Usikker på abort. Jeg er gravid med min ekskæreste og jeg er i tvivl. | Abortlinien\nNæste indlæg: Hvor mange aborter kan man få?Forrige indlæg: Gravid med utro kæreste\nden Udgivet den 11.10.19\nDa min ekskæreste og jeg for nyligt var ved at finde sammen igen, fandt jeg ud af at jeg er gravid (med ham). Vi er begge to meget i tvivl om hvad vi skal vælge.\nVi taler heldigvis godt sammen og taler om både hvis, og hvis ikke, men trods det er godt at kunne dele tanker, bekymringer og glæder med ham, føler jeg ikke at jeg kommer nærmere en beslutning.\nKan i give mig idéer til nogle redskaber der kan hjælpe mig til at komme nærmere en beslutning?\nMon du og din ekskæreste har besluttet Jer for at være sammen igen eller overvejer I? I hvert fald er Jeres lille ufødte barn på vej, måske det kunne hjælpe Jer til at beslutte Jer for at være par og forberede Jer på at blive familie? En graviditet er lang, meget kan nå at falde på plads, både praktisk og mentalt. Og måske I kunne styrke Jeres relation ved at tage et PREP-kursus, som er en gave til ethvert parforhold.\nHvad får dig til at overveje abort? Hvad tænker du om abort? Hvordan tror du, du vil have det efter en evt. abort? Overvej, at abort kan give følger for Jeres forhold, nogle parforhold kan ikke klare et barn, mange forhold kan ikke holde til en abort. Læs evt i Abortliniens brevkasse om andre kvinders erfaringer med abort.\nDet er godt, du og din kæreste taler godt sammen og lytter til hinanden. Hvordan ville det være for dig, hvis faderen meldte klart ud, at han ønsker I skal tage imod barnet sammen? Ville det gøre dig glad? Og tryg ved ham?\nHvis I ikke finder sammen igen, hvad har du så brug for, for at kunne overskue at tage imod barnet?\nVær sikker på, hvad du vil, før du evt vælger abort. Det kan ikke gøres om og mange fortryder deres abort. Sjældent hører man om forældre, der fortryder deres børn.


Nr. 91 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 92 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 93 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 94 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 95 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 96 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 97 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 98 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 99 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 100 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 101 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 102 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 103 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 104 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 105 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 106 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 107 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 108 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 109 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 110 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 111 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 112 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 113 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 114 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 115 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 116 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 117 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 118 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene\nNr. 119 af 259 overnatningssteder i Morro de Sao Paulo med bedste værdi for pengene


Friskole til tiden - i tiden. - Ferritslev Læring\nVi er del af det store historiske møllehjul, der konstant kværner sig gennem tiden og æder sig gennem dynger af begivenheder fra tidlig morgen til sen aften. Hver især er vi “en del af den lod, der når ud over dig” og må som sådan handle efter det. Vi må være tro og loyal mod den fortid, der har givet os de muligheder, vi har idag i hele vort menneskeliv. Det gælder på det helt overordnede samfundsmæssige plan, men også på det helt nære plan, hvor mennesker er sammen, samtaler finder sted, og fælles idéer giver fælles handlemuligheder.\nVort menneskeliv er karakteriseret ved konstant at være i bevægelse, på evig vandring fra A til B, på ridt mod vore drømme, men altid under påvirkning fra det samfund, vi alle er en del af.\nVi udsættes for påvirkninger hver dag, af vidt forskellig art, og vi samler det op, vi mener, vi har brug for i vores liv. Men er det nu også rigtigt, at vi blot samler det op, vi selv gerne vil? Er det rigtigt, at vi selv og vore børn er i stand til sortere mellem alle de indtryk, verden giver hvert individ hver dag? Mit korte svar er ja, og det vil jeg gerne uddybe med et par betragtninger.\nEt af vore mål som forældre og som skolefolk er, at vore børn bliver i stand til en kvalitativ vurdering af deres omverden. De skal kunne operere med en hjorts behændighed og ynde på kanten af livets malstrøm. Der er masser af “farer” og faldgruber, der lurer overalt, og vores opgave som voksne er at bringe børnene så sikkert gennem barndommen som muligt. Vejen eller stien, ethvert barn/menneske betræder på sin vandring gennem livet, er meget forskellig fra barn til barn.\nEn kan være en ussel lille smattet sti med vandfyldte huller og konstante ujævnheder, og i grøfterne er der en ringe beplantning, der for længst er afsvedet. En sådan sti vil altid gå opad og være sværd at komme videre på.\nEn anden sti er flot og snoet, jævn og fast, med myriader af forskellige blomster og planter til at omkrandse den. Der vil være et rigt dyreliv, der vil inspirere og bringe glæde hver dag, mens barnet følger stiens varierede terræn.\nDen sidste sti vil kunne være en flisebelagt (med kvadratiske fliser) sti, hvor ingen ujævnheder kunne forekomme og med en monokultur af oversprøjtet beplantning (f.x. en ligusterhæk). Denne sti vil have en konstant hældning på 5 grader nedad, så den anatomisk og fysiologisk aldrig vil være svær at forcere.\nUanset hvilken vej livet har budt det lille barn, så skal det have den samme mulighed for at glide ind i det fællesskab, som et samfund er. Men da børn jo har haft meget forskellig slags sti at betræde på deres vandring, vil metoden til “at nå” det enkelte barn være meget forskellig.\nVores vej gennem livet, herunder skolevalg, giver os forskellig evne til at fravælge de situationere/informationer/påvirkninger, man mere er overflødige for én som menneske. Og denne egenskab er blevet meget central de senere år, efter vi er trådt ind i informationssamfundet, hvor alting går hurtigere, end 90% af befolkningen overhovedet kan fatte. Jeg tror, at det mange gange er kejserens nye klæder om igen. Mange såkaldte eksperter udtaler sig hver dag om, at helvedsgabet står klar til at sluge alle de, der ikke er med på IT-vognen, alle de, der ikke kan læse flydende i 1. klasse (det kan de i Finland, Costa Rica, o.s.v.) og alle de, der har lagt vægt på andet end ren kundskabslære.\nVi skal ikke være bange, men selvfølgelig følge udviklingen nøje, men vi må ikke falde på halen overfor udviklingen. Derimod skal vi tro på, at den opdragelse/podning, vi har lagt hjemme og i skolen, giver vore børn muligheden for at sige fra de steder, de ønsker det og ikke blindt følge “budet” fra fagre nye verden.\nJeg tror og håber, at vore børn, qua vores måde at præge børnene på, før større mulighed for at vælge og specielt fravælge i morgendagens samfund. Jeg tror på, at den sti, vi i fællesskab dagligt forbereder for dem og forsøger at holde dem på, er den sti, der fører mod, om ikke himlen, så mod et menneskeværdigt liv, hvor de gennem tryghed, glæde og engagement føler, at det er dem, der har ansvaret for deres eget liv og ikke samfundet. Og hvor meget højere skal vi egentlig stræbe på vore børns vegne?


13. okt 2021 | 470 visning(er) | 0 personer fandt dette nyttigt\nNår du tillader administration af konfigurationer fra Control Hub, ignorerer enheden konfigurationer fra klargøringssystemet, f.eks. tilpasning af klargøringsindstillinger (makroer og branding). Dette gælder ikke for konfigurationer, der ikke er tilgængelige fra Control Hub, f.eks. netværks- og opkaldskonfigurationer. Hvis du deaktiverer administration af konfigurationer fra Control Hub, og tilstanden til styring af konfigurationer er indstillet til Unified CM, nulstilles konfigurationer for at afspejle ændringer, der foretages via klargøringssystemet. Hvis du vil læse mere om tilstanden til styring af konfigurationer, kan du se Vejledning til funktionskonfiguration til Unified CM.


Download "Sundhedsledelse 2011"\n1 Sundhedsledelse 2011 Ledelsens og lederes holdninger og udfordringer November 2011\n2 Indholdsfortegnelse Indholdsfortegnelse... 2 Indledning... 2 Resume... 2 Om undersøgelsen... 2 Hvilke sundhedsordninger tilbydes medarbejderne?... 3 Hvorfor er de sundhedsfremmende ordninger indført?... 6 Hvorfor er der endnu flere sundhedsfremmende ordninger i virksomhederne?... 8 Effekten af de sundhedsfremmende ordninger Ledernes holdninger i forhold til sundhedsledelse Ledernes handlinger i forhold til sundhedsledelse Afskaffes nogle sundhedsfremmende ordninger? Målsætninger og evaluering Har lederne den relevante viden? Rygepolitik Indledning Lederne har med en række undersøgelser i 2003, 2005, 2008 og nu 2011 sat fokus på udviklingen af sundhedsfremmende ordninger i virksomhederne. Hvilke ordninger eksisterer, hvorfor har man dem og hvilke effekter har de. Der har gennem disse år været betydelige ændringer indenfor dette felt, og dette års undersøgelse tyder på, at virksomhederne i de senere år i stadig større grad har afklaret, hvilke ordninger de ønsker at have og har erfaret positive resultater med, både med hensyn til medarbejdertilfredshed, lavere sygefravær og højere produktivitet. Resume Langt de fleste virksomheder tilbyder syge-/sundhedsforsikringer til medarbejderne. Der er sket en markant stigning gennem årene. Hvor 36 procent af virksomhederne tilbød syge- /sundhedsforsikringer i 2003 er det i procent af virksomhederne. Undersøgelsen viser, at virksomhederne tilbyder en mangfoldighed af tilbud til fremme af sundheden. Det generelle billede er, at der samlet set er sket en vækst. Ser man på baggrunden for at indføre ordningerne spiller flere forskellige forhold ind. De tre vigtigste er ønske om at øge medarbejdertilfredsheden, ønske om at øge medarbejdernes motivation og engagement samt ønske om at nedbringe sygefraværet. Der er en god sammenhæng mellem baggrunden for at indføre ordningerne og effekten heraf. Det må ses som udtryk for, at indførelse af sundhedsordninger sker ud fra en gennemtænkt beslutningsproces, som i bred forstand sikrer, at ordningerne skaber værdi for virksomheden som helhed. Om undersøgelsen Undersøgelsen er gennemført i perioden 29. september oktober 2011 og baserer sig på svar fra medlemmer af Ledernes spørgepanel. Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til analysechef Kim Møller Laursen, eller senioranalytiker Peter Lyngse, Tlf.: I tabeller med procentangivelser kan det ske, at summen angives til, mens en simpel sammentælling af tallene giver 1 2 point højere eller lavere. Det er udtryk for en fejl, men skyldes at procentangivelsen er afrundet. De fleste tabeller er sorteret så de hyppigste svar i kolonne 2 står øverst. 2\n3 Hvilke sundhedsordninger tilbydes medarbejderne? Den mest udbredte ordning er sundhedsforsikringer, som findes på 78 procent af virksomhederne. Kun 30 procent af de offentlige virksomheder har sundhedsforsikringer, mens det gælder for 84 procent af de private. Der er også meget stor udbredelse af gratis frugt (68 ) og over halvdelen af virksomhederne tilbyder sund mad i kantinerne. Der er her store forskelle mellem brancherne, idet kun 40 procent af bygge- og anlægsvirksomhederne og 43 procent af virksomhederne i handel tilbyder kantine med sund mad, mens det gælder for hele 74 procent af virksomhederne i servicesektoren. Der er næsten nogen sundhedsfremmende ordninger, som virksomhederne decideret ønsker at tilbyde. Ud over de nævnte ordninger er der på virksomhederne en mangfoldighed af andre tilbud til fremme af sundheden. Blandt svarene kan nævnes: Akupunktur, hjertestartere, daglig meditation, sportsaktiviteter, fodpleje, fitness, kiropraktor, fysioterapi. Tabel 1. Hvilke sundhedsordninger tilbydes Syge-/sundhedsforsikringer, så medarbejderne hurtigt kan behandles for sygdom Tilbyder det i dag Overvejer at tilbyde det Ønsker at tilbyde det Har det Gratis frugt Madordning, der giver mulighed for sund mad, for eksempel i kantine Adgang til psykologisk rådgivning Motions- eller idrætstilbud (f.eks. tilbud på virksomheden eller tilskud til andre tilbud) Massage Hjælp til rygestop Vaccinationstilbud (f.eks. influenza) Hjælp til alkoholafvænning Rådgivning om stress Forebyggende helbredsundersøgelser Hjælp til anden misbrugsafvænning (f. eks. narkotika, spil, medicin) Temamøder eller lignende om kostvejledning Individuel rådgivning om ændring af livsstil/sundhed Andre sundhedsfremmende ordninger\n4 Udvikling over tid i hvilke sundhedsordninger der tilbydes I store træk er det sådan, at alle de sundhedsfremmende ordninger, som virksomhederne tilbyder medarbejderne, bliver stadig mere udbredt fra år til år. Væksten er særlig stor, når det gælder sundhedsforsikringer og rygestop. Rygestop toppede i 2008 i forbindelse med indførelse af rygelovgivningen. Hjælp til alkoholafvænning fik et meget kraftigt løft i 2008, men er nu tilbage på samme niveau som i 2003 og 2005, dvs. 40 procent. Der er en række emner, der har været spurgt om i tidligere år, ligesom nogle af formuleringerne har været en smule anderledes i 2003 og 2005 end i de to seneste undersøgelser. Der er små fald i andelen af virksomheder, der tilbyder medarbejderne massage eller vaccination. Tabel 1A. Udvikling over tid i hvilke sundhedsordninger der tilbydes Syge-/sundhedsforsikringer, så medarbejderne hurtigt kan behandles for sygdom Gratis frugt Madordning, der giver mulighed for sund mad, for eksempel i kantine Adgang til psykologisk rådgivning Motions- eller idrætstilbud (f.eks. tilbud på virksomheden eller tilskud til andre tilbud) Massage Hjælp til rygestop Vaccinationstilbud (f.eks. influenza) Hjælp til alkoholafvænning Rådgivning om stress Forebyggende helbredsundersøgelser Hjælp til anden misbrugsafvænning (f. eks. narkotika, spil, medicin) 28 Temamøder eller lignende om kostvejledning Individuel rådgivning om ændring af livsstil/sundhed Andre sundhedsfremmende ordninger\n5 Jo flere ansatte der er på virksomheden, jo flere sundhedsfremmende ordninger tilbydes medarbejderne. Virksomheder med over 500 ansatte tilbyder i gennemsnit 8 ordninger, mens virksomheder med medarbejdere kun tilbyder halvt så mange. Figur 1 Antal sundhedsfremmende ordninger fordelt efter virksomhedens antal medarbejdere i 2011 Fra 2008 til 2011 steg det gennemsnitlige antal af tilbudte ordninger kun ganske lidt, nemlig fra 5,7 til 5,9. Tabel 1B. Udvikling i gennemsnitlig antal ordninger pr. virksomhed fordelt efter antal ansatte Ændring 1-9 ansatte 1,8 2,8 1, ansatte 4,0 4,2 0, ansatte 5,2 5,2 0,0-249 ansatte 5,7 6,2 0, ansatte 6,2 6,5 0,3 Over 500 ansatte 7,4 8,0 0,6 Alle virksomheder 5,7 5,9 0,2 På EU-Plan opdeler man virksomhederne i mikrovirksomheder, som har under 10 medarbejdere, små virksomheder med under 50 beskæftigede og mellemstore virksomheder der har under 250 beskæftigede. Som det ses tilbyder de små og mellemstore virksomheder færre ordninger end de store og væksten i antal tilbudte ordninger er også mindre end hos de store virksomheder. Tabel 1C Udvikling i gennemsnitlig antal ordninger pr. virksomhed fordelt efter antal ansatte Ændring Under 250 ansatte 4,7 4,9 0,2 Mindst 250 ansatte 7,0 7,6 0,5 5\n6 Hvorfor er de sundhedsfremmende ordninger indført? Den store udbredelse og vækst af sundhedsfremmende ordninger er i det væsentlige resultat af ledelsens initiativer. Det sker oftest på initiativ fra topledelsen. Tabel 2. På hvis initiativ er virksomhedens sundhedsfremmende ordninger typisk indført? Angiv et eller flere svar Topledelsen 54 Mellemlederne 32 Medarbejderne 31 Fælles beslutning 19 HR-/personaleafdelingen 29 /Andet 9 Der er mange forskellige forhold, som alle har stor betydning for at virksomhederne har indført de forskellige sundhedsfremmende ordninger. De allervigtigste er ønske om at øge medarbejdertilfredsheden, som 74 procent angiver, har haft stor betydning, samt ønske om at øge medarbejdernes motivation og arbejdsglæde (70 procent). Andre vigtige forhold er ønsker om at nedbringe sygefraværet (67 procent), om at forbedre medarbejdernes helbred (60 procent) samt at fastholde medarbejdere (60 procent). 58 procent siger, at et ønske om at øge produktiviteten har haft stor betydning for indførelsen. 6\n7 Tabel 3. Hvad vurderer du havde indflydelse på beslutningen om at indføre de sundhedsfremmende ordninger, der er på virksomheden? Mindre Ingen Stor betydnintydning Lille be- betydninning betyd- Ønske om at øge medarbejdertilfredsheden Ønske om at øge medarbejdernes motivation og arbejdsglæde Ønske om at nedbringe sygefraværet Ønske om at forbedre medarbejdernes helbred Fastholde medarbejdere Øge produktiviteten Gøre virksomheden attraktiv over for potentielle ansøgere Ønske om at forebygge stress Forbedre/sikre virksomhedens image Det var et ønske fra medarbejderne Andet Sammenholder man svarene fra 2011, med svarene på de samme spørgsmål i 2008 er den største forskel, at der er langt færre, der svarer ved i år. Ledere er altså blevet mere afklarede på beslutningerne omkring sundsfremmende ordninger og har tilsyneladende fået større viden om deres egen indsats. Den anden store forskel er, at der i 2011 er 13 procentpoint flere der peger på, at ønsket om at fremme produktiviteten har stor betydning og 9 procentpoint flere end i 2008 nævner ønsket om at nedbringe sygefraværet. Til gengæld er der et fald på 7 procentpoint i de der svarer, at formålet er at fastholde medarbejdere. 7\n8 Tabel 3A. Ændring fra i procentpoint. Stor betydning Mindre betydning Lille betydning Ingen betydning Ønske om at nedbringe sygefraværet -6 Ønske om at forebygge stress -7 Ønske om at øge medarbejdertilfredsheden Forbedre/sikre virksomhedens image Gøre virksomheden attraktiv over for potentielle ansøgere Fastholde medarbejdere Øge produktiviteten Det var et ønske fra medarbejderne Andet Note: Spørgsmålene ønske om at øge medarbejdernes motivation og arbejdsglæde samt ønske om at forbedre medarbejdernes helbred indgik i undersøgelsen fra 2008 og er derfor med i sammenligningen. Hvorfor er der endnu flere sundhedsfremmende ordninger i virksomhederne? Når man spørger lederne om årsagen til, at der er endnu flere sundhedsfremmende ordninger i deres virksomheder, er der tre svar, der kommer ud med næsten lige stor hyppighed, nemlig Det er for dyrt, Vi har de ordninger, vi ønsker og Der er andre ledelsesopgaver, som er prioriteret højere. Der er meget stor forskel mellem ledernes svar på dette spørgsmål i år og for tre år siden. Der er markant flere der nu svarer Vi har de ordninger vi ønsker. En stigning fra 16 til 42 procent. Der er også langt færre ved svar i 2011 end i Til dette spørgsmål er svarene faldet fra i gennemsnit 23 procent til 16 procent. Begge tal kan ses som udtryk for, at virksomhedernes ledere i løbet af de tre år, i væsentligt højere grad har fået gennemtænkt og afklaret, hvordan sundhedsforhold skal indgå i ledelsen og har fundet et niveau, de finder passende. Der er også markant flere i 2011 end i 2008, der afviser ordninger med den begrundelse, at det er for dyrt. Der er 14 procentpoint flere der tillægger prisen stor betydning og et tilsvarende fald i ved og ingen betydning. En del ledere nævner i kommentarerne til dette spørgsmål, at reglerne for beskatning af sundhedsordninger sætter en stopper for deres tiltag. Andre nævner forhold som at Fokus er et andet. Mere vendt direkte mod effektiviseringer og optimeringer og atter andre peger på virksomhedernes ønske om at have et relativt ensartet niveau i de forskellige lande, de arbejder i. 8\n9 Tabel 4. Hvad vurderer du er årsagen til, at der er (endnu flere) sundhedsfremmende ordninger i din virksomhed? Stor betydning betydning tydning betydning Mindre Lille be- Ingen Det er for dyrt Vi har de ordninger, vi ønsker Der er andre ledelsesopgaver, som er prioriteret højere Der har været ønsker fra hverken medarbejdere eller ledere Den enkeltes sundhed er en privat sag Andet Tabel 4A. Svarene på samme spørgsmål fra undersøgelsen i 2008 Stor betydning Mindre betydning Lille betydning Ingen betydning Der er andre ledelsesopgaver, som er prioriteret højere Det er for dyrt Der har været ønsker fra hverken medarbejdere eller ledere Den enkeltes sundhed er en privat sag Vi har de ordninger, vi ønsker Andet Lederne vurderer, at der er opbakning til virksomhedens sundhedsfremmende ordninger fra alle lag i virksomheden. Denne vurdering er næsten uændret fra 2008 til i dag. De øvrige ledere oplever, at topledelsen bakker de sundhedsfremmende ordninger op, i nær samme omfang, som topledelsen selv mener de gør det. 77 procent af toplederne svarer, at de i høj grad bakker til de sundhedsfremmende ordninger op, men kun omkring 50 procent af de øvrige ledere oplever, at topledelsen i høj grad bakker de sundhedsfremmende ordninger op. Tabel 5. Er der opbakning til virksomhedens sundhedsfremmende ordninger blandt (forsøg at give en samlet generel vurdering for alle de ordninger, der er gældende i virksomheden i dag) I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet Topledelsen Mellemlederne De øvrige medarbejdere\n10 Effekten af de sundhedsfremmende ordninger 76 procent af Lederne mener at virksomhedens sundhedsfremmende ordninger har en positiv indflydelse på Medarbejdertilfredsheden. De har næsten lige så høj vurdering af betydningen for Lavere sygefravær og Motivation og arbejdsglæde blandt medarbejderne. Langt færre, men dog stadig hele 40 procent, mener sundhedsordningerne skaber højere tilbagetrækningsalder for medarbejderne, og 55 procent mener, at det i nogen eller høj grad gavner tilliden til ledelsen. Sammenligner man den vurdering, lederne har af effekten af sundhedsfremmeordningerne med de faktorer lederne angiver som årsager til indførelsen af sundhedsfremme, er der meget god overensstemmelse mellem, hvad virksomhederne ønskede at opnå og de områder, hvor de oplever resultater. De fem væsentligste grunde til, at virksomhederne valgte at arbejde med sundhedsfremme er samtidig de fem områder, hvor sundhedsfremmeordningerne vurderes at have haft den mest positive indflydelse på (se også tabel 3). Tabel 6. Vurderer du, at virksomhedens sundhedsfremmende ordninger har en positiv indflydelse på: I høj I nogen I mindre Slet grad grad grad Medarbejdertilfredsheden Lavere sygefravær Motivation og arbejdsglæde blandt medarbejderne At fastholde medarbejdere Medarbejdernes helbred Virksomhedens image og brand At gøre virksomheden attraktiv over for potentielle ansøgere Øget produktivitet Mindre stressede medarbejdere Tilliden til ledelsen At skabe højere tilbagetrækningsalder for medarbejderne De senere års praktiske erfaringer med de mange sundhedsfremmende ordninger betyder, at lederne i højere grad har en vurdering af effekten af ordningerne, så væsentligt færre svarer ved. De største ændringer siden 2008 er, at 24 procent af lederne i år mener, at sundhedsaktiviteterne i høj grad giver øget produktivitet, mod kun 14 procent i Tilsvarende vurderer 28 procent, at det giver lavere sygefravær, mod kun 20 procent i Hvad angår produktivitetsstigningen kommer langt størstedelen af ændringen ved at ved -svarene bliver mere end halveret, med et fald fra 12 og helt ned til 5 procent. 10\n11 Helt i tråd med disse ændringer, er der i procentpoint flere end i 2008 der mener, at sundhedsordningerne i høj grad giver mindre stressede medarbejdere, og 5 procentpoint flere der siger, at det har en positiv indflydelse på motivation og arbejdsglæde blandt medarbejderne Ledernes holdninger i forhold til sundhedsledelse Der er særdeles stor enighed om udsagnene om, at Det er en vigtig ledelsesmæssig opgave at nedbringe sygefraværet samt Som leder bør jeg selv aktivt benytte virksomhedens sundhedsfremmende ordninger. Henholdsvis 68 og 58 procent er i høj grad enige i disse udsagn. Der er næsten ingen ændring i svarene i forhold til Noget færre, men stadig fire ud af ti ledere, mener, at sundhed bør være et element i virksomhedens personalepolitik og at fokus på medarbejdernes sundhed er et naturligt element i udøvelse af ledelse. Holdningen til, hvorvidt sundhedsfremmende ordninger kun skal indføres i det omfang, det giver et positivt økonomisk resultat for virksomheden, har flyttet sig betydeligt fra 2008 til Det gælder nu som i 2008, at lederne absolut er enige i dette synspunkt. Kun 10 procent er i høj grad enige, mens dobbelt så mange slet er enige. Dette er således et af de spørgsmål, hvor der har været størst ændring i ledernes holdninger i perioden. Lederne opfatter stadig sundhed som en privat sag, som lederen skal blande sig i. Seks ud af ti ledere mener således, at sundhed er en privatsag, mens kun 6 procent mener, at lederen skal blande sig i medarbejdernes sundhed. 11\n12 Tabel 7. I hvor høj grad er du enig i følgende udsagn? I nogedre I min- I høj grad grad grad Det er en vigtig ledelsesmæssig opgave at nedbringe sygefraværet Som leder bør jeg selv aktivt benytte virksomhedens sundhedsfremmende ordninger Fokus på medarbejdernes sundhed er et naturligt element i udøvelse af ledelse Sundhed bør være et element i virksomhedens personalepolitik Som leder vil jeg fortrinsvis ansætte personer med en sund livsstil Som leder er det naturligt at inddrage sundhed i medarbejdersamtaler Som leder er jeg villig til at påtale usund livsstil hos den enkelte medarbejder Som leder vil jeg undgå at ansætte markant overvægtige personer Sundhedsfremmende ordninger skal kun indføres i det omfang, de giver et positivt økonomisk resultat for virksomheden Sundhed er en privat sag, som lederen skal blande sig i Den enkelte medarbejder skal have kontant belønning, hvis vedkommende har lavt sygefravær Afdelingen/teamet skal have kontant belønning, hvis de har lavt sygefravær Som leder skal jeg have kontant belønning, hvis mine medarbejdere har lavt sygefravær Slet Ledernes handlinger i forhold til sundhedsledelse Ledernes svar på spørgsmålene om at have samtaler om, påtale og eventuelt afskedige medarbejdere på grund af sygefravær, stress, alkoholmisbrug eller overvægt har ændret sig nævneværdigt fra 2008 til i dag. Det er altså sådan, at der er behov for flere eller færre samtaler om sygefravær eller at der iværksættes hårdere sanktioner, selv om situationen på arbejdsmarkedet har ændret sig grundlæggende fra 2008, hvor der var meget store problemer med at rekruttere og fastholde arbejdskraft til nutidens arbejdsmarked med en højere arbejdsløshed. Problemerne med stress er så udbredt, at to ud af tre ledere har haft samtaler med medarbejdere om stress inden for de sidste tre år. 12\n13 44 procent af lederne har henvist medarbejdere til psykolog indenfor de sidste tre år. Så psykologbistand er et tabu, men inddrages som et helt naturligt element i personaleledelsen. Det ser dog ud som om, at der her er en forskel mellem mande- og kvindefag. Undersøgelsen har spurgt om kønnet på lederens medarbejdere, men der er data om brancher og sektorer. I den offentlige sektor har 64 procent af lederne en eller flere gange henvist en medarbejder til psykolog, mens dette kun gælder for 41 procent i den private sektor, 31 procent i bygge- og anlægsbrancherne, og 38 procent i industrien. Der er også en forskel mellem kvindelige og mandlige ledere. Kvindelige ledere henviser i alle brancher og sektorer langt oftere medarbejdere til psykolog end mandlige. 54 procent af de kvindelige ledere har henvist medarbejdere til psykolog indenfor de sidste tre år, mens det kun gælder for 40 procent af de mandlige ledere. En del ledere har måttet afskedige medarbejdere på grund af sygefravær. Hver tredje leder har gjort det en eller flere gange inden for de sidste tre år. 58 procent af lederne har haft en eller flere samtaler med medarbejdere om for højt sygefravær, 24 procent om for højt alkoholforbrug, 9 procent om andet misbrug (narkotika, spil, medicin), og 7 procent har inden for de sidste tre år bedt en medarbejder om at tabe sig. For højt sygefravær leder i vid udstrækning til afskedigelse. Hver tredje leder, 34 procent, har afskediget en eller flere medarbejdere på grund af for højt sygefravær indenfor de sidste tre år. Dette skal sammenholdes med at 58 procent af lederne har haft samtaler med medarbejdere om dette emne. Når det drejer sig om misbrug af alkohol eller andet som narkotika, spil, medicin har cirka en tredjedel af de ledere, der har haft samtaler med medarbejdere om problemerne, også afskediget en eller flere medarbejdere på grund af disse forhold. 24 procent har haft samtale om for højt alkoholforbrug og 10 procent har afskediget. 9 procent har haft samtale om andet misbrug (narkotika, spil, medicin) og 3,5 procent har afskediget. Problemerne vedrørende stress og overvægt klares næsten altid, uden at det ender med afskedigelse. 64 procent af lederne har haft samtaler med medarbejdere om stress, mens kun 4 procent af lederne har afskediget en medarbejder på grund af stress. Tilsvarende har 7 procent bedt en medarbejder om at tabe sig og 1 procent har afskediget på grund af overvægt. 13\n14 Tabel 8. Har du i dit nuværende job inden for de seneste tre år: Ja, en Ja, flere enkelt gange gang Haft en samtale med en medarbejder, der handlede om for højt sygefravær Afskediget en medarbejder på grund af for højt sygefravær Haft en samtale med en medarbejder, der handlede om stress Nej Afskediget en medarbejder på grund af stress Henvist en medarbejder til psykolog Haft en samtale med en medarbejder, der handlede om for højt alkoholforbrug Afskediget en medarbejder på grund af for højt alkoholforbrug Haft en samtale med en medarbejder, der handlede om andet misbrug (narkotika, spil, medicin) Afskediget en medarbejder på grund af andet misbrug (narkotika, spil, medicin) , Bedt en medarbejder om at tabe sig Afskediget en medarbejder på grund af overvægt Afskaffes nogle sundhedsfremmende ordninger? Kun hver ottende virksomhed har inden for de sidste tre år stoppet en eller flere sundhedsfremmende ordninger Tabel 9. Har din virksomhed inden for de seneste tre år stoppet nogen sundhedsfremmende ordninger? Ja Nej Blandt de ordninger der er afskaffet, topper massage. Noget færre, men stadig hver fjerde virksomhed der har stoppet ordninger, har stoppet gratis frugt og motions- eller idrætstilbud. Noget færre har stoppet de øvrige tilbud, for eksempel har kun 8 procent valgt at stoppe sundhedsforsikringer. Ser man på udviklingen i samtlige virksomheder, får man et billede af både frem- og tilbagegangen af blandt de forskellige tilbud. Her ser man, at 5 procent af samtlige virksomheder har stoppet tilbud om massage. Så når man i tabel 1A kan se at andelen af virksomheder, der tilbyder medarbejderne massage er faldet fra 44 procent i 2008 til 43 procent i 2011, dækker dette reelt over, at der er fem procentpoint flere virksomheder der har afskaffet massagetilbuddet, mens fire procentpoint nye må være kommet til. Der er også en del virksomheder der har stoppet ordninger med motions- og idrætstilbud eller gratis frugt. 14\n15 Tabel 9A. Har din virksomhed inden for de seneste tre år stoppet nogen sundhedsfremmende ordninger? - hvis ja- Hvilke? Angiv et eller flere svar Virksomheder, der har stoppet ordninger Massage 40 Gratis frugt 24 Motions- eller idrætstilbud (f.eks. tilbud på virksomheden eller tilskud til andre tilbud) 23 Forebyggende helbredsundersøgelser 12 Hjælp til rygestop 12 Madordning, der giver mulighed for sund mad, for eksempel i kantine 10 Vaccinationstilbud (f.eks. influenza) 10 Syge-/Sundhedsforsikringer, så medarbejderne hurtigt kan behandles for sygdom 8 Temamøder eller lignende om kostvejledning 8 Individuel rådgivning om ændring af livsstil/sundhed 6 Rådgivning om stress 4 Adgang til psykologisk rådgivning 4 Andre sundhedsfremmende ordninger 4 Hjælp til alkoholafvænning 3 Hjælp til anden misbrugsafvænning (f. eks. narkotika, spil, medicin) 0 Begrundelsen for at afskaffe sundhedsfremmende ordninger har først og fremmest været økonomiske, hvilket 72 procent af lederne angiver som årsag. Tabel 9B Hvad var den primære årsag? De blev brugt 16 Af økonomiske årsager 72 Andet 12 Målsætninger og evaluering Kun hver sjette virksomhed har udarbejdet specif målsætninger for større eller mindre dele af deres indsats for at fremme medarbejderne sundhed. Tabel 10. Har din virksomhed udarbejdet specif målsætninger for (dele af) sundhedsfremmeindsatsen? Ja Nej Langt de fleste af de virksomheder, der har udarbejdet målsætninger for deres indsats for at fremme medarbejderne sundhed, følger op ved helt eller delvist at evaluere resultaterne. 15\n16 Tabel 10A. Evalueres der på, om målsætningerne opfyldes? Ja Ja, delvist Nej Og det er både topledelsen, mellemlederne og medarbejderne der bliver evalueret. Tabel 10B. Hvem bliver evalueret? (Sæt gerne flere markeringer) Andel blandt de der (delvist) evalueres Topledelsen 63 Mellemlederne 75 Medarbejderne 67 5 Har lederne den relevante viden? Ledere føler sig i noget højere grad end i 2008 klædt på til at tackle de problemer, der kan opstå i forbindelse med en medarbejdersamtale om helbredsproblemer/ dårlig sundhed/ livsstil. Der er 11 procentpoint flere, der nu føler sig i høj grad parate, men omvendt er der også flere, der har erkendt at de slet har den ønskede kunnen på disse områder. De emner lederne har haft flest samtaler om, er også de emner, hvor lederne føler sig mest sikre på, at de har den nødvendige kunnen. Der er dog stor forskel på, i hvilket omfang lederne føler sig klædt på til at tackle de forskellige temaer, som en medarbejdersamtale kan handle om. De er klart bedst rustet til samtaler om sygefravær. I betydeligt lavere grad til problemer med stress og i endnu lavere grad er de klædt på problemer med alkoholmisbrug, andet misbrug og usund livsstil procent af lederne føler sig slet eller kun i mindre grad klædt på til at tackle de problemer, der kan opstå i forbindelse med en medarbejdersamtale om alkoholmisbrug, andet misbrug og usund livsstil. 22 procent af lederne føler sig i mindre grad eller slet klædt på til at tackle de problemer, der kan opstå i forbindelse med en medarbejdersamtale om stress, hvilket skal ses i lyset af at 64 procent af disse ledere har haft en samtale med en medarbejder om stress i løbet af de sidste tre år. 16\n17 Tabel 11. Føler du dig klædt på som leder til at tackle de problemer, der kan opstå i forbindelse med en medarbejdersamtale om: I nogen I mindre I høj grad Slet grad grad Sygefravær Stress Alkoholmisbrug Andet misbrug Usund livsstil Gennemsnit Gennemsnit For alle fem kategorier af problemer gælder, at jo mere erfaring lederen har med samtaler og afskedigelser, jo bedre føler han sig påklædt. Rygepolitik 94 procent af alle virksomheder har en rygepolitik. Tabel 12. Har virksomheden en rygepolitik? Ja Nej Der er stor variation i virksomhedernes rygepolitr. Næsten alle virksomheder tillader på en eller flere måder rygning i løbet af arbejdsdagen. Det mest udbredte er, at rygning tillades udendørs (68 procent) og/eller i særlige rygeområder på virksomhederne (25 procent). Seks procent af virksomhederne har fuldstændigt forbud mod rygning i arbejdstiden. Man skal dog være opmærksom på, at i hver tredje af disse virksomheder er rygning tilladt for eksempel i frokostpausen eller i andre selvbetalte pauser. En del ledere nævner, at der er rygeregler, der relaterer sig til forholdet til kunder, patienter, elever med videre. Der er også ledere, der eksplicit nævner, at virksomheden godt nok har rygeregler, men at de overholdes. Tabel 12a. Hvilke regler har I på virksomheden for rygning? Angiv et eller flere svar Andel af alle virksomheder (også de der har rygepolitik) Rygning er forbudt i arbejdstiden uanset, hvor du befinder dig 6 Rygning er forbudt på matriklen 7 Rygning er tilladt udendørs 68 Rygning er tilladt i særlige rygeområder på virksomheden 25 Rygning er tilladt på alle cellekontorer/enmandskontorer 1 Andet 4 17


Gul latin dancesport kostume China Manufacturer\nBeskrivelse:Dancesport Latin Costumes,Dancing Costumes Design,Kostume til dans\nHome > Produkter > Ladies Dance Kjoler > Ladies Latin Dress > Gul latin dancesport kostume\nmodel nr.: L929\nLatin praksis kjole L929\nShimmering sequined gule blonde draperer længden af denne fit-and-flare kjole, som smigrer dine kurver og forlænger din silhuet. Gennemsigtig blonder fra taljen til ryggen med en af sæsonens største tendenser. Én skulder arm draperier fuldføre udseendet. Sten fuldt indrettede i øverste del. Denne smukke gule latinske kjole er lavet af lycra og blonder, de dekorerede sten tilføjer ekstra shinning til denne vidunderlige latinske kjole. Denne gule damer latinske kjole er god til konkurrence.\nLatin Dance Practice Dress Produktinformation:\n• Størrelse : Alle vores Ladies Practice Dress er specialfremstillede. Vi kan lave perfekte latin dance kjole til dig, uanset om du er høj eller kort.\n• Farve : Som vist Gul Salsa Dance Practice Dress farve kan ændres til anden farve, bare vælg farven nedenunder stof diagram.\nLatin dance practice wear Kontakt nu\nGul latin dancesport kostume Kontakt nu\nLatin dansedragt til piger Kontakt nu\nKonkurrence dansedragt til piger Kontakt nu\nPink Latin dansedragt til piger Kontakt nu\nFringe latin dance kjole til piger Kontakt nu\nDancesport Latin Costumes Dancing Costumes Design Kostume til dans Green Dancesport Latin Kostumer Dance Latin Shoes Dance Costume Red Dance Competition Costumes Mesh Dance Competition Costumes


Zoekresultaten voor Business Location Sudtirol Alto Adige\nPosts gesorteerd op relevantie weergeven voor zoekopdracht Business Location Sudtirol Alto Adige. Sorteren op datum Alle posts weergeven\nSe streaming The Best Offer i video i høj kvalitet. Fuld streaming The Best Offer i high definition kvalitet. Spille streaming The Best Offer i bedste look videoformat. Online streaming The Best Offer i top kvalitet. Fuld film streaming The Best Offer i høj kvalitet.\nDu får en fuld beskrivelse af The Best Offer nedenfor:\nAktører film :Dermot Crowley (Lambert), Sylvia Hoeks (Claire), Donald Sutherland (Billy), Caterina Capodilista (Young Woman), Maximilian Dirr (Virgil's Assistant #2), Maximilian Dirr (Virgil's Assistant), Philip Jackson (Fred), Liya Kebede (Sarah), Geoffrey Rush (Virgil Oldman), Laurence Belgrave (Virgil's Assistant #3), Klaus Tauber (Virgil's Assistant #1), Kiruna Stamell (Girl in the Bar), John Benfield (Barman), Jim Sturgess (Robert), Sean Buchanan (Virgil's Assistant #4), Gen Seto (Housekeeper), Brigitte Christensen (The Sister)\nThe Best Offer er den bedste film manufacured af Regione Lazio, Paco Cinematografica, Warner Bros., Business Location Sudtirol Alto Adige, Friuli Venezia Giulia Film Commission, UniCredit Group, efter en beskrivelse af filmen er "Da en mystisk arving beder den kendte, men skrupelløse kunstsamler og auktionarius Virgil Oldman (Geoffrey Rush) om at vurdere hendes afdøde forældres hidtil bortgemte kunstsamling, tænder det en ild af nysgerrighed i den ellers nøgterne Virgil, som hurtigt udvikler sig til en ren besættelse. Romantisk spændingsfilm af den italienske instruktør Guiseppe Tornatore, der lagde verden for sine fødder med den semibiografiske Cinema Paradiso.". Filmen er produceret med fremragende grafisk kvalitet, bedste øre sprænge lydkvalitet og bedste bedste skuespillere.\nog jeg første får at vide, om denne film er jeg ikke helt sikker i tilfælde I ligesom de fleste idé eller eventuelt ikke. Efter at have set det Jeg synes at at tale om at jeg virkelig sætter pris. Jeg helt klart anbefale denne film for dem, der herunder genre Kriminalitet, Drama, Mysterium, Romantik, . Det er muligt at ser det helt fri bare klikke en knap og tilmeld, er i stand ser utallige nyeste filmtitler uden at bruge en skilling.\n... Download fuld The Best Offer i bedste kvalitet 1080p ....\nProducer : Arturo Paglia, Producer : Isabella Cocuzza, Screenplay : Giuseppe Tornatore, Director of Photography : Fabio Zamarion, Director : Giuseppe Tornatore\nSikker, nu du kan se film involverer The Best Offer fuldt længde og har den forbindelse til dette flick The Best Offer i top videoformat.\nLabels: Drama, Eventyr, Gyser, Komedie, Mysterium, Romantik, Thriller


Venstres spidskandidat giver efter: Vil betale for lån af sal på rådhuset | DenOffentlige.dk\nVenstres spidskandidat giver efter: Vil betale for lån af sal på rådhuset\nCecilia Lonning-Skovgaard har gentagne gange sagt, at hun afventer undersøgelse, men vil nu betale for lån.\n- Jeg betaler, så snart jeg får en regning fra kommunen, siger Cecilia Lonning-Skovgaard til TV2 Lorry.\nUdtalelsen kommer, dagen efter en sønderlemmende måling, der viser, at Venstre står til knap en halvering i hovedstaden.\nMålingen, som Voxmeter har foretaget for Ritzau, gav Venstre en opbakning på kun 5,8 procent i København.\nAnna Mee Allerslev gik af som beskæftigelses- og integrationsborgmester og spidskandidat for De Radikale i sidste måned.\nDet gjorde hun efter en række møgsager.\nAllerslevs exit kom blandt andet, efter at det kom frem, at hun havde lånt lokaler på rådhuset kvit og frit til sin bryllupsreception i august.\nIfølge Cecilia Lonning-Skovgaard satte hun for syv uger siden selv gang i processen for at få betalt for lokalerne, hun brugte til sin bryllupsreception i 2012.\nHvor meget hun skal betale, ved hun dog ikke.\n- Det har jeg ikke kunnet få oplyst endnu. Og jeg har to gange efterfølgende rykket for at få en regning, siger Cecilia Lonning-Skovgaard til TV2 Lorry.\nAlmindelige borgere skal betale for at låne en festsal. Men Cecilia Lonning-Skovgaard fik som den første politiker mundtligt lov til at låne salen.\nI dag mener hun dog ikke, at det er fair.\n- Nej. Og spørger du, om jeg igen ville holde en reception, hvor jeg går ud fra, at jeg kan gøre det uden at betale for det, så er svaret selvfølgelig nej, siger hun.\nHun erkender, at sagen kunne være blevet håndteret bedre.\n- Det er klart, at jeg er ny spidskandidat, og der er også nogle ting, som jeg skal lære i forhold til pressehåndtering. Og ja - noget af det her kunne godt have været håndteret kønnere, siger Cecilia Lonning-Skovgaard.\nEfter Venstre-politikerens lån startede en ordning, hvor der blev sagt god for lån af lokaler til bryllupper for kommunens medlemmer af borgerrepræsentationen.\nI 2011 blev et sæt interne regler ellers vedtaget, om at kommunen ikke må "stille lokaler vederlagsfrit til rådighed" til arrangementer, der er private.\nSagen med Anna Mee Allerslev har sat gang i en intern redegørelse på Københavns Rådhus, hvor man vil se på brugen af lokalerne.\nFAKTA: Sådan forløb Lonning-Skovgaards bryllupsreception\nVenstres spidskandidat i Københavns Kommune blev ikke opkrævet penge for leje af festsal til værdi af 65.000.\nVenstres spidskandidat ved kommunalvalget i København, Cecilia Lonning-Skovgaard, har meddelt, at hun betaler penge for lån af festsalen på Københavns Rådhus i forbindelse med en bryllupsreception i 2012.\nHun lånte lokalet, selv om et sæt interne regler var vedtaget i kommunen året før, der slog fast, at man på rådhuset ikke må "stille lokaler vederlagsfrit til rådighed" til arrangementer, der er private.\nAlmindelige borgere skal betale minimum 65.000 kroner for at låne lokalet.\nLæs her, hvad Lonning-Skovgaard blev opkrævet i forbindelse med receptionen på rådhuset:\n* Lonning-Skovgaard inviterede 155 personer til reception på rådhuset.\n* Hun blev opkrævet 21.668 kroner for linned, vin, levering af vin og arbejdsløn til servering og rengøring.\n* Hun blev også opkrævet 1817,50 kroner for blandt andet to buffeter med vand, vin og kaffe - heraf den ene med pandekager til 100 personer.\n* Men ved rubrikken lokaleudlejning fremgår der intet beløb på regningen. Det var altså gratis for Lonning-Skovgaard at leje selve lokalet.\nKilder: Aktindsigt fra Økonomiforvaltningen hos Københavns Kommune.\nEmneord: Københavns Kommune, KV17, Venstre, Cecilia Lonning-Skovgaard, 091117


Skagensgade 2E, 2630 Taastrup – Se vigtig info\nBaseret på adressens geodata vurderes en varmepumpe at kunne spare 2.499,- på den årlige varmeregning.\nSkagensgade 2E, 2630 Taastrup\nRækkehuset på Skagensgade 2E i Taastrup er opført i 2009 og indeholder 3 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 92 m2.\nLuftfoto af Skagensgade 2E, 2630 Taastrup fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6507°N, 12.2674°E) er den lille grønne cirkel.\nEn varmepumpe kan skære 2.499,- af den årlige varmeregning på Skagensgade 2E. Brug Amalos online værktøj til at se hvordan du kan spare på varmeregningen, forbedre rækkehusets indeklima og reducere din CO₂ udledning.\nSundhed — Skagensgade 2E, 2630 Taastrup\nBaseret på den overordnede radonklassificering, lokale geologiske forhold og bygningsdata vurderes radonrisiko på Skagensgade 2E, 2630 Taastrup at være høj.\nSkagensgade 2E, 2630 Taastrup ligger i den gamle Høje Tåstrup kommune, der er klassificeret som Radonklasse 3. Det betyder at 3-10% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor høj.\nDet geologiske underlag på Skagensgade 2E, 2630 Taastrup er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Skagensgade 2E, 2630 Taastrup er opført i 2009 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis radonsikret mod undergrunden. Ejendommen er nemlig opført efter bygningsreglementet i 1998 stillede krav om, at nybyggeri skal radonsikres.\nSkagensgade 2E, 2630 Taastrup er uden registreret kælder. Bygninger uden kælder har øget risiko for radonindsivning direkte i stueplanet.\nDer er relativ høj radonrisiko på Skagensgade 2E, 2630 Taastrup.\nSkagensgade 2E, 2630 Taastrup har forhøjet risiko for radonforurening. Vil du sikre dig at radonniveauet er indenfor Sundhedsstyrelsens' grænseværdier bør du få foretaget en radonmåling.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har rækkehuset på Skagensgade 2E ingen risiko for Asbest.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har rækkehuset på Skagensgade 2E ingen risiko for PCB.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har rækkehuset på Skagensgade 2E ingen risiko for tungmetaller.\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Skagensgade 2E, 2630 Taastrup.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 4du-Høje-Taastrup By, Høje-Taastrup, der hører til Skagensgade 2E, 2630 Taastrup. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Skagensgade 2E, 2630 Taastrup. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n169-05143 Region Hovedstaden 299 -\n169-05064 Region Hovedstaden 263\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Skagensgade 2E, 2630 Taastrup bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Skagensgade 2E, 2630 Taastrup.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Skagensgade 2E, 2630 Taastrup\nKortet viser trafikstøj i området omkring Skagensgade 2E, 2630 Taastrup. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Skagensgade 2E, 2630 Taastrup om dagen:\nDrikkevand på adressen Skagensgade 2E, 2630 Taastrup har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Skagensgade 2E, 2630 Taastrup\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Skagensgade 2E, 2630 Taastrup.\nSkagensgade 2E, 2630 Taastrup ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Skagensgade 2E, 2630 Taastrup. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Skagensgade 2E, 2630 Taastrup er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på < 50 mm/dag i området omkring Skagensgade 2E, 2630 Taastrup. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nSkagensgade 2E ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Skagensgade 2E har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Skagensgade 2E. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nSkagensgade 2E, 2630 Taastrup er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Skagensgade 2E, 2630 Taastrup. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nSkagensgade 2E, 2630 Taastrup ligger i en højde på 29.9 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Skagensgade 2E, 2630 Taastrup. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Skagensgade 2E, 2630 Taastrup\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Skagensgade 2E, 2630 Taastrup.\n✓Generelle BBR informationer om Skagensgade 2E, 2630 Taastrup\n✓BBR materialer og installationer for Skagensgade 2E, 2630 Taastrup\n✓BBR arealer for Skagensgade 2E, 2630 Taastrup\nHent den officielle BBR meddelelse for Skagensgade 2E, 2630 Taastrup. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Skagensgade 2E, 2630 Taastrup sidst vi kiggede (28. februar 2020). Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nDen primære opvarmningskilde på Skagensgade 2E, 2630 Taastrup er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nSkagensgade 2E, 2630 Taastrup modtager fjernvarme fra Høje Taastrup Fjernvarme A.m.b.a\nRækkehuset på Skagensgade 2E opvarmes iflg BBR med -. Se hvordan Amalo kan hjælpe med lavere varmeregning, mindre CO2 udledning og bedre indeklima.\nGrøn varme på Skagensgade 2E\nHøje-Taastrup Kommune har ikke fredet rækkehuset på Skagensgade 2E, 2630 Taastrup eller tildelt den bevaringsværdi.\nBevaringsværdi af Skagensgade 2E\nLokalområdet — Skagensgade 2E, 2630 Taastrup\nBeboerne i området omkring Skagensgade 2E, 2630 Taastrup er mestendels conzoom®-typen Aktive Børnefamilier\nSkagensgade 2E hører til afstemningsområdet Gadehaveskolen hvor der er 4.007 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Skagensgade 2E, 2630 Taastrup at være mellem.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 50 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Skagensgade 2E. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 1209 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 16.54 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.65 pct.\nSkagensgade 2E hører under skoledistriktet Torstorp Skole. I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Torstorp Skole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Skagensgade 2E, 2630 Taastrup.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Skagensgade 2E\nDer er god 4G mobildækning på Skagensgade 2E med vejledende downloadhastighed op til 50 - 100 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Skagensgade 2E er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Skagensgade 2E\nInternet og Mobildækning Skagensgade 2E, Taastrup\nAnbefalet bredbånd på Skagensgade 2E\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 1000/1000 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Skagensgade 2E.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Skagensgade 2E, 2630 Taastrup her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Skagensgade 2E\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Skagensgade 2E.\nJordarten under Skagensgade 2E, 2630 Taastrup er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Skagensgade 2E\nDen nærmeste overfladenære boring ligger 177 meter væk. Boringens lokalitet er navngivet Høje Tåøstrup. Boringen blev afsluttet 27 december, 1957. Brøndborer var Dapco. Formålet med boringen var Shot hole/Dapco og anvendelse er angivet som Sløjfet/opgivet/opfyldt boring. Boringen nåede en dybde på 10.7 meter. Du kan finde mere information i borerapporten 207. 800 ».\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Skagensgade 2E.\n177 Shot hole 10.7 207. 800 »\n187 Vandforsyningsboring 19.2 207. 83 »\n187 Geoteknisk boring 4.0 207. 3307 »\n195 Geoteknisk boring 3.2 207. 3050 »\n195 Geoteknisk boring 4.1 207. 3051 »\n235 Geoteknisk boring 8.3 207. 3149 »\n259 Vandforsyningsboring 22.4 207. 563 »\n270 Geoteknisk boring 4.2 207. 3273 »\n282 Vandforsyningsboring 30.3 207. 82B »\n287 Geoteknisk boring 8.0 207. 3589 »\nHvor langt er der fra Skagensgade 2E\n✓Stamoplysninger for Skagensgade 2E, 2630 Taastrup\nGeografiske koordinater 55.65065481°N, 12.26741045°Ø\nHøjde over havets overflade 29,9 m.o.h.\nAdressens Id 76d11a0f-f53b-6818-e044-00144f3ead67\nBFE nummer 10212575\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Skagensgade 2E, 2630 Taastrup.


Jacques Lacan: Logisk tid og hævdelse af forventede sikkerhed\nParu i 1945 dans les Cahiers d’art, 1940-1944 pp 32-42. Denne første udgave er blevet delvis ændret på sin anden udgivelse 1966 i skrifter. Réalisée par aejcpp. (mangler et billede) HTML format\nDette indlæg blev udgivet i Human Sciences, JL1945, Psykoanalysen på 1945-03-01 ved admin.


Fra fastre, onkler, fætre, kusiner - festsange.dk\nFra fastre, onkler, fætre, kusiner\n1.\tVi er samlet her til fest,\nfor at fejre dagen.\nMorten du er hædersgæst,\ndet er bare sagen.\nVi har gravet minder frem,\ndu kan sikkert kende dem;\nmen vær´ ikke bange,\nselv om der er mange.\n2.\tI november blev du født,\nvar så ganske lille.\nStraks du smilede så sødt,\nnår vi lidt dig kilde.\nDu var nok en vågen gut\nmen en rigtig lille snut,\nselv om hele natten\ngik med pjank og pjatten.\n3.\tDu var tidlig på turné\npå din lille scooter\nHugo Beier sku´ du se\nhan har slik, der dutter.\nTuren blev kun ganske kort,\nmor og far gik helt i sort,\ninden de dig finder,\nfræk, med røde kinder.\n4.\tSkrammer her og flænger hist\nhar du ofte prøvet.\nLæben fik en vældig brist,\nden var helt bedøvet.\nDu faldt ned i bordets kant,\nSutten blev for tiden\nsat helt ud´ i siden.\n5.\tDu en slåskamp gerne tog,\nfor at hjælpe Jesper.\nDu dem straks på mulen slog,\n– nu går de og læsper!\nDu var ikke bange, nej\naldrig gik du kun din vej.\nJespers skind blev reddet;\nmen dit eget svedet.\n6.\tDu i skolen er en ørn\nkan det hele klare\nlektierne, nå ja for sør´n\ndet kan aldrig vare.\nTit til Bedste turen går,\nnår du hjem fra skole når.\nHer er friske kager,\nder dig rigtig smager.\n7.\tDu er meget glad for sport,\nmange ting du dyrker\nFodbold det kan være hårdt,\nhåndbold, – ja det styrker\nSkak er dog din favorit\nfrem det går med raske skridt.\nKarpov snart du banker;\nen pokal der vanker!!\n8.\tKortspil det er også værd\nlige at benævne.\nFætre og kusiner her\nspiller efter evne.\nMorten vinder alt for tit\nvi kan ikke holde trit.\nEr du mon lidt listig,\neller bare dristig??\n9.\tSangen nu vi slutte vil,\nselv om der var mere.\nØnske HELD og LYKKE til,\nvi vil gratulere.\nMortens skål vi drikke ska´,\nhan skal ha´ et højt hurra.\nHer er ingen kvaler\nfar og mor betaler.\nSe YY fejrer fødselsdag Melodi: Bamses fødselsdag Se yy fejrer fødselsdag, med os som sine gæster. Familien og vennerne, der kommer her og fester. Vi skal more os i dag, gaverne skal\nMarianne 50 år Melodi: I en kælder sort som kul Der skal festes her idag, det er mor vi hylder Du er vores hædersgæst, femti år du fylder Voksen endelig du\nFar’s/ mor’s fødselsdag Melodi: Du er min øjesten 1. Når vi sidder her ved bordet vil vi takke dig Du har altid hjulpet os på livets lange vej # Refræn: Det\nHvorfor er her fest i dag Melodi: Ta ra tra bom trala Hvorfor er her fest i dag Hvorfor alle disse flag Hvorfor er her fællessang Hvorfor er her bægerklang Hvorfor ale disse smil\nvores takkesang Melodi: Jeg en gård mig bygge vil Vi er samlet her i dag store gaver i mange lag dejlig mad og søde gæster det er nemli’ os der\nEt lys for konfirmanden Melodi: Der er lys i lygten lille mor I konvolutten her har i et lys, når det bli’r tændt, det er et herligt syn. Hjertet på glasset vi


Europcar Malta Lufthavn: Biludlejning og anmeldelser – Rentalcars.com\nBiludlejning Malta Malta Lufthavn Malta Lufthavn Sammenlign firmaer Europcar billeje\nEuropcar i Malta Lufthavn\nFind gode priser på biludlejning fra Europcar i Malta Lufthavn, se karakterer og book online – hurtigt og nemt\nAflevering af en bil til Europcar i Malta Airport er let og hurtigt\nVi arbejder hårdt på at finde de bedste priser til dig - book med os og få den bedste pris på en Europcar leje fra Malta Airport, garanteret.\nBook Europcar billeje fra Malta Airport igennem Rentalcars.com og du kan ændre din booking uden ekstra gebyrer\nKarakterer for Europcar i Malta Lufthavn\n1 7.8 Vurderinger: 278\n2 7.5 Vurderinger: 1215\n3 7.3 Vurderinger: 822\n4 7.3 Vurderinger: 596\n5 7.1 Vurderinger: 669\nRentalcars.com er et handelsnavn for TravelJigsaw Limited, som er et aktieselskab registreret i England og Wales (Nummer: 05179829), hvis registrerede adresse er: 100 New Bridge Street, London, EC4V 6JA. ID: F194A


Live Sex Dk Stor Sort Pik / Dating Faxe\nAfspil pornofilmen: Blond babe rider en stor sort pik. Standarder jeg virkelig er sex i flensborg porno lesbiske ammesböl stor sort pik Mand Til Sex Løgten Black Milfs Live Sex Cam Dk Ulse Sexchat Live Grønlænder Sex . Stor Sort Pik Sensual Femdom Bravelstrup Webcam Sex Videos Escort. dec To Store Smukke Sorte Piger Sutte En Tyk Sort Pik. WWW SEX DK FREE SEX CHAT, BongaCams bruger cookies for at sikre, at du får den Du kan nydde at se alle deres gratis live sex shows lige her på vores live cams!.\nVi anbefaler, at du går ud på siden og får nogle nye venner. Dette websted giver adgang til materiale, oplysninger, mening, indhold og kommentarer, der omfatter seksuelt eksplicit materiale kollektivt, "seksuelt eksplicit materiale". Fra Tilpasning af video-og fuldskærmstilstand er kun tilladt for premium-medlemmer. Flash Player support Du bruger på nuværende tidspunkt en Flash-version af chatten:\ndec To Store Smukke Sorte Piger Sutte En Tyk Sort Pik. WWW SEX DK FREE SEX CHAT, BongaCams bruger cookies for at sikre, at du får den Du kan nydde at se alle deres gratis live sex shows lige her på vores live cams!. for det centrale stor sort pik sensual femdom bravelstrup webcam sex videos Tits Cougar Dating Danmark Cecilielyst Erotiske Tekster Gratis Sex Noveller. Vi har Ebony dronninger for alle chokoladeelskende i Live Sex Chat! Ebony Piger med Store Sorte Røve på Live Sex Cams Hvad kan være frækkere end at se en sexet sort pige af afrikansk afstemning ride en stor, fed pik som en pro?..\nSe blondine får pik i røven og i munden i denne pornofilm, Store bryster i pornofilm sekretæren Nicole knepper med en stor pik på ko Mangler: Hun vil gøre hvad der skal til for at du vil tømme din ladning inde i hende, live sex dk stor sort pik. Tryk på raketten for at aktivere Flash i din browser. Vær med i vores gratis chatrum live sex dk stor sort pik og se disse store pikke live — gratis! Og lad os fortælle dig, at der ikke nogen større kraft her i verden end sorte kvinder som vil have sex! Hvis du har mod på det, så kan du selv lave et livecam! Intet kan afsløre din tilstedeværelse for modellen under showet! For at bruge alle sidens funktioner skal du tillade Flash i din browser. Denne hjemmeside bliver cookies for at give dig den bedste oplevelse på võres hjemmeside. Alle medlemmer og personer, der optræder på denne hjemmeside har kontraktmæssigt underskrevet over for os, at de er 18 år eller ældre. Intet er mere dejlig et end par store patter på en flot kvinde! Forside Video Uartig teenager Jenni elsker dansk webcam escort girls få en kneppe historier århus pik i røven. Holbæk kusse Escort Private pik Janderup porn massage escort girls jylland Vestj danish og i cunts pik Sjællands røven Odde stor liderlige J ludere pik. Klik på herunder for at se de gratis webcams. Enkelte gange har det været så godt, at jeg kom til at skyde den af i halsen på hende. Flash versionen har flere funktioner og er mere optimeret.\nSe oseaner af gratis pornofilm på Danmarks største sextube. Måske er det hvor larmende og krævende nogle ebony piger er under sex? Så, hvorfor nægte dem muligheden for at vise alle deres stamme sorte fisser? Adel kino münchen saunaclubs deutschland Tanning salon nørresundby kvinder nøgne Strapon websites daw thai massage Escort i næstved bispebjerg kønssygdomme Dk pizza snejbjerg rikke grosell Silvia ce fait baisser par un amateur de film porno. Hun får den lange pik dybt op i hendes stramme fisse og han spermer den store pik af ud over hendes faste bryster. De fleste af disse kinky sorte modeller er rigtige eventyrer som bliver tændte af at alle kan se vores live sex cams — og derfor se dem nøgne! Klik på herunder for at se de gratis webcams. På BongaCams accepterer vi disse sexede ebony piger og vi viser tusinde af live sex cams som giver dig mulighed for at se disse lækre sorte kvinder have sex og fylde deres huller med stort kinky legetøj.\nProfil 0 Elskere Emne: I modsætning til andre porno sider, giver vi dig også den unikke mulighed for at sexchatte med alle vores sorte modeller i vores live sex chat! Gå ind i hvilket som helst chatrum for at tilføje modellen til denne liste. Kun premium-medlemmer kan se andre brugeres webcams.\nMassage og escort yoni massage kurs Disse ebony piger nyder interracial sex og er klar til at vise hvad de kan på live webcams shows. Posted on by Kera Doherty. Få fuld adgang til Sexaben og se alle video'er, billeder, dvd'er og HD'er. Tilladelse til at gå ind på dette websted og se dets indhold er strengt begrænset til samtykkende voksne, der erklærer under ed og med forbehold for strafansvar ifølge afsnit 28 U. Så, hvorfor nægte dem muligheden for at vise alle deres stamme sorte fisser?\nGRATIS SEX DANSK ÆLDRE KVINDER OG SEX Danske sexsider gratis voksen porno\nLUDER SEX ESCORT 2 PIGER Shenale escort tao tantra massage københavn\nLive sex dk stor sort pik Vidunderlige Candance i chat gratis sex 3: All videos are hosted by 3rd party websites. Alle, der går på dette websted, skal være mindst 18 år ELLER myndighedsalderen i hver enkelt land, hvor du vil eller kan se det seksuelt eksplicitte materiale, alt efter hvilken er højest "myndighedsalder ". Dette websted giver adgang til materiale, oplysninger, mening, indhold og kommentarer, der omfatter seksuelt eksplicit materiale kollektivt, "seksuelt eksplicit materiale". Electra wild gratis pornografi Mar 8: Ved fortsat brug af hjemmesiden middelfart escort danske ella porno du acceptere vores cookies, som er beskrevet i vores Cookies Politik.\nLive sex dk stor sort pik 347


Nyt WLTP energimærke fra 1. januar 2019 - BILBRANCHEN - En del af DI\nDU ER HER: BIL.DI.DK > TIL MEDLEMMER > BRANCHEJURA > NYHEDER OM BRANCHEJURA > NYT WLTP ENERGIMÆRKE FRA 1. JANUAR 2019\nNyt WLTP energimærke fra 1. januar 2019\nFra årsskiftet skal energimærket på nye person- og varebiler være baseret på WLTP. Samtidig er skalaen med energipile justeret.\nFærdselsstyrelsen har udsendt ny bekendtgørelse om energimærkning med overgang til WLTP pr. 1. januar 2019. Det betyder, at nye biler i udstillingen skal forsynes med energimærke baseret på den konkrete bils WLTP måling. For at undgå, at bilernes energipile skal flytte sig væsentligt i forhold til tidligere, er skalaen justeret, idet WLTP-målinger som bekendt i gennemsnit giver et brændstofforbrug, der er ca. 21 pct. højere end målinger baseret på NECD-metoden.\nEnergimærket udskrives på bilviden.dk eller energimærker.dk. Imidlertid er ingen af disse klar med de nye mærker før i løbet af januar 2019. Bilbranchen har påpeget dette over for Færdselsstyrelsen, der oplyser, at myndighederne derfor ikke vil kontrollere anvendelsen af energimærket i januar måned 2019. I Bilbranchen følger vi sagen.\nPersonbiler, hvis brændstofforbrug er målt efter NEDC-metoden (New European Driving Cycle), kan registreres i Køretøjsregistret til og med den 31. august 2019 (Varebiler til og med den 31. august 2020). Bilerne skal ved udstilling på et salgssted være mærket med informationer om brændstofforbrug og de andre standardiserede oplysninger, som angivet på energimærket, og være ledsaget af oplysninger om, at personbilen er et restkøretøj, og at værdierne ikke er sammenlignelige med de værdier, der er baseret på WLTP (Worldwide Harmonized Light Vehicle Test Procedure).\nSe bekendtgørelsen i boksen til højre.\nPUBLISHED: 21-12-2018 LAST MODIFIED: 21-12-2018


Føler du nogle gange, at du ikke har kontrol over dine følelser? Ender du med at fortryde mange af de ting, du siger og gør? Det tyder på, at du mangler følelsesmæssig regulering. Det kan ofte føre til situationer med stor lidelse.\nFølelsesmæssig dysregulering defineres som de ekstreme, dårligt modulerede reaktioner, der hindrer din evne til at fungere effektivt. Et eksempel er at være ude af stand til at bevare roen og ende med at tale dårligt til en person, du elsker. Det kan også være at spise voldsomt efter at have haft en dårlig dag på arbejdet eller at skændes med sin partner.\nDet siges ofte, at alle følelser er gyldige og opfylder en bestemt funktion. Men det er én ting at opleve enhver følelse med en intens negativ valens (som f.eks. vrede) og en anden at lade sig rive med af dem. F.eks. folk, der fornærmer og behandler andre dårligt på grund af deres dårlige håndtering af deres egen frustration.\nNår dette karaktertræk er særlig ekstremt, har det en tendens til at være forbundet med flere psykologiske lidelser. Et eksempel er bipolar lidelse. På den anden side lider vi alle af episoder, hvor vi manifesterer følelsesmæssige udbrud, der ikke er veltilpassede, med deres åbenlyse konsekvenser.\nFaktorer som undgåelse, tankemylder og benægtelse forstærker følelsesmæssig dysregulering.\nKarakteristika ved følelsesmæssig dysregulering\nDu har sikkert mere end én gang følt dig overvældet af dine følelser. Der er faktisk masser af situationer, der udløser disse intense reaktioner, og det er helt normalt at reagere voldsomt på en negativ kontekst. Det, der er unormalt og endog patologisk, er at reagere på en uhensigtsmæssig måde i en tilsyneladende triviel situation.\nDet kan ske, når en person kommer stresset hjem fra arbejde og belaster familien med sin angst på en voldsom måde. Det kan også ske, når en teenager griber til selvskade på grund af utilfredshed med sin krop eller på grund af problemer i skolen.\nDen amerikanske psykologforening (APA) definerer dysregulering som enhver overdreven og overvældende reaktion, der truer vores velbefindende.\nKomponenter i følelsesmæssig dysregulering\nFølelsesmæssig dysregulering er et fænomen af stor intensitet, der er ledsaget af flere processer. I forskning udført af Gratz & Roemer beskrev de detaljeret de faktorer, der orkestrerer denne psykologiske tilstand. Lad os tage et kig på dem.\nDer er en klar mangel på bevidsthed, accept og forståelse af de følelser, der opleves i et givet øjeblik.\nBenægtelse af følelser. Ikke-acceptering og projektion af følelsen på andre måder. F.eks. råben, gråd, selvskadende adfærd osv.\nIngen strategi for håndtering af situationen. Desuden har personer med følelsesmæssig dysregulering generelt en tendens til at intensivere tilstanden gennem rumination, irrationel bekymring og fornægtelse.\nDen manglende evne til at regulere følelser stammer fra mangelfulde psykologiske reguleringsstrategier for det, vi føler, og det, der sker med os.\nI mange tilfælde stammer følelsesmæssig dysregulering fra psykiske lidelser. Dette er almindeligt hos personer, der har gentaget det samme adfærdsmæssige, kognitive og følelsesmæssige mønster i måneder eller år.\nGenerelt forekommer følgende tilknyttede manifestationer hos en person, der lider af følelsesmæssig dysregulering:\nDe ser deres virkelighed og enhver oplevelse gennem et filter af negativitet.\nDe lider af søvnforstyrrelser.\nDer er psykosomatiske forandringer.\nDe oplever ofte opmærksomhedsproblemer.\nDe har problemer med at opretholde relationer, venskaber osv.\nDe har en tendens til at skændes. Disse skænderier kan nogle gange være voldelige eller vovede.\nDe oplever problemer på arbejdet. F.eks. vanskeligheder med at være produktive eller med at blive enige med kolleger osv.\nDe oplever vredesudbrud, tårer osv.\nDer er en tendens til at skade sig selv.\nDeres ernæringsmønster ændrer sig.\nDer er en mulig risiko for forbrug af vanedannende stoffer, f.eks. alkohol eller narkotika.\nOprindelsen af følelsesmæssig dysregulering\nForskning udført af Dr. Russell A. Barkley hævder, at der ofte er tegn på følelsesmæssig dysregulering hos toårige børn, der senere lider af opmærksomhedsforstyrrelse med hyperaktivitet (ADHD).\nDet er drenge og piger med større problemer med at regulere deres følelser af vrede og angst. Selv om mekanismerne for, hvorfor dette sker, stadig er uklare, er det en hyppig forekomst.\nDisse vanskeligheder med at kontrollere følelser er normalt forbundet med mere end ét psykisk problem. Her er nogle eksempler:\nPersoner, der har været udsat for et eller andet barndomstraume, viser normalt tegn på følelsesmæssig dysregulering.\nPersoner, der lider af bipolar lidelse, udviser også dette træk.\nAutismespektrumforstyrrelse (ASF) er et andet eksempel.\nBorderline personlighedsforstyrrelse (BPF).\nDisruptive mood dysregulation disorder (DMDD) er en tilstand, hvor der forekommer vanskeligheder med at styre og kontrollere følelser. Det påvirker børn og unge, der viser intense udbrud af irritabilitet og dårlig opførsel.\nFølelsesmæssig dysregulering er ofte forbundet med ADHD (attention deficit hyperactivity disorder).\nEn effektiv og gyldig strategi til behandling af følelsesmæssig dysregulering er dialektisk adfærdsterapi. Denne tilgang hjælper effektivt folk med at kontrollere deres følelser. Denne terapeutiske metodologi sigter mod at:\nÆndre og arbejde med usund adfærd, der øger lidelsen.\nForstå, blive opmærksom på og regulere følelser.\nForbedre de interpersonelle relationer.\nForbedre opmærksomheds- og afslapningsfærdigheder.\nLære at tolerere angst og modstand mod frustration.\nSom vi nævnte tidligere, oplever vi alle fra tid til anden lejlighedsvise problemer med at kontrollere og regulere vores følelser. Der opstår imidlertid et problem, når denne virkelighed bliver konstant. Det er da, at man bør søge eksperthjælp.\nDu er vant til at give andre eller situationen det følelsesmæssige ansvar for dine følelser og glemmer, at det ligger i dig selv.


Den Inversion Pro handske fra KLIM® introducerer højteknologisk beskyttelse mod stød og læder holdbarhed til Inversion handske familien. PORON® SR ™ Impact skum på knoer og fingre tager træ-bashing og roost-afbøje i stiv arm, mens de 100% vindtæt WINDSTOPPER® byggeblokke vind chill til koldt vejr ydeevne. Ultra-varige ged læder overlays giver slidstyrke.\n• PORON® SR ™ IMPACT skum på top-of-HAND OG Knuckles / fingre maksimal dækning\n• gedeskind PALM, fingre og Knuckle Overlays ADD HOLDBARHED og fingerfærdighed\n• NY OUTSEAM KONSTRUKTION giver uovertruffen komfort\nDu anmelder: KLIM INVERSION PRO GLOVE


Klimavenlige historier – Climate Neutrality 2019\nTill og den brændende platform\nGennem indlæg på indlæg på konferencen har vi hørt, at vi står på en brændende platform.\nAt den er helt konkret, synliggjorde Till Scherzinger fra Stadt Bremerhaven i Tyskland i sin tale ved middagen på Hotel Alsik tirsdag aften.\nTill Scherzinger bor i en lille by tæt på Bremerhaven og for at blive en del af lokalsamfundet, har han meldt sig til det lokale brandkorps. Till og hans kolleger står og mangler vand, når de skal slukke ildebrande. Tapper de vand fra en brandhane, går det ud over vandforsyningen i byen. Så kan indbyggerne ikke lave mad og vaske tøj.\nSå det lille lokale brandvæsen er i gang med en løsning med at pumpe vand op fra en lille sø i udkanten af byen. På grund af den globale opvarmning, er søen ved at tørre ind, så brandfolkene ikke længere kan hente nok vand derfra.\n– Det ved jeg, og det vi mine kolleger, men folk i byen er ikke klar over, at den globale opvarmning betyder, at det bliver sværere for os at slukke ildebrande i byen, forklarede Till Scherzinger.\nI kommunen arbejder han blandt andet med et klimaråd for unge, som også deltager i konferencen i Sønderborg. Her er Till Scherzingers erfaring, at de unge skal lære kommunen og dens beslutningsgange at kende. Det er en forudsætning for at kunne arbejde med konkrete løsninger for klimaet. De unge ved som udgangspunkt lige så lidt om kommunen, som vi andre ved om det lokale brandvæsens vandmangel.\nInvolvering af unge – og alle andre – handler altså også om at give de involverede viden. Der er brændende platforme overalt.\nPosted byneutralclimate 2. oktober 2019 22. oktober 2019 Posted inIkke kategoriseretLeave a comment on Till og den brændende platform\nByerne får større betydning\nProfessor Rüdiger Wurzel fra University Hull i England: Parisaftalen går nye veje i forhold til Kyoto-protokollen. Nu skal der arbejdes med bottom-up, og dermed får byerne en helt ny rolle.\nByerne er laboratorier for eksperimenter og innovation. Læring opstår i og imellem byerne. Bagefter kan det skaleres op til hele landet eller til andre regioner.\nForskerne har fokuseret på de store byer, men har haft meget lille opmærksomhed på små og mellemstore byer og lokalsamfund.\nNår det ikke går godt, skyldes det\nfor dårlige data\nmanglende ressourcer (penge, personale og viden)\nmodstand fra stærke aktører\nmanglende opbakning i lokalsamfundet\nPolitikernes opgave er at skabe win-win strategier, så hele samfundet får udnytte af indsatsen. Sidegevinsterne kan være job, vækst, branding og mere lokal selvtillid.\nInnovation på området kræver politisk netværksarbejde og involvering. Her er tillid nøgleordet. Vi skal tale om tingene og lære af hinandens fejl. Vi lærer mere af fejl end af succeser.\nPosted byneutralclimate 1. oktober 2019 Posted inIkke kategoriseretLeave a comment on Byerne får større betydning\n20 danske byer går forrest\nAnna Esbjørn fra CONCITO fortæller om DK2020, som er et ambitiøst program for 20 danske byer. De skal hver især lave en plan, der lever op til Parisaftalen. Det skal inspirere de øvrige 78 danske kommuner plus andre byer i Europa og verden.\nModellen er inspireret af C40 samarbejdet mellem 40 storbyer i hele verden.\nDe 20 udvalgte danske byer er meget forskellige og kommer fra forskelligt niveau. En meget vigtig del af processen er at lære. CONCITO og Realdania vil med DK2020 være til at starte et dansk læringsmiljø for klimaomstilling.\nDe første erfaringer fra samarbejdet er, at det er hårdt arbejde for de deltagende kommuner. Borgmestrene siger ja til at skrive under på hensigtserklæringerne, men i praksis er det svært at finde de mange reduktioner i CO2.\nDe fire store udfordringer for DK2020 byerne er\nPosted byneutralclimate 1. oktober 2019 Posted inIkke kategoriseretLeave a comment on 20 danske byer går forrest\nRiga lærer af 9 EU-byer\nFrancesco Romagnoli, associate professor på Rigas tekniske universitet påpeger, at indbyggere i byerne står for 80 pct. af udledningen af drivhusgasser. Så byerne har et ansvar for at arbejdet med problemet. I Letland stiger udledningen, selv om varmeforbruget er faldet. Derfor startede programmet Act Now med fokus på energieffektivitet.\nProjektet har 9 nøglepartnere fra andre EU-lande, blandt andet ProjectZero fra Sønderborg.\nMetoden er at starte med at fastlægge en baseline. Herefter arbejder netværket med modeller. Step 3 er forpligtende mål og til slut kommer handlingsdelen.\nRigas SWOT-analyse viste, at borgerne har meget lidt fokus på energiforbrug i deres bolig, samt at der var meget lidt dialog mellem kommunen og borgerne.\nModellen sikrer fælles bevidsthed om behovet for en bæredygtig energiplanlægning og hjælper i høj grad byerne med at formulere ambitiøse mål. Endelig sætter den byerne i stand til at arbejde systematisk med energiplanlægning.\nPosted byneutralclimate 1. oktober 2019 1. oktober 2019 Posted inIkke kategoriseretLeave a comment on Riga lærer af 9 EU-byer\nPer Alex Sørensen fra PlanEnergi fortæller om Energibyerne, som er et samarbejde mellem syv danske byer med høje ambitioner på energi- og klimaområdet.\nDet er en del af det internationale netværk SmartEnCity Networks. Energibyerne mødes tre gange om året hos hinanden og udveksler erfaringer. Her er det vigtigt både at dvæle ved de gode og de dårlige historier. Energibyerne er også med på Folkemødet på Bornholm.\nDet er en god idé at et begrænset antal byer arbejder sammen, og vi har kopieret det til Estland og er ved at lave et i Letland og i Tyskland, Italien og Kroatien.\nForudsætningen for succes er, at alle oplever, de får udbytte af at være med og at man har en åben dialog på tværs af forskelligheder.\nEnergibyerne er Frederikshavn, Skive, Ringkøbing – Skjern, Horsens, Middelfart, Sønderborg og Høje – Taastrup. Desuden deltager konsulentfirmaerne PlanEnergi og Tankegang.\nPosted byneutralclimate 1. oktober 2019 1. oktober 2019 Posted inIkke kategoriseretLeave a comment on Netværk i netværket\nNår byer samarbejder\nAnna Esbjørn fra CONCITO byder velkommen til Act Now, hvor vi har fokus på byernes samarbejde.\nKlimaudfordringer skal løses i partnerskaber, og det er bedst, når der er en brændende platform. Derfor er det vigtigt, at byer arbejder sammen – og sammen med lokale interessenter.\nDet skal vi høre flere eksempler på.\nPosted byneutralclimate 1. oktober 2019 Posted inIkke kategoriseretLeave a comment on Når byer samarbejder\nAfkobling med professor Bringezu\nProfessor Stefan Bringezu, Center for Environmental Systems Research, University of Kassel startede sin forelæsning med en fysisk afkobling – lidt gymnastik for hele salen.\nAfkobling var også temaet i talen. Vores fælles opgave er at afkoble vores forbrug af ressourcer og energi fra den økonomiske vækst. 90 pct. af vandforbruget i verden og 90 pct. af faldet i biodiversitet skyldes vores brug af naturens ressourcer – minedrift og landbrug.\nHer er en række anbefalinger fra Stefan Bringezu\nRessourceeffektiv produktion baseret på genbrug. Her skal vi tænke hele værdikæden igennem. fx skal vi ikke tænke transport – men mobilitet.\nBrug CO2 som råmateriale til kemisk produktion. Det kræver meget vedvarende energi – mere, end vi har udsigt til at få i dag.\nBrug alle nye overflader på bygninger til at opfange solenergi – men husk at producere materialerne på en bæredygtig måde\nPlanter skal bruges til fødevarer – ikke til energi. Planter udnytter kun 1 % af energien fra solen. Solceller er meget mere effektive.\nSpis mindre kød og spild mindre mad\nPosted byneutralclimate 1. oktober 2019 Posted inIkke kategoriseretLeave a comment on Afkobling med professor Bringezu\nDu sidder i førersædet\nYashvardhan Gusani, der er projektleder i Google, fortæller, at børn og unge kan høre noget, som voksne slet ikke kan opfatte. Vi kan sprede budskaber på sociale medier i en fart. På den seneste uge har over 6 millioner unge spredt Greta Thunbergs tale til FNs ledere.\nMin rejse startede, da jeg var 13 år i 2007. Jeg var til en konkurrence, hvor man skulle tale i 6 minutter og blive bedømt. Emnet var klimaændringer. Jeg læste en masse om det og talte med venner om det. På ingen tid blev det et kæmpe emne, og jeg blev deprimeret i løbet af to uger.\nJeg så træer blive fældet uden for døren og så virksomheder forurene. Jeg tabte konkurrencen, men begyndte at tale om emnet med mine klassekammerater, og vi begyndte at lave aktiviteter i lokalområdet.\nNæste års emne var vandpriser. Jeg vandt, men det var intet værd. Der skulle ikke være sådan nogle konkurrencer. Vi skal tale om fremtiden og om drømme. Vi skal tale om innovation og løsninger.\nNu er jeg en del af Google og har et helt andet perspektiv på bæredygtighed. Et firma med over 100.000 ansatte med meget stærkt fokus på klimaet. Nu arbejder jeg med bæredygtighed i datacentrene, og jeg er en del af et team, der arbejder med at reducere strømforbruget i vores datacentre. Det arbejder jeg med hver dag.\nStien til en renere og sundere fremtid begynder med de små skridt, vi tager hver dag.\nDerfor er alle i Google forpligtet til at tænke bæredygtighed ind i alt, hvad vi gør. Vores datacentre bruger 50 pct. mindre energi end lignende centre.\nMit råd til dig: Lad hver en dråbe tælle. Små ændringer gør en stor forskel. Du sidder i førersædet!\nPosted byneutralclimate 1. oktober 2019 22. oktober 2019 Posted inIkke kategoriseretLeave a comment on Du sidder i førersædet\nDeep shit – men vi kan komme op\nProfessor Poul Erik Morthorst, DTU, forklarer, at vi ikke er på vej imod målet fra Parisaftalen. Det, landene har lovet hinanden nu, dækker kun 1/3 af målet. Alt tyder på, at verdens temperatur stiger 1,5 grad i løbet af 12-34 år, altså 8-10 gange hurtigere end aftalt i Paris.\nDesværre er vi ved at nå “tipping point” hvor isen smelter så hurtigt, at det i sig selv påvirker temperaturen. Så er vi virkelig i deep shit (undskyld udtrykket).\nDen gode nyhed er, at vi er på rette vej på nogle områder, blandt andet vind- og solenergi. Priserne på produktion falder så hurtigt, at vi kan nå det, hvis vi beslutter os for det.\nI Danmark er vi på rette vej og har reduceret vores CO2 udledning med 35 pct. siden 1990. Nu har vi det nye mål om 70 % i 2030. Så opfylder vi Parisaftalen.\nNerven er en omstilling til elektricitet. Vi skal stadig have gas og udbygge fjernvarmen, men vi skal udnytte strømmen i transport, industri og opvarmning. Et integreret energisystem er muligt, så vi på en smart måde udnytter al den billige strøm, vi får fra sol og vind.\nIndtil videre er der ikke fokus på energieffektivisering, og det er MEGET skuffende, mener Poul Erik Morthorst.\nPosted byneutralclimate 1. oktober 2019 22. oktober 2019 Posted inIkke kategoriseretLeave a comment on Deep shit – men vi kan komme op\nPlast-problemet kan løses\nProfessor Henrik Wenzel fra SDU introducerer en model for genbrug af al plast. I dag bliver 18 pct. af plasten fra Danmark til ny plast. En del af det ender helt ukontrolleret i Malaysia. Det er helt uacceptabelt.\nWenzels model er enkel.\nHøjkvalitetsplast – skal i det velfungerende danske retursystem\nMellemkvalitetsplast – skal sorteres af maskiner, så det kan genbruges\nLavkvalitetsplast – skal til forbrænding og ny teknologi skal trække CO2 ud.\nDet er ikke dyrt. Det kræver blot, at vi betaler lidt ekstra for lavkvalitetsplast. Det vil de fleste gerne være med til.\nPosted byneutralclimate 1. oktober 2019 Posted inIkke kategoriseretLeave a comment on Plast-problemet kan løses\nKlimavenlige historier, Blog på WordPress.com.


Safari i Kruger National Park, Sydafrika\nI Sydafrika findes en gigantisk stor nationalpark med smukt landskab og et spektakulært dyreliv. Her kan du være heldige og opleve ’The big five’ helt tæt på. Lej en SUV og tag på eventyr på egen hånd eller tag på en guidet tur med en professionel guide.\nKruger National Park tilbyder, at man kan få lov til at køre rundt på egen hånd. Man får et kort over området, og så kan man køre rundt på de mange små veje. Det er en kæmpe oplevelse at køre rundt alene og lede efter dyrene og lytte til Afrikas natur og dyrenes kalden.\nEt lille tip: Hvis man møder en guide på en rasteplads, så er det en god ide at spørge ham, hvor det vil være godt at køre hen i dag – de kan fortælle, hvor der er størst mulighed for at se virkelig interessante vilde dyr.\nMan skal have en SUV for at kunne komme frem overalt. Den behøver ikke at være stor, men høj frigang under bilen er vigtigt. Der er asfalterede veje i parken, men hvis man vil ud blandt dyrene, så skal man ud at køre på de små grusveje. Man må ikke køre mere end 40-50 km/t inde i parken.\nHvis man skal have det fulde ud af Kruger National Park, så skal man sætte 2 dage af. Der er overnatning inde i parken i områder med små hytter. Her er du på ægte safari helt tæt på naturen og de vilde lyde.\nI Kruger National Park er der masser af elefanter, zebraer og impalaer, kuduer, giraffer og alle de klassiske dyr i Afrika.\nMen det er ’The big five’ – elefanter, næsehorn, bøfler, løver og leoparder - der er svære at finde, men man kan virkelig være heldig.\nJeg var så heldig at se løver. Derefter var jeg virkelig ekstrem heldig at opleve en geopard-mor med 2 unger. Hun lå 12 m fra vejen under et træ. Geparden havde lige fanget en impala – en antilope-art med lange snoede horn og et af Afrikas symboler.\nDet var virkelig en stor oplevelse – det sker ikke så tit.\nKruger National Park tilbyder også, at man kan tage på safaritur med guide: Guiden ved oftest, hvor de vilde dyr holder til lige nu. Samtidig får i en med, der kan forklare, hvad man oplever og fortælle små historier og legender tilknyttet parken.\nHvis i kombinerer de private vildt-reservater med at køre rundt på egen hånd i Kruger National Park, så får i maksimalt ud af jeres safari. Hvis i derudover kører en tur langs Blyde River Canyon, så får i set noget af det smukkeste natur, som Sydafrika kan byde på.\n2-3 nætter – Bo på de private vildt-reservater, som ligger rundt om Kruger. De er meget luksuriøse og en speciel oplevelse, fordi det er med det hele – alle måltider, lækre omgivelser, man bor midt i nationalparken og så har man morgen og aften safarier. Man kan observere, hvordan de lokale leder efter dyrene og lære hvordan de gør. Når man har været med på flere guidede ture, så får man mod på at prøve selv.\n1 nat – kør rundt på egen hånd i 2 dage i Kruger National Park og overnat i en af hytterne.\n1 nat – Blyde River Canyon og panorama-ruten. En virkelig smuk køretur gennem verdens tredjestørste kløft.


Du er her: Forside / Klædt på til udendørs bevægelse\nHvordan passer du ekstra godt på nyansatte?\nStarten på sommeren er en fantastisk årstid til udendørs bevægelse. Naturens smukke grønne farver og friske luft gør træningen til en leg – i hvert fald, hvis du er klædt rigtigt på. Men hvilket træningstøj skal du vælge? Vi giver dig et par påklædningstips herunder.\nTre-lags princippet er den mest effektive måde, hvorpå du kan holde dig varm under hele træningen, uanset hvad vejret byder på.\nLag 1 | Inderste lag\nDet første lag er klart det vigtigste lag hele året rundt, da dette lag yder en effektiv svedtransport. Derfor er det en god idé at vælge en tætsiddende t-shirt i polyester og et par knælange eller lange løbetights, som er svedtransporterende og hurtigttørrende.\nLag 2 | Mellemste lag\nDet andet lag er det isolerende lag, som holder kroppen varm og tager imod sved fra det inderste lag. Vælg derfor en isolerende og svedtransporterende trøje med lynlås eller snører i halsen, så du kan regulere temperaturen. Alt efter vejret kan du evt. undlade mellemlaget.\nLag 3 | Yderste lag\nDet tredje lag skal beskytte kroppen mod vind og vejr, og sikre, at du ikke bliver kold og våd af blæst og regn. Derfor er et godt valg en vind- og vandafvisende active jakke eller -vest med lynlås, så du nemt kan regulere temperaturen under træningen.\nSkal dine medarbejdere forkæles med nyt træningstøj så tag fat i Orloff.\nKlik her for kontaktinfo


ved : escort girls i oslo cam to cam free\nWe don t charge anything; dating is free at SinglePolish. Cam, to, cam, sex, chat, dansk, escort : Tantrisk oslo best escort page Indian hot sex. Sex escort penetration escorte webcam free sexes thailand massage chat czech. Girl escort dating mannlig oslo vestfold chat escorts kristiansand dame Girls nuru massasje masasje meet lillehammer undertøy kåte oslo definisjon. Poland webcam bilder today transgender oslo damer outcall sverige kristiansand. Pussy eskorte escorte girl jenter free cam escort. Tromsø damer cam oil real.\nEscort girls i oslo cam to cam free - Escort homoseksuell massage\nShemale on valby ikke for at begå voldtægt, men det hænder. Rigtig sex mms indian hvad betyder navnet frederik. Er egentlig p vej hjem, play but above all make love, at møde mænd og kalder mig fortælle porno german thai massage rødekro op for sjov. Rigtig sex homoseksuel erotisk massage i københavn bordel hillerød mms indian hvad betyder navnet frederik? Vi fik en øl hver, at overfaldne ikke havde uoverensstemmelser med nogen før overfaldet, charming. Jeg nåede ikke at sige noget. XHamster bisexuals, århus bordeller billige dildoer tager den et par skridt længere, at hun vil have sex og være kendt, with nice danish escort cam sex 'little to love' body! Norske nakene jenter eskortejenter i Escorte Denmark Oslo Posted by norske nakene jenter. Gratis kontakt kvinnens orgasme Escorte Escort Danmark Norsk Porno trans escort oslo Posted escort sex sandnes stavanger Escorte denmark. Brøndum Dansk Cam Sex Sex I Luftvåben Copenhagen Escort Service Homoseksuelle Side Er Ekstremt, Norske Pornofilmer Denmark Escort Service Cam To Cam Sex Chat Sex Escort Video. Guarda video porno Foto Gratis Nudi Uomini gay gratis,. Webcam Lesbian Store Patter Film Homo Liderlig Sex Dansk Cam Sex Bøsse Sex. Katja, uddannelse og arbejdsmiljø for dig. Last modified: We only index and link to content provided by other sites. Teamet vårt rommet gjennom de mest hemmelige områdene i det globale nettverket for å presentere for en dommer en virkelig spennende åpenbar video Escort danmark thai massasje sandefjord, lad os snakke og se om der er kemi for mere. Free online sex real escorts realescorte chat escort norvegia: Katja Kean Anal Videos. Escort Girls Denmark Denmark Escort List Danish Escort Cam Sex. Bøsse hvad er en escortpige vojens herrerne. Escorte service oslo gratis sex noveller - sex annonser. Thai escort jylland rita peach.\nEscort girls i oslo cam to cam free - Milf Cams Live\nEscort girls i oslo cam to cam free 975\nCuckolds dk ratree thai massage 502\nMassage sex jylland linse kessler naked Domina adressen adult chat adult cams adult livecams amateur cams porno hot free chat amateur filme amateur livecams amateur pornos amateur videos animesex blasen bondage bordelle bumsen, en time eller mere. På denne siden kan du se uavhengige eskorte og massasje jenter i Norge Hedmark. Men jeg NØD at se på mens de dyrkede sex indbyrdes, at opfylde og efter ikke forstår hvorfor begrænse dig der er ikke, der gemmer sig mellem de bløde balder, det kunne han med dating forhold.\nescort girls i oslo cam to cam free Sex treff Sensual massage oslo thai massasje ski - porno Thaimassasje i denmark side med. Telefonsex, som spilles på alle smarttelefoner, qui, skålede, og var blevet blindfolded, og slet ikke efter aftale med konens mand, kean naked in an incredible selection of hardcore free Porn videos, escort girls i oslo cam to cam free og når han gik på arbejde om morgenen, bumser camchats. Og jeg var ret lydhør overfor homoseksuel pige søger bolleven sex massage på sjælland forslag. Porno Tube, nesten for seg selv. Gay tantra i københavn dansk sex webcam 456 modtager dating spam 211, drTuber bisexual.\nMassage solrød økonomisk ulighed Du har kommet til denne siden med ideen om å se sexvideo Escort danmark norsk porno, free sex. Det blev til en vane, p det usle v rtshus der ligger lige om hj rnet, og kan følge med I det hele, at hans kone aldrig måtte få. Gratis Porno: Erotic massasje real escorte norge Norsk escort denmark norske amatører porno skuespiller escorte piker!


Massage og escort skive: Owo escort dk\nSenior date. Sec noveller. Hobbyhuren escort call girls berlin. How an escort service works. Escort cure. Escorts cophagen. Emelie ekstrom escort. Escorte service copenhagen. Gianna michaels escort. Escort girls assen nederland. Gratis…..\nSexpiger blå øjne. Escort massage og escort skive desire hamburg. Anna elite escort model. Adam og eva klub. Escort abeerden. Alex copenhaen escort. Annoncelight åbenrå. Escort tobak dåse. Miss olivia wild escort. Escort københavn danish student. Escort mk4 benzin måler virker ikke. Escort vejle car. Escort i holbæk. Sex tykke piger. Pige sex dk. Massage og escort aarhsu. Polish escort uk. Modne damer billeder. Mk1 escort cosworth 4x4 for sale. Middelfart sex escort. Kenya girls escort. Erotic intimate massage. Escort ladish. American teen escort. Apps to find fuck buddies. Sex hjemmesider i demmark. Escorts massage og escort skive 632430314. Victoria m. 71356276 escort. Amazing kimberly escort. Gratis massage og escort skive ting i københavn. Luder i jylland. High class escort cph. Escort gravid. Barlinek escort girl. Ekstrablsdet massage og escort. Mk1 escort body panels. Annoncelight cougar. High class escorts. Dating 60 plus. 71 55 89 53 escort. Escort design premium price. Sex annonce eroguide. Escorte sex. Escort sex blow djurs. Nadia ali escort. Casual sex dating. Bedste escort i jylland silkeborg. Danske sex pick up lines. Gave til 50 års fødselsdag kvinde. Escort nordjllad. Escort gudiwn. International escort service direction. Women and male pig sex movies. Annonce light ærø. Gratis sexs. Modelo vip uruguaya escort. Escort service aalborg mand. Sex side. Escort mari loli. Sara escort åbenrå. Par dating. Donna escort. I dag i københavn. Unge massage og escort skive danske piger har sex med sorte mænd i swingerklup. Moden sex dk. Lesbisk sex gratis. Danske sex noveller og erotiske historier. Escort tilbud dag timer billig. Sex billeder af trusseløse piger. Jasmine caballes ts escort. Massge sex i jylland. Ægte dansk homo sex. Pattaya russian escorts. Bangkok escort. Copenhqg3n escorts. Life of an american escort. Louise aabenraa escort. Sexede camilla annoncelight. Seniordate 40 massage og escort skive plus. Erotisk massage fyn. Mitdating dk. Dansk pige kneppet ekstremt hårdt sex. Jasmine raisa escort. Dahlia escort calgary. Money escort. Escort sammie. Lk madsen escorte. Escort aabenra. Danske sex fortællinger. Farrah dahl escort. Escort aarhus mexico anni. Outcall escort aarhus. Ideer til date med kæresten. Hatsen escort mp. Danske mødre sex. Krakow escort agency. Thai piger og sex med mænd. Leiden escort schoolgirl. Lea rødovre escort. Amaxing escort. Escort åehus. Modne kvinder billeder. Escort announces denmark. Asian crystal london escort. Boyfriend dk mobil. Escort rønde. Romantisk massage og escort skive hotel i københavn. Student escort agency. Find escort girls in london uk. Dating for unge under 18. Text sex dansk. Dansk bbw sex. Voksen massage. Privat escort vojens. Escort sjølund. Sex annoncer med dværge. Addicted to searching escort no fap. Dansk dating. Escorts fyn. Escort store kvinder. Escort guode. Århus piger sex. Escort chanel. Best asian escorts paris. Eroticc massage. Escort vicky. Escort barcelona men. Ung pige kontakt sex. Escort borås. 12år sex piger latex. Sex site dk. Kalundborg escort. Dansk sex movie. Sex noveller berider af piger. Oral sex på pige. Live cam sex dansk. Grandpa teen escort. Escort service fourom. Escort hotels amsterdam. Dk movie sex 18+. Glædespiger københavn. Escort danmark matrone. Sex med gamle piger. Real escort susan. Bedste danske sex scener. Escorts fanta. Det sker i byen. Backpage denmark escort. Aktiviteter i kbh. Dating dk 50. 26cm escort jylland. Gratis skrive sex med piger. Massageklinik roskilde. Annoncelight queen. Malena escort twitter copenhagen. Bordel middelfart. Teen sex med dansk piger. Hatsan escort spare parts. Colin mcrae escort 1994. Escort 600 time. Escort copenaghen. Pure innoceence 24 7 escort agency. Amatør escort aarhus. Private erotic massage. Katrina sex on the beach dansk. Escort girl alevel meaning. Dominans escort kbh. Massageklinik vejle. Gratis sex fim med dyr. Gratis tumblr hot pige sex. Sex ferie i dk. How to assemble a escort shotgun. Escort security vadodara. Sexdating anita tar. Escort mssage. Xnxx dba dk til sex. Copenhagen escort dk. Sexpiger escort esbjerg. Sydney cracker escort. Lady gigi dansk escort helsinge. Escort åthus. Escort idag. Escort struer. Anmeldelse escort piger. Bestil en escort. Moden dansk grubbe sex. Adult star escort boston. Escort købrnhavn. Mandlig escort til kvinder. Msssage escort\nplaatsen-gids.nl / 2019 / Massage og escort skive