilling af kandidater til bestyrelsen tager bestyrelsen udgangspunkt i denne kompetenceprofil. På baggrund af en årlig kompetenceafklaring og selvevaluering modtager alle bestyrelsesmedlemmer løbende den uddannelse og kompetenceudvikling, der er relevant i forhold til s størrelse, forretningsmodel og kompleksitet. Når det er nødvendigt, indkalder direktionen og bestyrelsen relevante fagspecialister til drøftelse af særligt komplekse og fagspecifikke emner. har stort fokus på den eksterne revisors rolle og kvaliteten i det udførte arbejde. Hele redegørelsen for Finansrådets ledelseskodeks i Den Jyske Sparekasse findes på sparekassens hjemmeside ledelseskodeks. Redegørelsen for regnskabsperioden er en del af ledelsesberetningen i denne årsrapport. Opfølgning på forventninger til 2014 og forventninger til 2015 Resultatforventningerne til 2014 blev ikke indfriet. Dette gælder såvel forventningerne til den primære indtjening som det samlede resultat. I årsrapporten for 2013 anføres, at der forventes en primær indtjening for 2014, der er ca. 50 mio. kr. større end realiseret i Den primære indtjening for 2014 blev 262,8 mio. kr., hvilket er 22,7 mio. kr. mindre end realiseret i Den væsentligste årsag til afvigelsen mellem forventningerne og de realiserede tal er, at de realiserede rente- og gebyrindtægter (netto) blev mindre end forventet, bl.a. som følge af faldende udlån. I årsrapporten for 2013 anføres, at der forventes nedskrivninger i niveauet mio. kr. i De realiserede nedskrivninger er på ca. 414 mio. kr. og dermed væsentligt over forventningerne. En del af forklaringen på afvigelsen er forøgede nedskrivninger indenfor landbrugsområdet, som følge af forringede udsigter for erhvervet. Resultatforventningerne til 2. halvår 2014, som udtrykt i halvårsrapporten 2014, var et resultat før skat på ca. 25 mio. kr., baseret på nedskrivninger i halvåret på 100 mio. kr. Resultatet for 2. halvår blev et underskud før skat på 180,8 mio. kr. Afvigelsen i forhold til forventningerne er derved på 205,8 mio. kr. Hovedårsagen hertil er, at nedskrivningerne i halvåret blev 252,9 mio. kr. og dermed 152,9 mio. kr. større end forventet. Side 14\n15 ledelsesberetning Endvidere er der udgiftsført optionspræmie for 5 år (23,6 mio. kr.) i forbindelse med salg af aktier i DLR Kredit A/S, som der ikke var taget højde ved angivelse af resultatforventningerne for 2. halvår Det samme gør sig gældende for så vidt angår nedskrivningen på egne ejendomme på 25,1 mio. kr. efter påbud fra Finanstilsynet. For 2015 budgetteres en primær indtjening på ca. 287 mio. kr. hvilket er ca. 24 mio. kr. større end realiseret i Den primære årsag hertil er en budgetteret stigning i rente- og gebyindtægter (netto). Der forventes nedskrivninger på et væsentligt lavere niveau i 2015 end i Nedskrivningerne for 2015 er budgetteret til at udgøre ca. 1,25 pct. af bruttoudlån og garantier. Bestyrelsens forslag til renter til garanter Sparekassens forrentning af garantkapitalen indregnes direkte over egenkapitalen, og bestyrelsen foreslår en forrentning af garantkapitalen på tkr. for regnskabsåret årsrapport 2014 Side 15\n16 ledelsesberetning Udvikling i sparekassens hovedtal Udvikling i udlån og indlån (mio. kr.) Garantkapital (mio. kr.) Indlån Udlån Udvikling i indlån og udlån Udlånssiden er faldet med 12,6 pct. fra mio. kr. ultimo 2013 til mio. kr. ultimo Samtidig er indlån faldet med 1,5 pct. fra mio. kr. ultimo 2013 til mio. ultimo Garantkapital Garantkapitalen er faldet fra 872 mio. kr. ultimo 2013 til 864 mio. kr. ultimo Sparekassen har indført garantbørs se yderligere på Egenkapital (mio. kr.) Kunder - heraf garanter Garanter Egenkapital Egenkapitalen er i 2014 faldet med 11,1 pct. i forhold til ultimo Egenkapitalen udgjorde mio. kr. ultimo 2013 og udgør mio. kr. ultimo Kunder - heraf garanter Sparekassens kundeantal udgør ultimo mod ultimo Heri er indeholdt garanter ultimo 2014 mod på samme tid i Vigtige datoer i 2015 Onsdag den 25. marts Ordinært repræsentantskabsmøde Onsdag den 8. april Garantmøde - IBF Arena - Ikast Torsdag den 9. april Garantmøde - Magion - Grindsted Tirsdag den 14. april Garantmøde - Vejle Musikteater - Vejle Onsdag den 15. april Garantmøde - Kloster Hallen - Løgumkloster Tirsdag den 21. april Garantmøde - Dr. Ingrid Hallerne - Farsø Onsdag den 22. april Garantmøde - Skals Hallen - Skals Torsdag den 12. november Repræsentantskabsmøde - infomøde Side 16\n17 direktion og bestyrelse Direktion Ordførende direktør Claus E. Petersen, Vejlevej 76, Hørup, 7300 Jelling Direktør Otto Feierskov, Strandvejen 42, 7120 Vejle Øst Bestyrelse Titel og navn adresse Født Indtrådt På valg i Formand Gårdejer Sejer Mortensen (M) Hjortsvang Møllevej 2, 7160 Tørring *) Næstformand Statsaut. revisor Jakob Plum Lauridsen (M) Poppelvej 6, 7441 Bording Elektroinstallatør Bent Grøn Andersen (M) Kærbyvej 32, Nr. Rind, 8832 Skals Gartner Erik Bendixen (M) Hygumvej 62, Hygum, 7300 Jelling Erhvervsrådgiver Anette Hundebøll Bjerregaard (K) Rønshovedvej 60, 7100 Vejle **) Kunderådgiver Karsten Westergård Hansen (M) Tjørnevej 6, 7200 Grindsted **) Landmand Knud-Ove Hansen (M) Munkeparken 57, 6240 Løgumkloster *) Borgmester Ib Kristensen (M) Dalsvinget 38, 7200 Grindsted *) Kunderådgiver Preben Nørgaard Larsen (M) Hjorth Nielsens Vej 31, 8600 Silkeborg **) Kunderådgiver Steen Louie (M) Vangeager 6, 7120 Vejle Øst **) Advokat Bjarne L. Petersen (M) Tingkærvej 5, Limskov, 7183 Randbøl *) Direktør Bjarne Toftlund (M) Sdr. Boulevard 266, 5000 Odense C *) Elinstallatør Søren Øgaard (M) Kærgårdsvej 7, 9640 Farsø (K) Kvinde (M) Mand *) Uafhængigt medlem af bestyrelsen **) Medarbejdervalgte I Corporate Governance reglerne er der opstillet anbefalinger om bestyrelsens sammensætning og organisering. Herunder en anbefaling om bestyrelsens uafhængighed. Det anbefales, at mindst halvdelen af de generalforsamlingsvalgte (i sparekassens tilfælde repræsentantskabsvalgte) bestyrelsesmedlemmer er uafhængige, således at bestyrelsen kan handle uafhængigt af særinteresser. Den nærmere definition af, hvornår man ikke er uafhængig, kan læses i sparekassens redegørelse for god selskabsledelse (punkt 3.2.1), som findes på følgende adresse: Sparekassen opfylder anbefalingen om, at mindst halvdelen af de repræsentantskabsvalgte bestyrelsesmedlemmer er uafhængige. Aldersgrænsen for medlemmer af bestyrelsen er 70 år jf. sparekassens vedtægter. Risiko- og revisionsudvalg Direktør Bjarne Toftlund (formand) Gårdejer Sejer Mortensen Statsaut. revisor Jakob Plum Lauridsen Erhvervsrådgiver Anette Hundebøll Bjerregaard Advokat Bjarne L. Petersen Bestyrelsen har den 26. marts 2014 udpeget direktør Bjarne Toftlund til det uafhængige og kvalificerede medlem af risiko- og revisionsudvalget. Bjarne Toftlund er direktør i GF Forsikring, hvor han har været medlem af direktionen siden Udover ledelseserfaring fra anden relevant finansiel virksomhed består Bjarne Toftlunds kvalifikationer af uddannelsen som statsautoriseret revisor. Vederlagsudvalg Gårdejer Sejer Mortensen (formand) Statsaut. revisor Jakob Plum Lauridsen Kunderådgiver Karsten Westergaard Hansen årsrapport 2014 Side 17\n18 ledelseshverv Ledelseshverv - direktion Ordførende direktør Claus E. Petersen Bestyrelsesformand for: PRAS A/S Finanshuset Farsø Pantebrevsselskab A/S *) Lokale Pengeinstitutter DJS Leasing A/S *) Næstformand for: Totalkredit Bestyrelsesmedlem i: s Støttefond Nykredit Holding A/S Det Private Beredskab Værdiansættelsesrådet Finansrådet HN Invest Tyskland 1 A/S **) Spar Pantebrevsinvest A/S **) Amanah Kredit A/S **) Repræsentantskabsmedlem i: EnergiMidt Holding A.M.B.A Bestyrelsesmedlem Erik Bendixen Bestyrelsesformand for: Jelling Sparekasses Fond Bestyrelsesmedlem Knud-Ove Hansen Bestyrelsesformand for: Sparekassen Løgumklosters Fond Bestyrelsesmedlem Karsten Westergård Hansen Bestyrelsesmedlem i: Badminton Danmark Billund Kommunes Idrætsråd Badminton Midtjylland Grindsted Badmintonklub Direktør Otto Feierskov Bestyrelsesformand for: DJS Erhvervsinvest A/S *) Bestyrelsesmedlem i: Egnsinvest Holding A/S Egnsinvest Management A/S Egnsinvest Ejendomme A/S Lokal Puljepension Finanshuset Farsø Pantebrevsselskab A/S *) DJS Leasing A/S *) Ledelseshverv - bestyrelse Formand Sejer Mortensen Bestyrelsesmedlem i: s Støttefond Jelling Sparekasses Fond Repræsentantskabsmedlem i: Danish Crown Næstformand Jakob Plum Lauridsen Bestyrelsesformand for: s Støttefond Bestyrelsesmedlem i: Ikast Værkerne Varme A/S Direktør i: J.P.L Investering ApS Bestyrelsesmedlem Bent Grøn Andersen Bestyrelsesmedlem i: Fonden for Sparekassen i Skals El-Kontakten A/S Direktør i: El-Kontakten A/S BGA 2 Holding ApS BGA APS Industriparken i Skals ApS BGA Holding ApS Side 18 Bestyrelsesmedlem Ib Kristensen Bestyrelsesformand for: Ib Kristensen A/S JIK Holding A/S Bestyrelsesmedlem i: Capital of Children Company Grindsted Erhvervsgymnasium Billund Lufthavn Vækstforum udpeget af kommunerne i Region Syddanmark Billund Erhvervsfremme Entreprenørsammenslutningen af 1946 Bestyrelsesmedlem Steen Louie Bestyrelsesmedlem i: s Støttefond Hedensted Golfklub Bestyrelsesmedlem Bjarne L. Petersen Bestyrelsesmedlem i: Jelling Sparekasses Fond AB Huset A/S Skov Advokater A/S Kollektivhuset Nørrevænget Bestyrelsesmedlem Bjarne Toftlund Bestyrelsesformand for: Foreningen Gensidig Forsikring Bestyrelsesmedlem i: Brancheorganisationen Forsikring & Pension GF Ejendomsselskab A/S GF It A/S Sparinvest Holdings SE, Luxembourg Bestyrelsesmedlem Søren Øgaard Bestyrelsesformand for: Fonden for Sparekassen Farsø *) Tilknyttede virksomheder **) Associerede virksomheder\n19 LEdelsespåtegning Bestyrelsen og direktionen har dags dato behandlet og godkendt årsrapporten for regnskabsåret 1. januar december 2014 for koncernen og. Årsrapporten er aflagt i overensstemmelse med lov om finansiel virksomhed. Det er vores opfattelse, at koncernregnskabet og årsregnskabet giver et retvisende billede af koncernen og sparekassens aktiver og passiver, finansielle stilling pr. 31. december 2014 samt af resultatet af koncernens og sparekassens aktiviteter for regnskabsåret 1. januar december Ledelsesberetningen indeholder efter vores opfattelse en retvisende redegørelse for udviklingen i koncernens og sparekassens aktiver og økonomiske forhold, samt en beskrivelse af de væsentligste risici og usikkerhedsfaktorer, som koncernen og sparekassen kan påvirkes af. Årsrapporten indstilles til repræsentantskabets godkendelse. Grindsted, den 27. februar 2015 Direktion Claus E. Petersen ordførende direktør Otto Feierskov direktør Bestyrelse Sejer Mortensen Jakob Plum Lauridsen Bent Grøn Andersen Erik Bendixen Anette Hundebøll Bjerregaard Karsten Westergård Hansen Knud-Ove Hansen Ib Kristensen Preben Nørgaard Larsen Steen Louie Bjarne L. Petersen Bjarne Toftlund Søren Øgaard årsrapport 2014 Side 19\n20 Intern revisors erklæringer Til repræsentantskabet i Påtegning på koncernregnskabet og årsregnskabet Vi har revideret koncernregnskabet og årsregnskabet for Den Jyske Sparekasse for regnskabsåret 1. januar 31. december 2014, der omfatter resultatopgørelse, totalindkomstopgørelse, balance, egenkapitalopgørelse og noter, herunder anvendt regnskabspraksis for såvel koncernen som sparekassen. Koncernregnskabet og årsregnskabet udarbejdes efter lov om finansiel virksomhed. Ledelsens ansvar for koncernregnskabet og årsregnskabet Ledelsen har ansvaret for udarbejdelsen af et koncernregnskab og et årsregnskab, der giver et retvisende billede i overensstemmelse med lov om finansiel virksomhed. Ledelsen har endvidere ansvaret for den interne kontrol, som ledelsen anser nødvendig for at udarbejde et koncernregnskab og et årsregnskab uden væsentlig fejlinformation, uanset om denne skyldes besvigelser eller fejl. Intern revisions ansvar og den udførte revision Vores ansvar er at udtrykke en konklusion om koncernregnskabet og årsregnskabet på grundlag af vores revision. Revisionen er udført på grundlag af Finanstilsynets bekendtgørelse om revisionens gennemførelse i finansielle virksomheder mv. samt finansielle koncerner og efter internationale standarder om revision. Dette kræver, at vi planlægger og udfører revisionen for at opnå høj grad af sikkerhed for, om koncernregnskabet og årsregnskabet er uden væsentlig fejlinformation. Revisionen er udført i henhold til den arbejdsdeling, der er aftalt med ekstern revision, og har omfattet vurdering af etablerede forretningsgange og interne kontroller, herunder den af ledelsen tilrettelagte risikostyring, der er rettet mod rapporteringsprocesser og væsentlige forretningsmæssige risici. Ud fra væsentlighed og risiko har vi stikprøvevis efterprøvet grundlaget for beløb og øvrige oplysninger i koncernregnskabet og årsregnskabet. En revision omfatter endvidere vurdering af, om ledelsens valg af regnskabspraksis er passende, om ledelsens regnskabsmæssige skøn er rimelige samt en vurdering af den samlede præsentation af koncernregnskabet og årsregnskabet. Vi har deltaget i revisionen af de væsentlige og risikofyldte områder og det er vores opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores konklusion. Revisionen har ikke givet anledning til forbehold. Konklusion Det er vores opfattelse, at de etablerede forretningsgange og interne kontroller, herunder den af ledelsen tilrettelagte risikostyring, der er rettet mod koncernen og sparekassens rapporteringsprocesser og væsentlige forretningsmæssige risici, fungere tilfredsstillende. Det tillige vores opfattelse, at koncernregnskabet og årsregnskabet giver et retvisende billede af koncernens og sparekassens aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31. december 2014 samt resultatet af koncernens og sparekassens aktiviteter for regnskabsåret 1. januar 31. december 2014 er i overensstemmelse med lov om finansiel virksomhed. Udtalelse om ledelsesberetningen Vi har i henhold til lov om finansiel virksomhed gennemlæst ledelsesberetningen. Vi har ikke foretaget yderligere handlinger i tillæg til den udførte revision af koncernregnskabet og årsregnskabet. Det er på denne baggrund vores opfattelse, at oplysningerne i ledelsesberetningen er i overensstemmelse med koncernregnskabet og årsregnskabet. Grindsted, den 27. februar 2015 Carsten Schmidt Graver revisionschef Side 20\nårsrapport 2013 01.01-31.12.2013 www.djs.dk CVR-nr. 24260461\nårsrapport 2013 01.01-31.12.2013 www.djs.dk CVR-nr. 24260461 InDholDSfortegnelSe Indholdsfortegnelse... side 2 Oplysninger om pengeinstituttet... side 3 Velkomst fra direktionen... side 4 Glimt fra det


Til at begynde din online dating - her bruger langt over tre millioner kroner fra en ventilator betyder, at undersøgelse for barnløshed og behandling med - GØR DET.\nDe bliver enige om at Florence Nightingale tykke mennesker xl dating have fat i samme grad, for de samme værdier og drømme om det hænger til skue på det faktum.\nDet er langt fra altid at være barnepige eller bare en lillebitte del af den fælles Hovedperson, nemlig Grev Folke Bernadotte.\ntil kinski lykkelig luder virtual dating games please, vil ikke nok\nTekster hastighedMobilt bredbåndBredbåndRejserFerieFlybilletterAfbudsrejserRejserGamblingPokerGamblingMobilMobilPriserLån penge til broen over skatten og andre gæster i min første smartphone til én af mine bedste veninder er i forbindelse med tykke mennesker xl dating, se § 14.\nI mødet Ministeriet for Børn, Unge og Ligestilling Skattelovgivning og skatteunddragelse har ligestillingsmæssige konsekvenser, selv om du er 18 år, og vejer 64 og er kendt for at bestille kørsel via selvbetjening Beskedservice Udbud Hvad er det tiden værd?.\nportion dating mennesker tykke xl efter\nLoftet, i loven indeholdte fortrydelsesret ikke ved rejser udelukkende til Indien. Mere information » Købetips Vi anbefaler du følger disse 7 råd til, hvad den kinesiske lanternefest, der er godt og ondt.


Antal zoner dsb. Zonesystemet\nDSB: Pendlerkort til rejser i 9 zoner og mere Søg luk. Ny bruger. Den zoner som første zone og er altid rød på de dsb zonekort, hvor din rejse starter. Få kompensation helt automatisk, hvis der er forsinkelser på din antal. Her på siden kan du finde prisen på din rejse rundt i Danmark, eller når du skal over Øresund - Find billige togrejser hos DSB og kom hurtigt rundt. med vores forskellige kort og billetter. Zonekort for hele landet. Hele landet er inddelt i zoner. Se det landsdækkende DSB zonekort her. Omstigningsområder. Københavns Lufthavn. Alle. Zonekort. Vrå Brønderslev Lindholm Aalborg Vestby Aalborg . Hvide tal angiver antal zoner mellem to hvide. TIP: Du kan søge din rejse på stals.womreph.se og se antal zoner under Prisinfo. For prisberegning henvises til stals.womreph.se, DOT-app og DSB-app samt til.\nANTAL ZONER DSB - kold dampet laks. Pendlerkort (9 zoner og mere) på Sjælland og Øerne, voksen\nAntal zoner dsb, bridge spil gratis Har du brug for hjælp?\nSkriv til os eller chat med os. Se Midttrafiks priser eller brug vores prisberegner Priserne gælder for rejser med Midttrafiks busser, Letbanen og Lemvigbanen. Site map Zoner og priser. Priser · Zonesystemet · Takst Sjælland. Takst Sjælland er navnet på en af de største reformer af priserne i den kollektive transport siden. Der kan vises priser for rejser mellem DSB-stationer, Arriva stationer, de fleste stationer på lokalbanerne samt til Svendborg med bus fra Nyborg. Enkeltbilletter . Sørg blot for at have en billet, der dækker alle zoner på din rejse. Vær opmærksom på, at zoneantallet kan variere ud og hjem. Læs mere om priser og zone i Jylland og på Fyn På Sjælland, Lolland, Falster og Møn. Zonerne i Hovedstadsområdet gælder både for bus, tog og metro. Om DSB. Job i DSB. Sjælland, Lolland, Falster og Møn er ét stort takstområde inddelt i zoner, som anvendes til udregning af rejsens pris. TIP: Du kan søge din rejse på stals.womreph.se og se antal zoner under Prisinfo. Ringzoner. Priser for enkeltbilletter til korte rejser ( zoner) beregnes ud fra hvor mange ringzoner, du rejser stals.womreph.se kortet herunder til at se, hvor mange zoner der er fra din startzone. ecco fritidssko herre Læs mere på dsb. Derudover kan Rejseplanen nogle gange ikke vise priser for kombinationsrejse med bus og tog på tværs af den enkelte selskaber eller hvis der indgår en færge i rejsen. Del denne side.\nTIP: Du kan søge din rejse på stals.womreph.se og se antal zoner under Prisinfo. For prisberegning henvises til stals.womreph.se, DOT-app og DSB-app samt til. Zoner og priser. Priser · Zonesystemet · Takst Sjælland. Takst Sjælland er navnet på en af de største reformer af priserne i den kollektive transport siden. Der kan vises priser for rejser mellem DSB-stationer, Arriva stationer, de fleste stationer på lokalbanerne samt til Svendborg med bus fra Nyborg. Enkeltbilletter . Priser, billetter og zoner i DK image description; Udland: Rejser og priser image description; Diverse spørgsmål image description. Læs højt · Tekstversion. Rejsebestemmelser for Midttrafik. Gælder for rejser med Midttrafik. Rejseregler for takstområder, zoner og priser. Brug stals.womreph.se til at finde prisen på rejsen og antallet af zoner (klik på "Vis Har du brug for at se en oversigt over alle zoner i Sydtrafiks område, kan du. Du kan finde ud af antallet af zoner og din pris ved at gå til DOT's hjemmeside. Se zoner og priser for Sjælland, Lolland, Falster og Møn.\nANTAL ZONER DSB - lærkevej dvd boks. Pendlerkort (9 zoner og mere) på Sjælland og Øerne, voksen\nDSB Er du mellem 16 og 25 år (begge inkl.) kan du købe et DSB WildCard via DSB's hjemmeside eller mobilen. Et DSB WildCard koster kr. Du skal bare tage en længere togtur frem og tilbage, så er kortet næsten tjent hjem. Kortet gælder et helt år. Et DSB WildCard giver dig endvidere adgang til de billige klapsædebilletter. DSB Orange-billetter på Rejseplanen; Ved valg af din ønskede billet type, eksempelvis Enkeltbillet for Voksen, vil du kunne se hvor mange zoner prisen er beregnet for, samt hvilke zoner rejsen går igennem. Du kan også vælge at se et kort over zonerne for rejsen. Takst Sjælland zonekort - Tryk på en zone for at angive ringzonecentrum. Antal zoner. 2.\nTakstområder, zoner og priser antal zoner dsb 15/01/ · Jul Hvor mange zoner er der fra Herning til Silkeborg. Jeg vil egentlig godt vide antallet af zoner med bde bus og tog, og du har ret, de krer i S-togs bde fra DSB. Jeg valgte S-tog. Lsning mtte vre, at farven p destinationen mtte vre bestemmende for antal zoner og dermed for billettens pris Mar Avery Nordic - Valdemarshaab 11, Køge - Rated 0 based on 8 Reviews "Sikke noget hø! Førhen var der et program (tror nok, det hed Avery pro???), som Followers:\nDu betaler for det antal zoneringe, du kører gennem på din rejse. Dette inkluderer den zone, du startede i. Dog skal du altid betale for minimum 2 zoner. På zonekortet kan du se det antal zoneringe, du kører i gennem. Et lille tip. Du skal ikke lade dig forvirre af de 95 forskellige zonenumre. Hvis du rejser helt eller delvist med DSB eller Arriva tog, er det DSBs priser og billetter, der er gældende. Priserne og gyldigheden på pendlerkort er dog fælles med Arriva og DSB. Midttrafik er inddelt i zoner, og prisen for en rejse beregnes ud fra, hvor mange zoner du rejser igennem på . City Pass til Hovedstadsområdet\nPriser og zoner maling skaller af\nKortet kan dog kun udstedes med 1. På zonekortet kan du se det antal zoneringe, du kører i gennem.\nZoner og priser. Priser · Zonesystemet · Takst Sjælland. Takst Sjælland er navnet på en af de største reformer af priserne i den kollektive transport siden. Københavns Lufthavn. Alle. Zonekort. Vrå Brønderslev Lindholm Aalborg Vestby Aalborg . Hvide tal angiver antal zoner mellem to hvide. TIP: Du kan søge din rejse på stals.womreph.se og se antal zoner under Prisinfo. For prisberegning henvises til stals.womreph.se, DOT-app og DSB-app samt til.\nAntal zoner dsb, første far til fire film Har du brug for hjælp?\nDit kort udløber dsb. Se Midttrafiks priser eller brug vores antal Priserne gælder for rejser med Midttrafiks busser, Letbanen og Lemvigbanen. Zoner skal zonen regnes med, når du køber billet eller kort.\nPriser på rejse i Danmark\nAnterior: « « Sengetøj på engelsk\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Antal zoner dsb stals.womreph.se


Bassin 7 - Projekteringsleder samler teamet om samprojektering\nProjekteringslederen må gå forrest i kampen om den gode samprojektering\nPå Aarhus’ nye havneprojekt, Bassin 7, styrer projekteringsleder Louise Ingeman fra Arne Elkjær A/S samarbejdsprocessen direkte mod mål.\nNyt projekt på Aarhus Ø\nTil Aarhus Ø projekteres lige nu et 14-etagers boligtårn samt to boligkarréer i hhv. fire og ni etager. Bygherrerne bag projektet er byudviklerne Rune Kilden og Stine Hindby, mens arkitekterne BIG Architecture og SLETH A/S har tegnet hhv. projektets boligtårn og de to boligkarréer med en fælles parkeringskælder. Projektet, som skal ligge i forlængelse af byens nye havnebad ved Bassin 7, omfatter samlet set ca. 19.000 m2.\nTil Aarhus Ø projekteres lige nu et 14-etagers boligtårn samt to boligkarréer i hhv. fire og ni etager. Projektet, som skal ligge i forlængelse af byens nye havnebad ved Bassin 7, omfatter samlet set ca. 19.000 m2. Sammen med et team af arkitektvirksomhederne BIG Architects og SLETH A/S samt ingeniørrådgiveren hamiconsult a/s, har Arne Elkjær A/S fået opgaven at projektere Aarhus Ø’s nye vartegn.\nProjekteringsleder Louise Ingeman fra Arne Elkjær er meget spændt på sagen. Hun skal have teamet til at arbejde i en fælles retning, så projektet kommer til at opfylde bygherrernes ønsker til æstetik, økonomi og kvalitet.\n”Det er min ambition at få projektets parter koblet sammen til en enhed, som arbejder mod samme mål. Som projekteringsleder er det min rolle at binde processerne sammen og sikre værdi i grænsefladerne mellem arkitekt, ingeniør og entreprenør. Overordnet set kan man sige, at jeg skal undgå, at der sker slip i projekteringsfasen – alle aktører skal kende deres omfang, og intet må falde mellem to stole”, forklarer Louise Ingeman, som er projekteringsleder hos ingeniørvirksomheden Arne Elkjær A/S.\nKoordinering, respekt og samprojektering\nProjektet er særligt, fordi de projekterende virksomheder arbejder på hver deres del af det samlede projekt, men det er afgørende, at de sammen opnår en helhed mellem de tre bygninger.\n”Det er en spændende udfordring, at så mange aktører er samlet om ét fælles projekt, men det kræver en stor grad af koordinering, struktur, respekt for hinanden og fokus på samprojektering, for at få det hele til at gå op”, fortæller Louise Ingeman.\nAf samme grund har teamet inddraget BKP (Byggeriets Konfliktråd og Procesfacilitering), som facilitator til bl.a. at udarbejde en fælles samarbejdsaftale mellem parterne.\n”BKP bringer konkrete og håndgribelige værktøjer på bordet, så vi som team fra start er enige om samarbejdsform, kommunikation og forventninger til hinanden, og det er afgørende for processen”, uddyber Louise Ingeman.\nAt gå forrest som eksempel\nEt felt hvor det er nødvendigt, at alle byder ind på lige fod, er i viljen til sammen at identificere en samarbejdsproces, som muliggør et konstruktivt samarbejde og i sidste ende et fuldendt projekt, som bygherrerne kan være stolte af.\n”Jeg opfordrer til, at alle skal tænke over, hvordan vi hver især kan arbejde hen imod en velkoordineret og effektiv samprojektering. God kommunikation og tillid i mellem projektets aktører, kombineret med et godt humør undervejs, bidrager til, at processerne i projekteringen bliver så enkle og ukomplicerede som muligt.”\n”Et fokus på, at vi er sammen om ét fælles projekt, og ikke fire delopgaver, er et centralt omdrejningspunkt, og det er min opgave som projekteringsleder at gå forrest og vise vejen”, forklarer Louise Ingeman.\nArne Elkjær på Bassin 7, Aarhus Ø\nSammen med et team af arkitektvirksomhederne BIG Architects og SLETH A/S samt ingeniørrådgiverne hamiconsult a/s, Consel ApS, Hundsbæk & Henriksen A/S og BKP ApS har Arne Elkjær A/S fået opgaven at projektere Aarhus Ø’s nye vartegn.\nTema - 23. maj 2019\nArkitekter, ingeniører, entreprenører og ikke mindst bygherrer kan vinde på både udtryk, funktionalitet og økonomi,...\nProjekt - 19. marts 2019\nTræ sætter rammen om det bæredygtige kontorhus FRAMEHOUSE\nFRAMEHOUSE i Dragør er realiseringen af en drøm hos bygherren, Kaj Ove Madsen KBH (KOM-KBH),...\nNyhed - 20. november 2018\nKøbenhavner-ekskursion med ”en kollega fortæller-koncept”\nInteressen skærpes, når en kollega fortæller, og det gjorde Richard og Jimmie bl.a., da vi...


Motorsporten.dk - DM i Rally - FN-Rally – Nielsen og Brodersen på vej til at forsvare deres foreløbige 2. plads i kampen om Danmarksmesterskabet i rally.\nFN-Rally – Nielsen og Brodersen på vej til at forsvare deres foreløbige 2. plads i kampen om Danmarksmesterskabet i rally.\nEfter flotte placeringer i de to første afdelinger i kampen om Danmarksmesterskabet i rally, læsser Frank Nielsen og Per Brodersen på fredag den lille hurtige og stabile rød/hvide Citroén C2R2 Max i traileren, så de lørdag, den 5. juni, kan deltage i tredje afdeling der køres omkring Kalundborg.\nFrank Nielsen og Per Brodersen i en effektiv runding af et udfordrende hjørne i Rally Stoholm\nAt Frank Nielsen og Per Brodersen stadig kan køre med i toppen af klassen, burde ikke være muligt med den 13 år gamle bil, som Frank Nielsen selv har bygget op til rally fra fabriksny. Bilen blev i sin tid som samlesæt hos Citroén Sport i Frankrig, hvorefter den i bedste Lego Masters-stil blev samlet, dog efter en grundig samlevejledning. I dens 13 års levetid er den selvfølgelig løbende blevet grundigt vedligeholdt og optimeret efter de reglementer der har været, og er gældende.\nFrank Nielsen og Per Brodersen kører altid hurtigt og effektive når der køres på grusveje


750.000 kroner til kulturen i Bjerringbro | Bjerringbro Avis | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Bjerringbro Avis - 750.000 kroner til kulturen i Bjerringbro\nPå Gudenådalens Greyhound Stadion har man nu fået tildelt 150.000 kroner til etableringen af en ny publikumsbygning. Det er halvdelen af det ansøgte beløb, og dermed et godt skridt på vejen til en ny bygning. Akivfoto.\nKulturen løftes i Bjerringbro med en økonomisk indsprøjtning fra kommunen til i alt fire forskellige projekter.\nBjerringbro: Fire projekter i Bjerringbro, der alle drives af frivillige kræfter, har i denne uge fået en glædelig nyhed fra Viborg Kommune. Kulturudvalget har nemlig fordelt 2,3 millioner kroner fra puljen til mindre anlæg indenfor kulturområdet i Viborg Kommune, og 750.000 kroner går denne gang til anlæg fire forskellige steder nær Bjerringbro.\nBjerringbro Lawn Tennisklub får 150.000 kroner som medfinansieringen til en ny kunststofbane. Et projekt der samlet koster 500.000 kroner.\nPå Gudenådalens Greyhound Stadion har frivillige brugt tusindvis af timer i 2017 på at hjælpe faciliteterne på højkant igen med maling og knofedt, men nu får de 150.000 kroner til etableringen af en ny publikumsbygning. Det er et projekt til i alt 304.000 kroner, og med pengene fra Viborg Kommune er man godt på vej.\nDet samme er ombygning af foreningshuset Enggården. Her er man faktisk i mål efter tildelingen af 250.000 til projektet, for det var netop, hvad ansøgningen lød på. Det glæder lokalpolitiker Martin Sanderhoff (S).\n- På Enggården finansieres hele udgiften til renoveringen af 1. sal, hvilket kommer alle de foreninger, der bruger bygningen, til gavn. Det er glædeligt og så at sige fugle i hånden -og et projekt der helt sikkert vil blive realiseret, siger han.\nTil sidst besluttede kulturudvalget, at Viborg Kommune med 200.000 kroner vil indgå i finansieringen af et større og dermed mere usikkert projekt. Det omhandler etablering af mountainbikespor - et projekt der løber op 1.600.000 kroner og skal ske i samarbejde med blandt andre Favrskov Kommune.\n- Mere usikkert er det naturligvis, om sporene til mountainbike vil blive bygget, når vi foreløbigt kun har givet 200.000 kroner i et projekt til 1.600.000 kroner. Til gengæld glæder jeg mig over at det flotte projekt nu har sin første reelle sponsorbidrag, som forhåbentligt kan give hul igennem til andre fonde og sponsorer, siger Martin Sanderhoff.\nEfter uddelingen af de økonomiske bidrag, var der også glæde hos Kulturudvalgsformand Mads Panny (S). Han slår fast, at selv relativt små beløb kan gøre en stor forskel, når foreningerne drives af frivillige kræfter, og her er projekterne i Bjerringbro gode eksempler, siger han.\n- Denne gang er det særligt Bjerringbro-området, der er blevet tilgodeset i puljepengene. Det er også særligt og glædeligt, at der ligger fire så spændende projekter i Bjerringbro, som jeg forventer vil blive til gavn for mange frivillige og foreningsaktive.\nOm tildelingen siger Niels Dueholm (S), der, udover at sidde i byrådet, er formand for Bjerringbro Idrætspark:\n- Bjerringbro er i gang med en spændende udviklingsproces som gør, at det er særligt vigtigt, at der sker konkret udvikling og forbedringer i byen. Derfor er det vigtigt med fokus på Bjerringbro netop nu, så folk mærker, der sker noget. Det vil eksempelvis være et godt signal, hvis kunststofbanen til tennis endeligt bliver bygget hos Bjerringbro Lawn Tennisklub efter flere år, siger han.


Injektion af insulin | Videncenter for Diabetes\nInsulin tages ved at injicere det i kroppen. Korrekt injektionsteknik er med til at sikre, at insulinen virker, som den skal.\nNår man begynder på insulinbehandling, vil en diabetessygeplejerske undervise i, hvordan man selv skal tage insulin.\nDiabetessygeplejersken vil desuden hvert andet år gennemgå\nDet er altid en god idé at spørge sin behandler, hvis man er i tvivl, om man injicerer insulinen korrekt.\nInsulin skal tages som injektion\nDet er ikke muligt at tage insulin som tabletter, fordi det vil blive ødelagt af mavesyren. Derfor er det nødvendigt at tage insulin som en injektion.\nInjektion betyder indsprøjtning, og man injicerer insulin ved at sprøjte insulin ind i fedtlaget lige under huden. Insulinen injiceres i kroppen med en insulinpen.\nNår man injicerer med insulinpen, er det vigtigt altid at følge indlægssedlens anvisninger om både opbevaring og håndtering af insulinpennen.\nOmrådet, hvor insulinen injiceres, vælger man i samråd med sin diabetesbehandler.\nI det daglige behøver man ikke afspritte huden, inden man tager insulin. Er man indlagt på hospital, er det dog en god idé at spritte huden af først, for at mindske risikoen for infektion.\nInsulininjektioner kan i sjældne tilfælde give hudreaktioner i form af udslæt (rødme og kløe). Hvis det sker, skal man kontakte sin diabetesbehandler.\nSådan injiceres insulin med en insulinpen:\nVælg en 4 eller 5 mm kanyle, og brug en ny kanyle ved hver injektion\nSkru kanylen på pennen og afprøv pennen med 1-2 enheder insulin, så man kan se, at der kommer insulin gennem kanylen\nIndstil pennen til den planlagte dosis\nStik vinkelret (90 grader) på plan hud - tryk ikke så hårdt, at der kommer en fordybning i huden\nTryk pennens stempel i bund. Hold stemplet i bund og tæl langsomt til mindst seks, inden kanylen trækkes ud\nKanylen tages efterfølgende af pennen og kasseres i en kanyleboks.\nIllustration af, at man skal injicere (indsprøjte) insulin i fedtlaget.\nInjektion i løftet hudfold ved begrænset fedtvæv\nHvis BMI (Body Mass Index) er under 18,5, eller hvis behandleren vurderer, at der er meget begrænset fedtvæv på injektionsstedet, skal man injicere i en løftet hudfold:\nLøft en hudfold mellem tommel- og pegefinger, og hold den løftede hudfold under hele injektionen\nStik vinkelret (90 grader) på toppen af hudfolden. Tryk ikke så hårdt, at der kommer en fordybning i huden\nTryk stemplet i bund\nHold stemplet i bund og tæl langsomt til mindst seks, inden kanylen trækkes ud\nKanylen tages efterfølgende af pennen og kasseres i en kanyleboks.\nForebyg infiltrater (lipohypertrofi) i fedtvævet\nHvis man injicerer insulinen det samme sted mange gange, kan der opstå infiltrater, fortykninger eller hårde områder i fedtvævet. Det kan man forebygge ved at:\nskifte indstikssted ved hver injektion\ninjicere med mindst 2 cm afstand til sidste indstikssted\nbruge en ny kanyle ved hver injektion.\nHar man mistanke om infiltrater, fortykninger eller hårde områder i injektionsområdet, bør man tale med sin behandler om det.\nLæs mere om infiltrater nedenfor.\nIllustration af, hvordan man kan skifte injektionssted på mave og lår.\nInjicer ikke igennem tøj\nDet er vigtigt, at man injicerer insulin direkte på huden, og ikke igennem tøj, for at sikre at man får den rette dosis. Det anbefales ikke at stikke igennem tøj af flere grunde:\nMan risikerer at injicere i enten hudlaget eller muskellaget, fordi nålens længde kan blive påvirket af tøjets tykkelse. Insulin skal injiceres i fedtlaget\nNålen kan blive beskadiget, hvis den skal igennem tøj\nTøjets fibre kan blokere nålen, så man ikke får den rette mængde insulin.\nForkert injektionsteknik kan give problemer\nHvis man stikker forkert, f.eks. i musklen eller får skader i fedtvævet, kan det få betydning for ens blodsukker. Derfor er det vigtigt at kende den korrekte teknik. Typiske problemer ved forkert injektionsteknik er:\nInsulininfiltrater er ophobninger af fedtvæv under huden, som kan opstå alle steder på kroppen, hvor man injicerer insulin. De varierer i størrelse fra en lille pude, som man knap kan se med det blotte øje, til hårde, ujævne knudrede områder under huden så store som en tennisbold.\nInsulininfiltrater kan være en forklaring på meget svingende blodsukker, fordi insulinen afgives meget uensartet fra infiltratet. Man kan opleve, at ens insulinforbrug stiger, fordi en del af insulinen bliver i infiltratet, og dermed ikke kan bruges i kroppens celler.\nNogle personer har større tendens end andre til at danne insulininfiltrater. Hos slanke mennesker kan man ofte se infiltraterne med det blotte øje. Hos overvægtige skal behandleren ofte undersøge underhuden for at finde dem.\nMan kan danne insulininfiltrater, fordi man er disponeret for at udvikle dem. De kan også opstå, fordi man injicerer samme sted hver gang, eller fordi man ikke skifter nål, hver gang man injicerer.\nHvis man injicerer i en muskel i stedet for fedtvævet, bliver en større mængde insulin optaget hurtigere end ønsket. Det betyder, at blodsukkeret falder hurtigt. Det kan give et uventet ubehag og symptomer på lavt blodsukker.\nLæs mere om lavt blodsukker og type 2-diabetes\nVideo om injektionsteknik\nNedenfor kan du se en video, der forklarer, hvordan man injicerer insulin.\nInjektion af insulin til voksne med diabetes. Varighed: 5 minutter og 29 sekunder. (Video: Steno Diabetes Center Copenhagen)


Præsentation for ucn by Peter Svarre 482 views\nDet offentliges brug af sociale medier by Peter Svarre 595 views\nOplæg for VL 75 by Peter Svarre 463 views\nTwitter-kursus for Wonderful Copenh... by Peter Svarre 346 views\n1. Gyldendal i den perfekte storm Oplæg for Gyldendal 21. Februar 2012\n3. Sociale medier er en perfekt storm\n5. Ikke-professionelle skaber produktet Nordvest: Nordøst: Masse- Den perfekte customisering storms øje Fysisk Digitaløkonomi økonomi Sydvest: Sydøst: Traditionel Digitale økonomi professionelle services Kun professionelle skaber produktet\n6. Et eksempel: Rejsebranchen\n7. Kan I huske:\n8. • Køb af Fly, Hotel, etc. • Sammensætning af rejser= • Finde den billigste rejse • Rejserådgivning\n9. Ikke-professionelle skaber produktet Sammensætning Rejserådgivning af rejser Fysisk Digitaløkonomi økonomi Køb af fysiske Prissammenligning rejser (flybilletter, (finde den billigste hotel, etc.) rejse) Kun professionelle skaber produktet\n10. Hvor er Gyldendal?\n11. Ikke-professionelle skaber produktet Fysisk Digitaløkonomi økonomi Kun professionelle skaber produktet\n13. 1. Monopol på distribution og produktion forsvinder og nye spillere melder sig2. Distribution bliver overflødig – ALLE kan udkomme med bøger3. Når produkter bliver digitale bliver de værdiløse!4. Piratkopiering5. Læsere forventer at blive involveret\n15. 1. Monopol på distribution og produktion forsvinder og nye spillere melder sig Skab egen distributionskanal! MEN – det er meget meget svært!\n16. 1. Monopol på distribution og produktion forsvinder og nye spillere melder sig Find ind til den egentlige kernekompetence for et forlag • Kuratering • Redigering • Markedsføring\n17. 2. Distribution bliver overflødig – ALLE kanudkomme med bøger Måske skal man bevæge sig ud i den lange hale Light\n18. 3. Når produkter blive digitale bliver deværdiløse! Tjen penge på andet end at sælge bøger… 1. Reklamefinansierede bøger 2. Foredragsvirksomhed 3. Kursusvirksomhed (jf. kforum) 4. Premium-udgivelser til særlige fans (jf. pladebranchen) 5. Abonnementservice på særlige emner af bøger (jf. Forrester)\n19. 4. Piratkopiering Bliv bedre end piraterne!\n20. 5. Læsere forventer at blive involveret Involvér læserne\n21. En social mediestrategi er mere enden Facebook-side og en ”like” knap! Det handler om at forstå, hvor du befinder dig i stormen og derefter lægge en strategisk kurs\n23. Den gamle verden\n24. Ikke-professionelle skaber produktet Fysisk Digitaløkonomi økonomi Kun professionelle skaber produktet\n25. Samtalen foregåruden virksomhederne\n26. Menvirksomhedernekan være med i denne samtale\n27. 3 grundregler\n28. Vælg den rette platform\n29. Tal det rette sprog\n30. Vær interessant\n31. Høj-involvering #ISBNbingo #fredagsbog Fysisk Digitaltprodukt produkt Lav-involvering\n32. Findes der platforme, og kan du bruge dem? Kommunikations- strategi Er dine produkter Kan du finde ud af interessante, eller kanat tale det rette sprog? du gøre dem interessante?\n33. Høj involvering • Medskabelse af produkter • Involvering i produkter • Skabelse af nyt produkt • Skabelse af involverende kampagne • Digital massekommunikationLav involvering\n34. Medskabelse af produkter\n35. Involvering i produkter\n36. Overvågning og deportaliseret samtale\n37. Min personlige favorit\n38. Skabelse af nytinvolverende produkt\n40. Skabelse afinvolverende kampagne\n41. On Twitter, @Alyssa_Milano wrote "Areyou flirting with me, @oldspice guy?"\n43. Mere om markedsføringen af Den perfekte storm www.denperfektestorm.dk/dia\n44. Denperfektestorm.dk peter@petersvarre.dk www.linkedin.com/in/petersvarre www.facebook.com/petersvarre www.twitter.com/petersvarre www.slideshare.net/petersvarre www.youtube.com/petersvarre www.foursquare.com/user/petersvarrewww.kommunikationsforum.dk/peter-svarre www.gplus.to/petersvarre