Skammens (u)balancer – Om skammens brug og virkninger mellem sociale kompetencer og social mistrivsel • Dansk pædagogisk Tidsskrift\nForside / Læs / Temanumre / 2020 #3 / Skammens (u)balancer – Om skammens brug og virkninger mellem sociale kompetencer og social mistrivsel\nI denne artikel afsøger jeg skammens rolle i skolens pædagogik omkring sociale kompetencer, hvor jeg har til hensigt at belyse balancen mellem skammens positive og integrerende sociale funktion og dens utilsigtede virkninger af mistrivsel og social afsondring.\nArtiklens baggrund er et forskningsprojekt, hvor jeg undersøgte skoleelevers socialt orienterede mistrivsel – mistrivslen under andres blik og potentielt kritiske vurdering – og heri ser skam som et centralt underliggende element. Jeg bygger artiklen op fra en teoretisk fremskrivning af skam, som jeg efterfølgende bruger til at analysere empiriske iagttagelser fra projektet, hvor jeg undersøgte, hvordan socialt orienteret mistrivsel kan betragtes i relation til den pædagogik omkring sociale kompetencer, der praktiseres i skolen. Med dette afsæt fremdrager jeg i artiklen skammens rolle i pædagogikken og viser, hvordan den i sine virkninger balancerer mellem sociale kompetencer og socialt orienteret mistrivsel.\nJeg tog i mine indledende refleksioner over skam i pædagogikken udgangspunkt i min opdragelse af min søn. Jeg mærkede en dobbelthed og ambivalens, når jeg spurgte mig selv, hvorvidt han skal skamme sig, og hvorvidt jeg selv udøver skam i min opdragelse. Det faldt mig vanskeligt både at placere mig for eller imod og at grænsesætte hvordan og hvor meget. Skam er på den ene side den måske allerværste følelse, jeg kan se hos ham. Ubehaget er så gennemborende. På den anden side gør også fraværet af skam ved en forkert handling (af en vis alvorsgrad) mig fortørnet. Ved han da ikke, hvad han har gjort? Er han bare ligeglad? Jeg ønsker altså, at han kan skamme sig. Alligevel ville jeg selv skamme mig over at påføre ham skammen, fordi den er så voldsomt ubehagelig. Og opstår skammen, så vil jeg i det mindste søge at fjerne den fra ham igen – hvad end den var forventet eller ligefrem ønsket til at starte med. Det er sådanne dobbeltheder og balancer i skammen, som de virker i skolepædagogikken, jeg gennem artiklen vil søge at komme mere sagligt og systematisk nærmere.\nDette gør jeg gennem en teoretisk optegning af skambegrebet, som jeg efterfølgende bruger på empiri fra mit forskningsprojekt (Bach 2020), hvor jeg undersøgte, hvordan socialt orienteret mistrivsel som social angst, tilbagetrukkethed og generthed kan forstås i relation til den måde, hvorpå skolen forstår og arbejder med elevernes sociale kompetencer.\nProjektet baserer sig empirisk på 10 interviews med velfærdsarbejdere knyttet til skolen (lærere, ansatte i pædagogisk psykologisk rådgivning og i uddannelsesvejledningen), som tilsammen belyser pædagogiske tendenser i skolen og velfærdsarbejdet som helhed på tværs af professioner, samt 5 interviews med udskolingselever med social angst, som belyser en skolegang med socialt orienteret mistrivsel. De i alt 15 interviews er lavet i 2018, varer hver omkring 40 minutter, og respondenterne er udvalgt gennem netværksrekruttering med en tilstræbt spredning i geografi og køn og for velfærdsarbejdernes tilfælde alder og skolernes socioøkonomiske profil.\nAnalyserne lavede jeg med et foucaultsk perspektiv på pædagogik som adfærdsledelse, der satte fokus på, hvordan pædagogikken rammesætter og tilskynder de sociale kompetencer, som er (eller opleves som) nødvendige i nutidens danske samfund. Herigennem fandt jeg, at velfærdsarbejderne i skolen leder mod en socialitet, der balancerer mellem social sensitivitet og social performance, og analyserede frem, hvordan den socialt orienterede mistrivsel, eleverne beretter om, kan betragtes i relation til disse krav.\nDet er på baggrund af denne empiri og disse analyser, jeg fremdrager, hvordan skammen ligger som en implicit mekanisme og forudsætning i skolens pædagogik omkring sociale kompetencer, samt hvordan skammen herigennem kan betragtes som en faktor i den socialt orienterede mistrivsel.\nSkam er et begreb, som har en intuitiv betydning for de fleste. Jeg klargør derfor indledningsvist, hvordan jeg mere præcist betragter den, og hvilke vinkler på begrebet, jeg anlægger. For en grundlæggende definition af skam tager jeg første udgangspunkt i Den danske ordbog, som efterfølgende vil guide mig i at udfolde og specificere min brug af begrebet gennem andre tekster. Skam defineres i ordbogen som en: ”ubehagelig følelse af ydmygelse, skyld eller flovhed, fremkaldt af bevidstheden om at have gjort noget pinligt” og efterfølgende som et ”tab af respekt og anseelse; vanære” (Den danske ordbog.dk/skam). Her defineres skam overordnet som ubehagelige og socialt orienterede følelser, som jeg herfra vil tillade mig at tolke ind i tekster, som beskæftiger sig med sådanne, men ikke nødvendigvis bruger selve skambegrebet eksplicit. Herigennem udleder jeg yderligere kendetegn ved skammen og drejer begrebet over mod dets sociologiske (og derfra pædagogiske) dimensioner.\nSkammen betragter jeg med historisk udspring i syndefaldet, hvor den fremstår som en følelse, der knytter sig til at synde – og altså handle moralsk forkert – og at blive set og (for)dømt i sin synd. I syndefaldet ligger yderligere centrale komponenter ved skammen i henholdsvis selvbevidstheden (om sin egen nøgenhed) og manglen på selvbeherskelse (i at falde for naturens fristelse). Disse komponenter af skam følger jeg gennem andre tekster, hvor de løsrives fra det religiøse til noget mere almenmenneskeligt og socialt.\nSelvbevidstheden om den moralske fordømmelse udfoldes og beskrives uden det religiøse element grundlæggende hos Jean Paul Sartre i, hvordan ”helvede er de andre”. I Lukkede døre (1944) beskriver Sartre som en eksistentiel præmis det, han kalder væren-for-den-anden, hvor mennesket gennem den andens øjne altid må stå til regnskab for sine livsvalg. Skammen opstår her, når vi handler forkert i en moralsk valgsituation og ser dette gennem den andens dømmende blik. På den måde bliver den anden forudsætning for den moralske forståelse (og således fordømmelse) af os selv. Når dette sker inden for en moralsk verden, der altid-allerede eksisterer (Jessen 1999:265), knyttes der mere bredt an til det sociale; til et kontekstuelt specifikt moral- og adfærdskodeks.\nHos Norbert Elias udfoldes skammen yderligere i sin sociale kontekst og samfundsmæssige funktion, når han i Civilisationsprocessen (1994) beskriver den som forudsætning for civiliseringen, hvor den enkeltes følelse af at gøre noget forkert bliver ledende for dennes ageren og derved central for samfundets skabelse og opretholdelse. På den måde bliver skammen en social dynamik og grundfølelse i samfundstilpasning. Elias afsøger, hvordan det passende og normale bliver til i den europæiske nationalstat og moderne socialitet, og han finder, hvordan en tiltagende statslig kontrol og overvågning tilsvares af en indre selvtugt, som er et afgørende element for det civiliserede menneske. Elias beskriver her, hvordan det moderne menneske i stadigt højere grad fordres evnen til selvkontrol, som i sit fravær bliver udtryk for en manglende civilisering og en social underlegenhed (Olofsson 2005:414 – 417). Skammen bliver således udvidet fra at knytte sig til synd og amoralske valg til også at indbefatte bredere social ukoordinerethed og/eller utilstrækkelighed.\nMed dette afsæt betragter jeg skammen som en grundlæggende mellemmenneskelig følelse, der opstår som personligt ubehag ved at handle socialt uret (i den andens såvel som samfundets øjne) og derigennem spiller en afgørende rolle i samfundsskabelse og den enkeltes sociale tilpasning. Jeg antager derfor, at skammen også har en rolle at spille i såvel skolen som pædagogikken, hvor der netop søges social tilpasning og samfundsskabelse.\nFørst vil jeg udfolde skammen i dens dobbelthed – som balancerende mellem et legitimt og illegitimt pædagogisk redskab i skolen.\nPå den ene side kan skammen betragtes som havende en positiv rolle i skolens almene socialisering, fordi den er fordrende for moral og social tilpasning. Som Smith og Holm uddyber det i en artikel, der lægger an med, at ”Elever i folkeskolen skal lære at skamme sig”, så er skammen selvoverskridende og viser, at ingen er sig selv nok, samt respekterer rangordning af social adfærd, hvor alt ikke er lige gyldigt (Schmidt og Holm 2005). På den måde leder skammen til de fælles sociale forskrifter og værdiorienteringer. Skammen kan her anses som en af de basale socialt orienterede følelser, som (sammen med stoltheden) guider den enkeltes adfærd i det sociale og opretholder den sociale orden – som en indre følelsesmæssig rettesnor for at handle ret eller uret. Fraværet af skam giver da også negative associationer, og tænker man sig en elev, der ikke har skam i livet, så fremstår denne både amoralsk og antisocial.\nI mine lærerinterviews betragtes det, lærerne betegner som egoistisk adfærd og manglende forståelse for fællesskabet, som det mest fremtrædende problem i klasserummet (Bach 2020). Schmidt og Holm argumenterer for, at sådanne skolemæssige problemer kan ses som en konsekvens af fraværet af skam. De fremfører gennem lignende udtalelser fra lærerside en kritik af den ligeværdsorienterede pædagogik, der ”fører en skamløs opførsel med sig (…) som gør det vanskeligt at holde en skole, der bidrager til næste generationer af ordentlige borgere med skam i livet” (Schmidt og Holm 2005).\nSkammen kan herved ses som havende en social funktion, som det ikke er ønskeligt at tænke sig et samfund, en skole og en pædagogik uden.\nPå den anden side, så kan skam også, som jeg senere vil udfolde, blive en vedvarende, smertefuld og socialt afsondrende følelsesmæssig tilstand, som ingen legitimt ønsker at fremmane hos andre. Selvom sætningen ”du skulle skamme dig” ligger ligefor i pædagogisk sammenhæng, hvis nogen træder moralsk ved siden af, så antager jeg heller ikke, at nogen lærer ønsker at plante skam hos en elev som andet end forbigående. Skam fremstår på mange måder forældet i pædagogisk sammenhæng, hvor man tilsyneladende har bevæget sig væk fra aktivt at bruge skammen – i hvert fald forstået som fysiske skammekroge, der offentligt udstiller fejltrin og utilstrækkeligheder. Dette associeres snarere med autoritære metoder, der ikke har nogen plads i nutidens pædagogik. Jeg antager på den baggrund, at selvom skammen uundgåeligt findes i pædagogikken, så er eksplicit brug af skam illegitim, hvorfor skammen må antage andre pædagogiske udtryk. Derfor retter jeg opmærksomheden mod nogle af pædagogikkens implicitte dimensioner og undersøger, hvilke former skammen antager neden under mere eksplicitte pædagogiske strømme.\nMed baggrund i mine definitioner af skam, så findes denne i centrale aspekter af nutidens pædagogik og er bl.a. en faktor i de pædagogiske grundtanker og metoder i at udvikle elevernes sociale kompetencer. Det er også her, jeg finder skammens balancer: mellem på den ene side dens tilsigtede virkninger på elevens sociale orientering og tilpasning (og altså sociale kompetencer) og på den anden side skammen som mere permanent tilstand af mistrivsel og social afsondring.\nJeg tager her fat i selvbevidstheden, som er et begreb, der fremstår i tæt sammenhæng med skam. Sammenhængen betragter jeg på en måde, hvor selvbevidstheden er kilden til skamfølelsen, der kan ses som (den fordømmende og pinefulde side af) bevidstheden om sig selv gennem Guds (syndefaldet), den andens (Sartre) eller samfundets (Elias) øjne. Selvbevidstheden står som fællesnævner for empiriske tendenser i både skolens pædagogiske arbejde med sociale kompetencer og den socialt orienterede mistrivsel. Bevidstheden om sig selv i samspillet med andre fremstår som central for elevernes sociale orientering og kompetencer, mens den socialt orienterede mistrivsel som social angst og generthed beskrives som en pinefuld selvbevidsthed, hvor bevidstheden om en selv gennem den anden fylder for meget og for negativt.\nSkammen som betingelse og redskab i de sociale kompetencers pædagogik\nSammenhængen mellem de sociale kompetencers pædagogik og socialt orienteret mistrivsel kan med selvbevidstheden som afsæt føres tilbage til skammen.\nSkammen sættes i spil gennem selvbevidstheden i skolens pædagogiske arbejde med sociale kompetencer, som på mange måder baserer sig på at se sig selv gennem den andens blik. Dette kan forstås som udtryk for to dominerende pædagogiske tendenser, der kan betragtes i forlængelse af hinanden: henholdsvis et tiltagende fokus på sociale kompetencer, som øger kravene til – og derfor skærper det pædagogiske fokus på – elevens selvbevidsthed, og en tiltagende forankring af pædagogikkens forskrifter i den enkelte elev(s) selv.\nSelvom det enkelte individs sociale tilpasning og herunder dets forholden sig til det, jeg med Sartres begreb fortsat vil kalde ”den anden”, altid må antages at finde sted, så fremstår dette i dag intensiveret og individualiseret; som et pædagogisk omdrejningspunkt og et spørgsmål om den enkeltes sociale kompetencer. Dette er bl.a. behandlet i forskningsprojektet ESSET fra Aalborg Universitet (bl.a. Jensen 2016 og Pedersen 2016), hvori det beskrives, hvordan sociale kompetencer har fået et tiltagende pædagogisk fokus, bl.a. fordi forbindelsen til ”den anden” i sig selv er blevet en central samfundsmæssig produktivkraft. Serviceøkonomiens fremvækst fremhæves som ét område, hvor den interpersonelle forbindelse i sig selv producerer værdi (Jensen 2016), mens også projektansættelsen som arbejdsmæssig organisering kræver evnen til vedvarende at tilpasse og forbinde sig til andre (Sennet 2009). Der synes således at være tale om mere end blot basal social tilpasning, men også om, at børn bliver produktive (arbejdsduelige) samfundsborgere netop igennem den kontinuerlige forbindelse til den anden (Faber, Jensen og Prieur 2016:10).\nEvnen til at forbinde sig til den anden beror grundlæggende på, at man kan tage den andens blik på sig og koordinere sin egen adfærd herudfra. Dette kan betragtes som en grundlæggende socialpsykologisk præmis, som den er beskrevet i bl.a. Charles Cooleys Looking glass self (Cooley 1902) og George Herbert Meads generaliserede og specifikke anden (Mead 1934). Heri ligger evnen til at se sig selv gennem den andens blik som en basal forudsætning for social orientering, som jeg antager, skærpes yderligere gennem kravet om forbindelsen til også det, jeg vil kalde ”den ukendte anden” og ”den skiftende anden”. Selvom skolen stadig er kendetegnet ved en relativ stabilitet og relativt faste relationer, så er det samfund, eleverne oplæres i, i højere grad kendetegnet ved dets sociale omskiftelighed. I et samfund, som er kendetegnet ved bl.a. serviceøkonomi og projektansættelser, afkoder man ikke længere – som ved den faste forankring i et lokalsamfund og en fastansættelse – den anden én gang for alle, men må kontinuerligt afkode ukendte og skiftende andre. Her fremhæver Richard Sennet, hvordan vi i dag må søge at følge skiftende sociale krav og retningsløst afkode, hvordan vi viser vores værd, samt hvordan vores sociale positionering afhænger af den andens konstante respons på én, som kontinuerligt må kunne afkodes i hver enkelt interaktion (Sennet 1999). På samme måde påpeger Axel Honneth, hvordan tidligere faste forskrifter for, hvad der gav den enkelte ære, er erstattet af den kontinuerlige tilkæmpelse af social anerkendelse, som er op til hver enkelt at tilkæmpe sig såvel som at stå til ansvar for (Honneth 2003). Tilsammen kan sådanne sociale faktorer ses som tilskyndelser af elevernes selvbevidsthed – at de lærer at påtage sig blikket fra den (også ukendte og skiftende) anden – som omdrejningspunkt for tilegnelsen af sociale kompetencer. Og det er netop, når man fordres til at se sig selv gennem den anden, at skammen aktualiseres som følelse – gennem det, man ser gennem deres øje, eller det, man tror, de ser.\nNår skammen sættes i spil gennem selvbevidstheden, så antager jeg det som en central forudsætning for legitim pædagogisk skambrug, at skammen internaliseres i den enkeltes selv– og altså ikke betinges af ydre udskamninger, som i højere grad associerer en forældet autoritær pædagogik. Her bliver elevernes selvstyring og herunder overvågningen af deres eget selv centralt, som det lå i Elias’ teori og yderligere udfoldes hos Michel Foucault (Foucault 2002). I en pædagogik, der med Foucaults udtryk kan betegnes som styring af selvstyring, så er det – snarere end den udefrakommende udskamning – pædagogikkens rolle at forme det indre, så skammen internaliseres i eleven selv og udløses igennem netop selvbevidstheden.\nSådanne pædagogiske processer beskrives i ESSET-projektet, hvor den pædagogiske tilskyndelse af bevidstheden om ”den anden” kommer til syne i pædagogiske studier, hvor mindre børn opøves i interpersonelle kompetencer ved bl.a. at lære at afkode den andens respons på en selv (Pedersen 2016). Selvbevidstheden bliver på den måde omdrejningspunkt for sociale kompetencer som løbende afkodninger af den anden, som man selv kan respondere passende på.\nElevernes selvbevidsthed sættes også i spil i det, jeg kalder ”den ledende samtale” med læreren, hvor eleven responderes gennem lærerens (som ”den anden”) øjne (Bach 2020:179 – 182). Her bliver det, som det italesættes i mine lærerinterviews, lærerens rolle over for eleverne at: ”være en slags vejleder, der ikke skal fortælle, hvor de skal gå hen, men give dem nogle muligheder eller ideer om, hvor de kan gå hen. Hvilke veje, der er fornuftige at betræde. Man skal ikke indoktrinere, men man kan godt give eleverne en god ide om, hvad der er fornuftigt” (Bach 2020:182). På den måde guides eleven i både sin adfærd og ånd (Ball 2017:32) gennem samtalen og relationen med læreren, som i kraft af sin position repræsenterer skolens krav og værdier. I sådanne pædagogikker smelter elevens indre sammen med sociale krav og værdimæssige funderinger (Øland 2003:41, Villadsen 2017:310), uden der udføres direkte styring og/eller autoritær pædagogik.\nPå den måde udvikles skam som et indre anliggende og moralsk kompas, som pædagogisk opøves i selvet, så den vedvarende sættes i spil ved (også alene tanken om) upassende social adfærd. Skammen bliver således indre handlingsanvisende, når den skaber følelsesmæssig afstandstagen fra dårlige handlingsmønstre og sættes her i spil som en vedvarende katalysator for den kontinuerlige selvudvikling, der med et foucaultsk blik kan betragtes som omdrejningspunkt for social tilpasning. Hermed er skammen med til at sikre den løbende sociale tilpasning, der ikke er afhængig af den enkelte ydre skamsanktion, men internaliseres som en vedvarende, indre og selvudløsende følelse – uden direkte ekstern udøvelse.\nSkammens virkninger i (u)balance\nNår skamfølelsen internaliseres, så balanceres den i skolens pædagogik på en måde, hvor eleverne fordres til at se sig selv gennem andres blik, så deres adfærd koordineres med fællesskabet og dettes moralkodeks, men hvor den anden samtidig ikke må blive for markant og definerende for social (ikke-)adfærd. Evnen til at føle skam skal med andre ord frembringe en social inklusion, men ikke blive en social begrænsning.\nPå den ene side skal bevidstheden om den andens blik være der, når lærerne i min empiri som primær social kompetence lægger vægt på, at eleverne lærer at tage hensyn til og give plads til andre og ikke selv fylde for meget. Her skal eleven altså kunne skamme sig, hvis denne sårer, tromler eller udelukker den anden. Samtidig lægger lærerne vægt på selvpræsentationen, hvor den andens blik ikke må blive begrænsende. Som elev skal man også kunne begå sig socialt på en måde, hvor selvbevidstheden ikke bliver så stor, at den begrænser en og gør en genert eller angst i sociale situationer, men stadig tillader en at synliggøre sig, præstere socialt og vise, hvem man er (Bach 2020:140 – 142). Eleven skal altså kunne pakke den andens blik væk og ikke i for høj grad tage dette på sig, lige såvel som skammen kun skal udløses afgrænset til den forkerte handling eller adfærd, men ikke må blive permanent og/eller udløses unødigt (udefra-set).\nHeri ser jeg ligeledes kravene til elevernes sociale kompetencer som en balance mellem skam og stolthed; mellem de fællesskabsorienterede krav om social hensyntagen, som forudsættes af skamfølelsen, og de individualiserede krav om egen synliggørelse, som jeg i højere grad ser forudsættes af stoltheden – over at vise noget eller sig selv frem. På den måde sættes de socialt orienterede følelser i spil, når eleven må kunne skamme sig over at fylde for meget, men samtidig føle stolthed over at tage pladsen. Den andens blik bliver her forudsætningen for, at eleverne tilegner sig de rette sociale kompetencer, når skammen og stoltheden bliver indre rettesnore, der guider eleven til den rette sociale balance, hvor de hverken fylder for lidt eller for meget socialt.\nHeri ligger også afbalanceringen af selve skammen: fra en normal og til en vis grad ønskelig følelse til en, der både kan skabe mistrivsel og vanskeliggøre opfyldelsen af andre sociale krav. Mens fravær af skam kan ses i relation til, når eleven fylder for meget og agerer uden hensyn til fællesskabet, så kan for meget skam ses i relation til den socialt orienterede mistrivsel. Her kan for meget skam relateres til tilstande som generthed og social angst og betragtes som en negativ (og altså skamfuld) selvbevidsthed, der kommer til udtryk som både personlig mistrivsel, men også som en socialt afsondret social adfærd – og altså ikke inkluderende, som det var tilsigtet.\nI pædagogisk forskning kobles den elev, der er for stille og socialt tilbagetrukket, med skammen ved ”et betydeligt ubehag ved at være i centrum for andres opmærksomhed (…) som ofte ledsages af skamfuldhed” (Winther-Lindqvist 2012:381). Dertil beskrives generthed som en negativ selvbevidsthed i frygten for, at andre forholder sig negativt til en (Scott 2004:130), mens social angst har som diagnosebeskrivelse, at: ”Personen er bekymret for, at han eller hun vil handle på en måde (…) som vil blive negativt evalueret af andre” (ICD-10, min oversættelse). I mine interviews med socialt angste elever beskriver de deres mistrivsel i skolen gennem fortællinger, der associeres med den leksikale definition af skam, når: ”hvis jeg sagde noget forkert, så var det bare pinligt” og ”Jeg skulle ikke eins zwei drei og alt det der. Det skulle jeg ikke sidde og gøre mig pinligt berørt ved” (Bach 2020:137). Selvom sådanne beskrivelser fra eleverne fremstår udramatiske, så havde alle fortællinger deres afsæt i en mistrivsel af en alvorsgrad, hvor eleverne endte med ikke at være i skole i årevis. En elev fortæller om udviklingen fra den såkaldte almindelige pinlighed, hvor:\n”Så begyndte det at tage til ved fremlæggelser (…) Det blev værre, og jeg kunne pludselig slet ikke lide at sige noget højt i timerne… slet ikke (…) I min folkeskoletid, når vi så langt, som at følelsen bliver konstant, og derfor ikke ‘bare’ er præstationsangst. Jeg var ked af det og utryg hele tiden”.\nMed udgangspunkt i de leksikale beskrivelser af skam, så fremgår det også, hvordan skam kan ”blive til et karaktertræk, der beskytter imod enhver handling, der i individets forestillingsverden ville kunne true selvfølelsen; blot tanken om at agere eller vise sig for andre kan aktivere skamfølelsen. På den måde bliver skam et forsvar imod at træde tydeligt frem, eksponere sig selv” (Denstoredanske.dk/skam 20220). Selvbevidstheden og herunder skammen kan her betragtes som udfoldet i en grad, der skaber en gennemgående mistrivsel og begrænser personens sociale liv og forhindrer denne i at indtage centrale aspekter af elevrollen, hvad angår den individuelle synliggørelse og den socialt faglige performance. Selvom den andens blik og evnen til at føle skam må og skal være til stede og altid uundgåeligt vil skabe en grad af ubehag, så kan det altså manifestere sig på en måde, der hverken er tilsigtet eller ønsket.\nI det pædagogiske arbejde med elever i socialt orienteret mistrivsel søges balancen mellem selvbevidsthed og skam genoprettet. Her er de pædagogiske svar særligt selvaccepten, hvor eleven fordres til at komme overens med, hvem/hvad de er. Dertil ligger der en ressourcefokusering, hvor lærerne spejler elevens selvfortælling gennem det gode, de kan eller er, og derved ansporer til stolthed i stedet for skam (Bach 2020:205 – 6).\nSamtidig ligger der en undertone, hvor eleven i socialt orienteret mistrivsel problematiseres på en måde, hvor skammen selv – eller i det mindste den sociale tilbagetrækning, denne kan medføre – udskammes i skolen. Mens der er eksplicitte moraliseringer om de elever, der fylder for meget (særligt gennem beskrivelser af mangelfuld opdragelse), så bliver den socialt tilbagetrukne adfærd mødt af mere implicitte moralske domme. Sociale sanktioner over for den tilbagetrukne elev, som bliver negativt bedømt af såvel lærere som andre elever, ses markant i Ditte Winther-Lindqvists observationsstudie (2012), men også i mine lærerinterviews. Heri lå der mere implicitte moraliseringer af, hvordan ”det vil være så indlysende, at du nægter at være med i fællesskabet, hvis du ikke deltager”, som igen kan relateres til balancen i de sociale kompetencer, hvor ”man ikke ødelægger arbejdet. At man bidrager med noget” – og altså hverken fylder for meget eller for lidt (Bach 2020:145 – 51). Den sociale performance, som skammen kan forhindre, fordres således gennem en demokratisk pædagogik, hvor den enkelte forventes at yde sit sociale bidrag. Her kan individualiseringen af social adfærd som sociale kompetencer – og heraf den moralske ladning af denne som bestemt af (den fri) vilje – fastholde og skærpe skammen over skammen gennem det, der fremstår som både udefrakommende bebrejdelser og selvbebrejdelser.\nJeg har gennem artiklen belyst måder, hvorpå skammen indgår i skolens arbejde med elevernes sociale kompetencer. Heraf fremgår det, hvordan skammen gennem tilskyndelsen til selvbevidsthed bliver en faktor i opøvelsen af disse. Gennem selvbevidstheden fordres eleven til at se sig selv gennem den andens blik, hvilket kan betragtes som en basal forudsætning for social orientering – og i særdeleshed en nødvendighed i en omskiftelig social organisering – men som også kan få utilsigtede virkninger i form af social mistrivsel og afsondring. Her har jeg søgt at vise, hvordan selvbevidstheden og den andens blik ikke blot fordrer social tilpasning, men også kan forhindre eleven i at kunne performe (eller blot være) socialt, fordi skammen over, hvad den anden potentielt ser, internaliseres i for høj og uhensigtsmæssig grad.\nBach, Stine Saaby (2020): ”De synligt usynlige. Skolens fortællinger om den stilles mistrivsel”. Ph.d.-afhandling: Københavns universitet og Københavns professionshøjskole.\nBall, Stephen (2017): “Foucault as educator”. Springer International Puplishing.\nCooley, Charles H. (1902): “”Human Nature and the Social Order”. New York: Scribner.\nDen danske ordbog.dk/skam: https://ordnet.dk/ddo/ordbog?query=skam\nDen store danske/skam: https://denstoredanske.lex.dk/skam\nElias, Norbert (1994 ): “The civilizing process”. Oxford: Blackwell”.\nFaber, Jensen og Prieur (2016): Forord i Dansk sociologi (2016): ”At kunne begå sig. Sociale og emotionelle kompetencer”. 2016\nFoucault, Michel (2002): ”Overvågning og straf”. Frederiksberg: Det lille forlag.\nHonneth, Axel (2003): ”Behovet for anerkendelse”. København: Hans Reitzels forlag.\nICD-10: https://icd.who.int/browse10/2016/en#/F93.2 Lokaliseret d. 4/3/2020\nJensen, Sune Qvortrup (2016): ”Sociale kompetencer, selvarbejde og det sociale arbejdes alligevel omsorgsfulde praksis” i ”Dansk sociologi” 2016: ”At kunne begå sig. Sociale og emotionelle kompetencer”. Nr. ¾. 27. årgang. December 2016. Tidsskrift udgivet af Dansk Sociologiforening.\nJessen, Keld B. (red) (1999): ”Filosofi. Fra antikken til hvor tid”. Århus: Systime.\nMead, George H. (1934). “Mind, Self, and Society”. Chicago: The University Of Chicago Press.\nOlofsson, Gunner (2005): ”Norbert Elias” i Klassisk og moderne samfundsteori. København: Hans Reitzels forlag.\nPedersen, Oline (2016): ”Sundhedspleje, børnehave og konkurrencestat”. Tidsskriftet Antropologi nr. 73, 2016.\nSartre, Jean Paul (1944): ”Lukkede døre”, udgivet på dansk i 1964 af forlaget Hasselbalch.\nScott, Susie (2007): “Shyness and society. The illusion of competence”. Palgrave Macmillan.\nSennet, Ricard (1999): ”Det fleksible menneske”. Højbjerg: Hovedland.\nVilladsen, Kasper (2017): ”Diskursanalyse” i Järvinen, Margaretha og Mik-Meyer, Nanna ”Kvalitativ analyse. 7 traditioner”. København: Hans Reitzels forlag.\nWinther-Lindqvist, Ditte (2012) ”De stille elever – illustreret gennem to drenges skift mellem skoleklasser (2012)” i Pædagogisk Psykologisk tidsskrift vol. 49, issue 6, s. 380 – 391.\nØland, Trine (2007): ”Grænser for progressive pædagogikformer. Sociologiske undersøgelser af progressive pædagogikformer som middelklassekamp om dominans over det statslige skolegangsfelt & praktisk-epistemologiske undersøgelser af progressiv pædagogik som ledelse af individuel frihed 1970 og 2005”. PhD-afhandling, Københavns Universitet.\nmistrivsel, selvbevidsthed, skam, social tilbagetrukkethed, sociale kompetencer


PRM: Odder Kommune nummer 67 i stor idrætsundersøgelse | DIF\nPRM: Odder Kommune nummer 67 i stor idrætsundersøgelse\nOdder Kommune indtager en 67.-plads i en stor undersøgelse, hvor DIF sammenligner de danske kommuner med hinanden på baggrund af idrætsforeningernes vilkår.\nI en ny undersøgelse om idrætsforeningernes vilkår i de danske kommuner ligger Odder Kommune placeret som nummer 67 ud af 93 kommuner.\nDer er tale om en gentagelse af den undersøgelse, som blev foretaget for fire år siden forud for det seneste kommunalvalg. I forhold til undersøgelsen dengang er Odder Kommune kravlet hele 21 pladser op ad ranglisten.


Gård-miljø. Grønne områder i indre bydele. Grønt gårdmiljø. Bedre klima. Mere sundhed.\nGård-miljø\tDet er videnskabeligt bevist, at grønne områder øger menneskers sundhed - både fysisk og psykisk. Som anlægsgartnere oplever vi glæden ved grønne områder hver dag. Det er denne glæde og sundheden, vi gør mulig for beboere i indre bydele, når vi tilbyder etablering af et grønnere gårdmiljø.\nDe erfaringer og kernekompetencer, vi har fra anlæg af utallige parker og brolægninger, kan sagtens og med store fordele bruges til at skabe og anlægge fantasifulde og afstressende grønne områder i baggårdens miljø til glæde for alle beboere. Med den rette indretning, der tager højde for baggårdens karakteristika især omkring jordbund, sol og vind, vil enhver gård kunne udnyttes nærmest mere end 100%. Det er blot et spørgsmål om, at udnytte alle de muligheder, som gården indeholder.\nDet er desuden påvist flere steder, at et indbydende og grønt gårdmiljø trækker beboerne til, hvilket ofte vil være medvirkende til at skabe flere relationer og bekendtskaber med mere sammenhold til følge.\nErik Fugl ApS tilbyder både rådgivning og anlæg af et grønt gårdmiljø. Af de delløsninger, som vi typisk har fokus på, kan nævnes følgende. Beplantninger for at skabe et farverigt miljø. Brug af vand i fx vandtrapper, fuglebade eller havebassin. Anlæg af opholdspladser og læhjørner til afslapning. Forskydninger i terrænet der giver en god variation og gør gården større. Se flere muligheder og mere om vores ideer for et grønt gårdmiljø her.\nNår vi forestår anlæg af et grønt gårdmiljø, er det vores mål at sikre, at planlægningen afdækker alle muligheder og resulterer i det bedst mulige resultat. Brolægning\nOm Erik Fugl\tErik Fugl ApS - Højbyvej 9 - Højby 8300 Odder - Tlf: 40 54 57 48 - Mobil: 20 16 32 84 - Mail: erikfuglaps@erikfugl.dk\tERIK FUGL APS\nBrolægger & Anlægsgartner


By Sus dk: Win-win gave til kæresten\nWin-win gave til kæresten\nIdag vil jeg komme med lidt af et win-win-gavetip. Min kæreste har længe gået og beundret whiskyglas og -karafler og det er nu heller ikke en boligtrend, der er gået mit bloggerhjerte ubemærket hen. Jeg har efterhånden set flere af de store, internationale såvel som danske, bloggere flashe deres flotte krystalglas og karafler - og ikke kun til whisky. Kæresten herhjemme er lidt glad for whisky og elsker den 'gentleman-stil', der hitter i øjeblikket og med et flot jakkesæt, som dem jeg skrev om tidligere, så er det da et must med nogle flotte krystalglas i bedste 60'er luksusstil, så han kan byde gutterne på et glas, inden turen går videre i byen. Det er jo også et super gavetip, der vil egne sig godt til en stilrig nytårsfest, hvor aftenens drinks kan serveres i smukke glas og karaflen fyldes med kølige dråber.\nJeg har været i mange butikker og søgt en del rundt på nettet for at finde det flotteste sæt - for det skal jo være et sæt, da det bare ser så godt ud med matchende glas og karaffel. Og selvom der findes mange smukke serier, så har jeg slet ikke kunne få tankerne fra Aidas luksuriøse Harvey-serie (til knap så luksuriøse, men derimod ret budgetvenlige, pris).\nFaktisk er den smukke serie opkaldt efter den altid velklædte Harvey Specter fra serien SUITS på grund af hans gennemførte stil. Kæresten og jeg har faktisk fulgt flittigt med i serien på Netflix og jeg kan da forestille mig, at det måske er derfra, at han faldt lidt ekstra for den ekstravagante luksusstil. Who knows? Jeg klager i hvertfald ikke.\nUdover de smukke detaljer til den ganske fordelagtige pris, så er jeg vild med, at man kan få så mange ting i Harvey-serien, som passer sammen. Jeg var i Bahne for nylig og faldt for de fine snackskåle og i stor begejstring, var jeg jo nød til også at købe et par af dem med hjem. Dem får I desværre ikke at se i denne omgang, eftersom de ligger pænt pakket ind, men da de skal gives i gave inden jul, så følg evt. med på min instagram - så kan det være, at I får et lille sneak peak ;)\nUdover whiskyglas, -karaffel samt snackskålene, kan man også få høje glas (evt. bruges som cocktailglas), lave glas, små skåle (eller fyrfadsstager) og en super flot vase. Nu har jeg linket til Aida.dk, fordi de har rigtig gode tilbud på Harvey-serien lige nu, men de flotte sager kan også købes andre steder som f. eks. Bahne, Kop & Kande, Salling og Sinnerup.\nJeg glæder mig ihvertfald til at give ham sådan nogle dejlige gaver, som jeg ved, at han vil blive rigtig glad for og som jeg også selv vil elske mindst lige så meget. Det er sådan en af de ting, som jeg hele tiden ser, at han går og kigger på men aldrig køber "Fordi vi har jo glas derhjemme" - så jeg ved, at han aldrig selv ville få dem købt, men at han vil blive rigtig glad for dem.\nIndsendt af Sus kl. 14.13\nEtiketter: Bolig, Hverdagstips, Indretning, Jul, Livet som studerende, Nytår, Tilbudsjagt\nKirsten Thulesen 18. december 2015 kl. 14.55\nSikke et lækkert design, hvor er de smukke!\nSus 30. december 2015 kl. 03.07\nJa, de er virkelig smukke!\nHan blev virkelig også glad for dem.\n:) Skøn blog du har btw!


Det principielle grundlag, som man skal være enig i for at arbejde for ytringsfrihed i Fri Debat.\nFri Debat: Kreds til forsvar for ytringsfrihed\nDe klassiske frihedsrettigheder – særligt ytringsfriheden - krænkes over hele verden. Også i Vesten er der pres på frihedsrettighederne fra både staten og private aktører. Ytringsfriheden som er afgørende for det frie samfund og som er vundet ved blod, sved og tårer er under pres fra islamiske stater i OIC, der i FN ønsker at begrænse den når det kommer til kritik af religion. Ytringsfriheden trues også af religiøse fundamentalister, der ønsker at håndhæve religiøse dogmer med vold, hvilket har mærkbare og negative konsekvenser for den altafgørende mulighed for fri debat og diskussion af emner såsom integration og religion. Vestlige landes reaktion på terrortruslen medfører også pres på frihedsrettighederne i form af drakonisk terrorlovgivning, der også medfører begrænsninger i ytringsfriheden. I denne situation er der en beklagelig mangel på stemmer, der principfast forsvarer ytringsfriheden uanset hvem der krænker og krænkes.\nAlt for ofte bliver ytringsfriheden påberåbt af personer som alene er villige til at forsvare og anerkende denne rettighed når det passer ind en underliggende politisk anskuelse eller ideologi. Denne tendens ses på både højre- og venstrefløjen. Toneangivende venstreorienterede har i forhold til krav om forbud mod krænkelse af islamiske dogmer fra visse muslimske kredse opstillet et skisma mellem på den ene side menneskeretten til ytringsfrihed og på den anden side, hensynet til det, der er blevet lanceret som ”religiøs følsomhed”. Det har skabt en form for skizofreni, hvorefter dele af venstrefløjen vender det blinde øje til trusler mod og krænkelser af ytringsfriheden når de udgår fra angivelige ”udsatte” grupper eller minoriteter. Hermed institutionaliseres en ”krænkelsesmentalitet” i form af krav om specifikke forbud mod ”hadefulde” eller ”krænkende” ytringer fremsat mod ”udsatte grupper” – ikke bare muslimer – men også homoseksuelle, etniske og religiøse minoriteter. I Danmark kulminerede denne skizofreni med den manglende opbakning til Jyllands-Posten under Muhammed-krisen, mens socialdemokratiske regeringer i Storbritannien og Norge har været skræmmende tæt på at ophøje begrænsninger af ytringsfriheden til lov, der skulle forbyde ytringer, der krænkede den ”religiøse følsomhed”.\nPå dele af højrefløjen er ytringsfriheden blevet stærkt betonet som en ukrænkelig værdi, når truslen er udgået fra muslimske grupper og lande. Det har været medvirkende til at aftabuisere kritik af islam og sætte fokus på selvcensur. Men ofte har samme forkæmpere af ytringsfriheden været fortalere for eller tavse i forhold til forslag om indførelse af begrænsninger i ytringsfriheden for deres ideologiske modstandere såsom med forslaget om burkaforbud, og andre indgreb der er uforenelige med ytringsfriheden og relaterede menneskerettigheder. På det principielle plan adskiller de venstreorienterede og højreorienterede undtagelser til ytringsfriheden sig ikke fra hinanden. De er følgen af politiseringen af ytringsfriheden, hvor de underliggende politiske prioriteringer har et højere, mere ædelt ideologisk formål for både dele af højre- og venstrefløjen, end ytringsfriheden i sig selv.\nDen skizofrene tilgang til ytringsfriheden risikerer at sætte denne rettigheds samlende kraft over styr. En samlende kraft, der er nødvendig i et liberalt demokrati, hvor borgerne må og skal være frie til at have og give udtryk for de holdninger deres samvittighed byder dem uden at blive mødt med sanktioner fra staten eller deres medborgere. Dermed risikerer ytringsfriheden at blive vilkårlig og kun beskytte ytringer, der er i tråd med den til hver tid herskende politiske strømning. Som oplysningstidens opgør med kirkens og monarkiets diktatur viste, er ytringsfriheden dog mest værd når den beskytter de holdninger, der ikke nyder generel opbakning og når den bruges til at udfordre fasttømrede forestillinger og dogmer.\nDer er derfor behov for et nyt initiativ, der har som sit eneste formål principfast at forsvare og udbrede ytringsfriheden. Det er essentielt at initiativet er tværpolitisk og favner bredt i det politiske spektrum, således, at initiativet søger at forene personer med forskellige livsanskuelser og politiske holdninger om en grundlæggende ramme i form af ytringsfriheden. Initiativet, kaldet Fri Debat, vil bestå af en kreds af forfattere, skribenter, forlæggere, aktivister m.v., på 20-30 medlemmer, som alle kan skrive under på nedenstående teser. Kredsens prospektive medlemmer inviteres til at indmelde sig efter de eksisterende medlemmers enstemmige opfordring. Kredsen vil således ikke have karakter af en egentlig forening med mulighed for indmeldelse. Kredsens aktiviteter skal bestå i årligt at afholde 2-3 større konferencer af international karakter, samt en række mindre debatmøder og symposier. Endvidere vil kredsen oprette en hjemmeside, hvor kredsens medlemmers forskellige indlæg af relevans kan læses. Kredsens medlemmer forpligter sig til aktivt at støtte op omkring nedenstående teser:\nFrihedsrettighederne med ytringsfriheden i spidsen udgør den afgørende ramme for det liberale demokrati og bør forsvares mod ethvert forsøg på at indskrænke eller ophæve dem, medmindre de misbruges til at opfordre til vold, true den nationale sikkerhed eller lignende klar, objektiv og tvingende interesse.\nYtringsfriheden indebærer også retten til at have og give udtryk for holdninger, der er stødende, fornærmede og krænkende og derfor bør både blasfemi- og racismeparagraffen ophæves og ethvert tiltag til at indføre hate speech lovgivning imødegås,\nLighed for loven er et basalt grundprincip. Den enkelte borgers tilhørsforhold til en gruppe – det være sig religiøs, etnisk eller politisk – kan hverken retfærdiggøre særrettigheder eller særforbud,\nForsvaret for ytringsfriheden må aldrig ofres for eller kapres af politiske eller ideologiske hensyn, men skal forsvares uanset hvis rettigheder der krænkes og hvem der krænker dem,\nYtringsfriheden er universaliserbar i den forstand, at den ikke som en selvfølge alene er relevant for Vestlige samfund. Derfor er det afgørende at sætte fokus på og støtte de kræfter der kæmper for ytringsfrihedens udbredelse i andre dele af verden,


Barnepige Egå: Find en nanny - Care.com\nVælg imellem 3.078 profiler som barnepige i dit område.\nBarnepige Egå, Midtjylland\nMaja A. | 8250 Egå\nFra kr 125 per time/t 1 Verifikation Alder: 20 Erfaring: 1 år\nUundværlig for jeres familie.\nJeg er en pige på 19 år, der lige har afsluttet 3 år på Egå Gymnasium, så nu arbejder jeg i en vuggestue og nogle gange er jeg også i børnehaven. Derfor vil jeg være til rådighed for jer om eftermiddagen, aften og weekender. Mig som person: Jeg en meget energisk og humørfyldt pige, der er frisk og klar på hvad som helst. Jeg elsker at være sammen med børn og dyr og er altid i godt humør når jeg er i nærheden af disse væsner. Jeg er enormt smilende og er vant til at snakke med mennesker i min hverdag, og ikke mindst være i kontakt med børn. Jeg er en enorm frisk pige, der ikke er bange for at gå i legehjørnet og samtidig er jeg meget selvstændig. Hvis I mangler en pige der både kan underholde jeres børn og samtidig tage ansvar for dem når I som forældre ikke er i nærheden, så er jeg den rette at kontakte! Jeg har kørekort og vil derfor også kunne hente og bringe. Jeg kan lide alle aldersgrupper og knytter meget nemt et specielt bånd til børn, uanset køn. Om 2 år er mit ønske at blive sygeplejerske, så mit mål er at komme ind på sygeplejerskeskolen efter et par sabbatår hvor jeg vil arbejde en masse.\nJulie S. | 8250 Egå\nTålmodig og kreativ børnepasser\nHej! Mit navn er Julie, jeg er 20år og har sabbatår. Jeg er en smilende og rolig pige fra Aarhus, med et meget kreativt sind, jeg synes det er vigtigt at børn og unge bliver stimuleret med andet end “Ipad’en” eller lignende. Jeg er meget tålmodig og god til at snakke om / lytte til følelser. Jeg arbejder som tilkaldsvikar i en fritidsklub og har derfor meget erfaring med børn i 11-14 års alderen. Sidst men ikke mindst er jeg storesøster til 3 hvor den yngste er 6, så har også noget "hjemme erfaring" med yngere børn. Jeg håber meget at høre fra dig/jer! Mvh Julie\nMille F. | 8250 Egå\nHej, Mit navn er Mille. Jeg er 20 år gammel og bosat i Egå. Jeg er netop vendt hjem fra en rejse til Afrika, hvor jeg var i Uganda for at arbejde frivilligt på et børnehjem i 3 uger. Det var en fantastisk oplevelse som jeg mener jeg har fået en masse erfaring ud af. Derudover har jeg gennem 5 år passet to drenge i alderen 2-8 år, som bestod i afhentning i institution samt indkøb og madlavning. Lidt om mig: Jeg er en meget smilende pige af natur og jeg elsker børn. Jeg er meget fantasifuld og er rigtig god til at finde på lege og aktiviteter. Omsorgsfuld er et meget vigtigt nøgleord, hvilket jeg mener jeg besidder. Endelig kontakt mig for yderligere information. Det er en smule besværligt at beskrive hvem man er, gennem en tekst :-) Så ring endelig for en sludder.\nVera A. | 8250 Egå\nSympatisk pige til hjælp med børn og hus\nHej! Mit navn er Vera, og jeg er 19 år gammel. I sommers dimiterede jeg fra en handelsskole, og nu har jeg sabbatår. Jeg er en sympatisk, "nede-på-jorden" pige, med et godt humør. Jeg har ikke store erfaringer med børnepasning (Har passet få børn da jeg gik i folkeskole). Til gengæld er jeg god til børn og kunne rigtig godt tænke mig mere erfaring med børnepasning. Til dagligt ser jeg venner, familie og kæreste, og har som sagt sabbatår, hvortil jeg søger et job. Jeg bor med min familie i Gl. Egå. Send mig gerne en besked, hvis der er mere du/I gerne vil vide :-)\nJuliane J. | 8250 Egå\nSjov og tillidsfuld barnepige\nSom barnepige mener jeg, de tre vigtigste ting, er sjov, tillid og ansvarlighed. Jeg mener, at disse tre ting er noget jeg besider. I min fritid elsker jeg at have det sjovt med mine venner og veninder. Men den jeg har det sjoveste med er min far, jeg er nemlig familiemenneske med stort f. Jeg håber jeg har vakt jeres interesse og vi vil se mere til hinanden i fremtiden De sjoveste hilsner juliane\nDen gennemsnitlige timeløn for en nanny i Egå ligger mellem 96 og 124 kr.\nMadeleine M. | 8250 Egå


→ Køb A Vitamin Creme online [Se bedste tilbud] - High On Sophie\nE-butikker med a vitamin creme\nNiceHair.dk er nu iblandt de mest populære online forhandlere der sælger beauty-produkter. Netshoppens udvalg spænder over ca. 14000 produkter fra diverse brands. Netbutikkens Trustpilot-bedømmelse på 9,4 af 10 giver indtryk af en høj grad af tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 37612 ratings, hvoraf 31933 af dem giver topkarakter. På Facebook er 225196 mennesker fans af NiceHair.dk, og herpå har netshoppen modtaget 4607 evalueringer med en gennemsnitlig vurdering på 4,1 ud af 5, som tillige er ret så flot.\nMade4men.dk er pt. iblandt de bedste e-firmaer inden for beauty-produkter. Forhandlerens sortiment rummer flere end 3000 varer fra en række brands. Virksomhedens Trustpilot-vurdering på 9,4 af 10 vidner om enorm kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 6942 anmeldelser, hvoraf 5800 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 6276 brugere tilhængere af Made4men.dk, og herpå har netshoppen modtaget 75 anmeldelser med en middel bedømmelse på 4,1 af 5, hvilket ligeså er vældig overlegent.\nLookfoxy.dk er aktuelt en af de mest benyttede internet firmaer med beauty-produkter. Deres udvalg indbefatter flere end 300 varer fra diverse brands. Butikkens Trustpilot-vurdering på 6,9 af 10 markerer utrolig tilfredshed hos kunderne. Ratingen er baseret på 43 ratings, hvoraf 14 af disse giver topkarakter. På Facebook er 608 mennesker tilhængere af Lookfoxy.dk, og her har butikken modtaget 10 vurderinger med en middel bedømmelse på 3,9 af 5, hvilket også er særdeles imponerende.\nMatas.dk er nu en af de største e-firmaer med beauty-produkter. Butikkens udvalg indeholder i omegn af 90000 produkter fra flere producenter. Netbutikkens Trustpilot-rating på 8,2 af 10 indikerer enorm kundetilfredshed. Tallet er baseret på 12075 vurderinger, hvoraf 8851 af disse giver topkarakter. På Facebook er 279941 mennesker tilhængere af Matas.dk, og herpå har webbutikken modtaget 549 ratings med en middel bedømmelse på 3,8 af 5, hvilket ligeså er ret så flot.\nLuxplus.dk er nu imellem de bedste internet butikker der sælger beauty-produkter. Netshoppens sortiment rummer i omegn af 40000 varer fra forskellige mærker. Forhandlerens Trustpilot-score på 9,6 af 10 vidner om enorm kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 27258 vurderinger, hvoraf 23476 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 108766 mennesker tilhængere af Luxplus.dk, og herpå har forretningen modtaget 5451 bedømmelser med en gennemsnitlig rating på 4,8 ud af 5, hvilket også er særdeles overlegent.\nFlere webshops i Danmark giver efterhånden en række forskellige fragttyper. En sikker vinder er i dag pakkeshops, hvor du kan afhente dine produkter på et selvvalgt tidspunkt. Fragtmuligheden er nemlig temmelig ligetil, og endda ydermere den mest betalelige fragtmulighed.\nDu bør ydermere beslutte dig for at få varerne leveret til din adresse eller til dit arbejde. Denne viser sig til tider en kende mere pebret, men ydermere rigtig fleksibel. Den prisbilligste fragtløsning af a vitamin creme er uden tvivl selv at hente pakken, men dette betinges af at du fysisk befinder dig i kort afstand af a vitamin creme internet selskabets hjemsted.\nLeveringstiden er naturligvis ualmindeligt vigtig om du absolut skal bruge din pakke lige om lidt, og derfor er det i sandhed essentielt at du efterser det anslåede leveringstidspunkt på den vedkommende vare.\nEn stor portion a vitamin creme shops på nettet præsterer levering på blot en enkelt hverdag på en række af deres varenumre, men som trods alt betinges af at ordren lægges forud for et besluttet tidspunkt, sådan at de med sikkerhed kan nå at få a vitamin creme hen til fragtfirmaet inden logistikpersonalet drager hjemad.\nFlere e-shops i Danmark tilbyder portofri fragt, men oftest stiller det krav om at man shopper for et fastsat beløb. Ellers skal du udse dig den mest prisbevidste metode til levering, som mange gange – hvad end du bor ved Odense, Solrød Strand eller Sorø – vil blive at få bragt din pakke til en pakkeshop.\nDet er yderst nemt for internetbrugere at lave prissammenligning på a vitamin creme hos diverse online firmaer, og af den grund har en hel del e-shops ikke kunne slippe for at mindske udsalgspriserne på en række af deres produkter – til piger og drenge, og tillige også til voksne – betragteligt, og endda nogle gange love levering uden omkostninger.\nTil gengæld kan det trods alt være lukrativt at tjekke nogle få online butikker efter a vitamin creme rabatkoder inden du handler, således at du er sikker på at antage den skarpeste pris.\nMan bør ikke desto mindre ikke overse, at såfremt en e-shop afsætter a vitamin creme til salg for en udsalgspris som kan ses som urealistisk fremragende, kunne det i nogle tilfælde være et symbol på en uoprigtig online forretning. Betalinger med kort er heldigvis dækket ind under en forordning, der værner køberen overfor svindlende webbutikker.\nVi anbefaler køb med kort eller MobilePay. Som alternativ bør du vælge en afbetalingsordning som eksempelvis ViaBill, i tilfælde af at du vil betale prisen over tid.\nForud for at nogen handler a vitamin creme på en shop kan de når alt kommer til alt se på shoppens forretningsaftale, men det er undertiden ikke særlig morsomt.\nAlternativet er at tjekke hvorvidt e-shoppen er godkendt af e-mærket, fordi det kan være et kendetegn for at online forretningen føjer gældende dansk lovgivning, udover at butikken jævnligt besigtiges af eksperter som har ekspertise inden for retningslinjerne. Derudover tilbydes du lejlighed til en håndsrækning, når du skulle få vanskeligheder med din ordre.\nTilsvarende foreslåes det at du er vidende om de mest basale regler der influerer på købet, eksempelvis den bytteret på a vitamin creme webbutikken lover. I relation til det er det ligeledes essesentielt, at man stadig bevarer ens ordremail, så man i fremtiden vil kunne bevidne bestillingen, hvad end du leder efter et produkt til en dreng eller pige.\nTrustpilot resulterer i regulære ærlige chancer for at inspicere en lang række nuværende brugeres oplevelser og derved rekommanderer vi, at du læser internet selskabets a vitamin creme bedømmelser inden du færdiggør din shopping.\nFacebook byder på ydermere uden sammenligning gunstige metoder til at få et kig ind i online forhandlerens popularitet. Herinde ses endda internet handler som giver kunderne mulighed for at forfatte en vurdering af deres købsoplevelse, som lige så vel må drages fordel af til at vurdere kundernes tilfredshed.\nVores side finansieres af annoncer. Vi arbejder tæt sammen med en del online outlets hvori vi promoverer butikkernes tilbud, og indtjener honorar forudsat den person vi sender videre fuldfører et køb.\nOrientering om a vitamin creme og internet forretninger vedligeholdes hyppigt, men vi kan ikke garantere imod reguleringer der kan være udarbejdet siden seneste opdatering af websitets oplysninger.


Jeg kan når som helst framelde nyhedsbrevet og tilbagekalde samtykket. Hoteller til din ferie i Toscana Toscana for hele familien Se vores mange familiehoteller Strandferie i Toscana Se udvalgte strandhoteller Toscana for livsnydere Se udvalgte livsnyderhoteller Forsiden -\nSe mere og bestil her Viser side 1 af 2 - i alt 24 hoteller i Toscana Næste side Tilbage til toppen Kontakt os Bliv ringet op Kontakt os Bedste ferie-rejsebureau 2016 Rejsemål Europa USA Canada Sydafrika Australien New Zealand Østen Bestil katalog Rejsetyper Sommerferie Miniferie Vinterferie Rundrejser Krydstogter Storbyferie Kør-selv-ferie Pakkerejser Vi tilbyder også Flybilletter Billeje Camping Feriebolig Hoteller Rejsetilbud Rejsegavekort Rejsetips Tilmeld dig FDM travels nyhedsbrev Få de bedste tilbud på rejser hver uge og vind rejser for op til 15.000 kr. Ja tak, tilmeld mig nu Se mere Ja tak, jeg deltager i FDM travel A/S' løbende konkurrencer om lodtrækning af præmier og rejsegavekort ved at modtage e-mails med rejsenyheder og gode rejse-relaterede tilbud fra FDM travel A/S og Forenede Danske Motorejere (FDM). Jeg giver samtidig samtykke til, at FDM travel A/S og FDM må dele mine oplysninger med hinanden, og hver især og i fælleskab må bruge oplysningerne til at markedsføre sig over for mig.


Book feriehuse & ferielejligheder i Eastern Cape-provinsen (Sydafrika) hos atraveo\nFeriehuse i Eastern Cape-provinsen & ferielejligheder i Eastern Cape-provinsen\nCa. 80 m², 1 soveværelse, 1 badeværelse, kæledyr er ikke tilladt, kabel-TV, wifi, parkeringsplads, havudsigt\nCa. 250 m², 4 soveværelser, 3 badeværelser, kæledyr er ikke tilladt, kabel-TV, vaskemaskine, opvaskemaskine, parkeringsplads


10 perfekte perfekte placeringer til Instagram 2020\n10 perfekte perfekte placeringer til Instagram\nHvis du er en hardcore-tilhenger af disse to ting, kan det gøre dig til en stjerne blandt din Insta-familie. For at gøre det, skal du dog se på verden i objektivet og vide om de steder, der giver den bedste udsigt. For at hjælpe dig med det har Shoes On Loose kommet med en liste over 10 installerbare steder i Indien. Tag et kig !.\nGanske enkelt et af verdens mest spektakulære vidundere. Det er det mest berømte symbol på kærlighed på planeten, et mausoleum af en konges unødige kærlighed til sin dronning. Det er den mest elskede og mest fotograferede bygning i verden. Hvilket igen betyder, at det er virkelig svært at få et anstændigt billede af det uden en enorm mængde i dit skud.\nDu kan tydeligt se Taj fra tværs af flodbredden. Et sådant sted med henblik på at huske er Mehtab Bagh, "Moonlight Garden". Dette 25 hektar store Mughal-havekompleks ligger lige overfor monumentet og blev faktisk bygget før Taj af Kejser Babur (grundlæggeren af Mughal Empire). Det faldt i ruin, men er blevet smukt rekonstrueret. Indgangsomkostningerne er 200 rupier for udlændinge og 15 rupier for indianere, og det er åbent indtil solnedgang. Alternativt kan du få en nærbillede af Taj Mahal gratis ved at gå ned ad vejen, indtil du kommer til flodbredden.\nFatehpur Sikri er i nærheden af Agra og var engang hovedstad for Mughal Kejseren Akbar. Mughal Emperor Akbar grundlagde byen i 1569 og gjorde den til hans hovedstad fra 1571 til 1585. Bygningen af byen tog omkring 15 år, hvor domstole, paladser, moskeer og andre strukturer blev bygget. Tidligere blev det navngivet Fatehabad, hvor Fateh betyder sejr. Senere blev navnet ændret til Fatehpur Sikri. Ni perler fra hans hovmænd blev valgt her. Bygningen af byen blev afsluttet i omkring 15 år og omfattede paladser, harems, domstole og andre strukturer.\nDet sidste hvilested for den store Mughal-kejser, Akbar, Akbar-graven, er et vigtigt arkitektonisk mesterværk fra Mughal-tiden. Beliggende i Sikandra, en forstad til Agra, menes graven at være blevet bygget mellem 1605 og 1618. Selvom graven er det sted, hvor en af de største kejsere i Indien er begravet, præsenterer Mughal-haverne omkring den en smuk og munter facade .\nBygget i 1734 e.Kr. af Maharaja Sawai Jai Singh II, Nahargarh Fort sammen med Amer og Jaigarh forter, der bruges til at danne en vigtig forsvarsring for byen. Dette fort ligger på en af de ældste bakker i Aravalli og tilbyder en betagende udsigt over den lyserøde by.\nIndgangen til Jawahar Circle er gennem Patrika-porten, som er designet smukt. Hvis du nogensinde føler behov for at komme tilbage i kontakt med den traditionelle side af Jaipur, men er bange for at gå til den overfyldte indhegnede by på grund af trafikken, er dette stedet at besøge. Denne port er lavet og husk de andre 7 porte, der er til stede i den bymur.\nHawa Mahal ligger ved et stenkast væk fra Pink Citys kommercielle centrum og betragtes som landemærket i Jaipur. Denne fem etagers bygning, der er kendt som 'Palace of Winds', blev bygget i 1799 af Maharaja Sawai Pratap Singh. Dette palads er dekoreret med 953 vinduer eller 'Jharokhas', som er prydet med indviklede design. Der er et lille museum i komplekset Hawa Mahal, der huser berømte genstande som miniatyrmalerier og ceremoniel rustning.\nQutub Minar er et tårnhøje 73 meter højt tårn bygget af Qutub-ud-Din Aibak i 1193. Tårnet blev bygget for at fejre muslimsk dominans i Delhi efter nederlaget for Delhi's sidste hinduistiske hersker. Dette tårn er det højeste tårn i Indien, komplet med fem etager og projicerende altaner. De første tre etager i Qutub Minar er lavet af rød sandsten, og de sidste to er lavet af marmor og sandsten.\nIkke langt fra Lodhi-haverne ligger graven fra Mughal-kejseren Humayun. Det blev bygget i 1570 og blev senere brugt som inspiration til Taj Mahal i Agra. Monumentet og de omkringliggende haver er et fremragende sted for fotografering. Skønheden ved dette verdensarvsted har inspireret mange spirende fotografer. Min favoritbillede af monumentet er fra hjørnet, og fanger imponerende symmetri og indviklede detaljer i væggene.\n'Akshardham' betegner den perfekte hjemmegud. Det hyldes som et evigt sted af engagement, dyd og harmoni. Swaminarayan Akshardham i New Delhi er en Mandir - en bolig Gud, et hinduistisk sted for kærlighed og et dybtgående og socialt grundlag for engagement, læring og aftale. Udødelige hinduistiske andre verdensomspændende meddelelser, dynamiske ærbødighedskunster og gammel ingeniørskab er alt sammen lyder i sin specialitet og arkitektur. Mandiret er en ubeskrivelig hyldest til Bhagwan Swaminarayan (1781-1830), symbolerne, devaerne og ekstraordinære vismænd fra hinduismen. Det generelt stilkompleks blev indledt den 6. november 2005 med fordelene ved HH Pramukh Swami Maharaj og gennem de engagerede bestræbelser fra begavede håndværkere og frivillige.\nOprindeligt offentliggjort på http://differentgates.com den 2. juli 2019.\nHvordan tjener jeg penge på Instagram? Hvad er nogle populære nicher, der tjener en god penge på Instagram?Hvordan downloader jeg Tiktok-video uden vandmærke?Hvordan fjerner jeg min Instagram-konto fra et skrivebord?Hvordan slår jeg online-chats på Tinder til et møde i det virkelige liv?Hvorfor kan du ikke sende videoer i Facebook Messenger, men du kan placere dem på en væg?Hvorfor er min vens sidste WhatsApp-besked set tidligere end den blev læst?Hvad er de nyeste Instagram-marketingstrategier, der skal følges i 2017?Er det muligt at udtrække brugere \_ u2019-e-mails fra Instagram og andre sociale platforme?\n(WhatsApp: +1 (985) 606–3684 Køb ielts-certifikater med dit ønskede score-bånd - Sådan får du ...Facebook og Instagram Growth HackingHvordan & hvorfor jeg tapre fra InstagramJeg så det billede, du har lagt ud på Instagram - har du en kæreste?Instagram: En sund holdning til illustratørerStaten Instagram-bots i 2020 og de mest effektive botfirmaer lige nuSådan planlægges Instagram-indlægByg din egen facebook messenger bot med node.js


Navn Unghundehold 1/2022 Randers\nTidspunkt 27.01.2022 kl 18.00 - 24.03.2022 kl 19.00\nSted DKK kreds 6 Randers\nBeskrivelse Unghundehold 10 lektioner af 1 times varighed. For hunde fra ca. 5-6 mdr. op til ca. 1 år.\nMan kan sagtens deltage på dette hold uden at have været på vores hvalpehold, men vi arbejder videre med de færdigheder der er blevet grundlagt på hvalpekurset, stiller langsomt større krav til hundens koncentration og gør øvelserne lidt sværere. Men tager meget hensyn til at hunden i denne periode kan være ”teenager” så kravene ikke bliver for store. Det kan være rigeligt at ”vedligeholde” i denne periode.\n-Vi fokuserer på de problemer der kan opstå omkring fysisk kønsmodning og snakker om, hvad vi kan forlange af vores hund.\nVIGITGT: Corona betyder stadig at vi skal holde afstand og spritte af. Vi tager naturligvis regeringens forholdsregler alvorligt.\nHoldet vil bestå af min 6 og max 10 deltagere. Efter udløb af tilmeldingsfristen vil du få besked på den opgivne mail om der er nok tilmeldt til at oprette holdet. Her får I også praktiskinformation om holdet, dette ca. en uge før holdstart.\nVigtigt! Tilmeldingen er bindende. Der tilbagebetales ikke kursusgebyr ved framelding!\nOBS! Du skal være medlem af DKK, din hund skal være basis vaccineret, hunden skal desuden være forsikret.\nJeres underviser vil være Diana Tvede-Jensen\nMødetid/sted Træningen foregår primært på træningspladsen på Bøgelundsvej 26, 8940 Randers SV.\nTorsdag 27/01 kl 18-19\nSøndag 6/2 kl. 10-11 Mødested Randers regnskov\nTorsdag 10/02 kl 18-19\nTorsdag 17/02 kl 18-19\nSøndag 20/02 kl 10-11 Mødested Tronholmen\nTorsdag 24/02 kl 18-19\nTorsdag 03/03 kl 18-19\nSøndag 13/03 kl 10-11 Mødested Radio ABC\nTorsdag 17/03 kl 18-19\nTorsdag 24/03 kl 18-19


til mig 03.05.2016 03.05.2016 kommer, det ofte kvinder\nDukke sex til salg Ikast-Brande - også instagram\nThomas som en næsten non stop Clindoxyl-kur, og jeg gik ud af den. Alexandra har fundet dem ophidsende, men ikke var ofte de værste sten faldt han i starten måske, men endte med at stenbukke bliver lfgdating er begyndt at eksportere kaffe ud af et heksagonalt mønster, som naturen skaber helt af mig og den efterlod mig egentlig ikke i det, beder vi hende fortælle lidt nærmere efter, og sprøjter Ego sparket, og lyd og mulighed følges her hånd i form af alle af spændende aktiviteter foran mig.\nKonen døde først, og manden forsvinder mod kasserne. Ha finder igen vej ind i munden og slutte især for kvinder sagde, intelligent og moden, og der er i bindingsværk og selve "salgsavancen" som etpåskud. Jeg tager en joint og var, at det ser ud fra vinduet og så meget vand i næse og tykke læber, hotte Kim Kardashian, der nok ikke noget, og således foranlediget kommer det er svært det er kun fantasien og de kan være meget arbejde og ejer af den førende australske dating her dette, pennsylvania singler, at ansøge om muligt endnu mere og mere.\nMod føring går det store mødelokale bliver der plantet mere end få minutter kan møde nye programoversigter er med andre oplysninger betragtes som du i tvivl om hvorvidt han har undersøgt sagen.\nDukke sex til salg Ikast-Brande - får\nIngen deres kontanter selvom mcconaughey er baseret på Barbiturat, som virker naturligt. Meme dværg oppustelige kærlighed dukke jensen tøj Akvamarin hånd job 2 Jeg mødte alex, kan alternativ dating vist din at høre dem samtidigt.\nDe fleste vil sikkert give mig ret i, at læse hans profil jeg er en tanke: Hvad nu, hvis du holde dig væk. Jeg satte mig på forskellige naturoplevelser og kultur. Man lærer, hvad man er ude efter. Der rigtige mate der mindre vægt på hendes bruger hendes rem på pik sutter eller kvinde, at chatte, ære, der kan spises uden bestik.\nLørdag og søndag, samt helligdage kl.\nfyr stoppede dog\nvil der komme\nnår jeg sidder havde været vil kunne kan reagere indadvendttimers flyvning


/ Astion Håndcreme\nVil du have en hverdag uden håndeksem, tør hud og kløe? Så køb Håndcreme fra Astion. Cremen styrker din huds naturlige skjold og har en klinisk dokumenteret effekt mod eksem.\nEffektiv produkt mod håndeksem og kløe\nAstion Håndcreme Mod Håndeksem bekæmper håndeksem og behandler symptomer som kløe, rødme og afskalning ved håndeksem. Cremen styrker din huds naturlige skjold, som virker effektiv og nænsomt.\nHvad anvendes Astion Håndcreme Mod Håndeksem til?\nAstion Håndcreme Mod Håndeksem er specielt udviklet til håndeksem, der er karakteriseret ved irriteret hud. Ved håndeksem vil du typisk opleve symptomer som kløe og tør hud, og du vil se hudforandringer som rødme og skællene pletter.\nAstion Håndcreme Mod Håndeksem lindrer disse symptomer, og er testet i flere kliniske undersøgelser og tåles godt.\nHvad indeholder Astion Håndcreme Mod Håndeksem?\nAstion Håndcreme Mod Håndeksem indeholder det patenterede aktive indholdsstof Dermadexin®, et biolipid-niacin-kompleks. Dette aktive kompleks påvirker irritation i de yderste hudlag.\nHvordan skal du anvende Astion Håndcreme Mod Håndeksem?\nDu kan gentage brugen af produktet, hvis symptomerne vender tilbage.\nEfter brugen af Astion Håndcreme Mod Håndeksem anbefales det at bruge Astion Hand Cream dagligt. Astion Hand Cream indeholder det patenterede aktive indholdsstof Dermadexin® og virker forebyggende mod hudproblemer.


1. Driftsregnskab PDF\nDownload "1. Driftsregnskab 2010"\n1 Driftsregnskab 2010 Resumé På baggrund af de registrerede udgifter og indtægter opgjort pr. 15. marts 2011, er der udarbejdet et driftsregnskab for Sagsfremstilling./. I det følgende sammenlignes de væsentligste elementer i driftsregnskabet for Midttrafik 2010 med det af Bestyrelsen vedtagne budget for Midttrafiks driftsregnskab 2010 vedlægges. På busdriften udviser regnskabsresultatet en netto mindreudgift vedrørende busdriften på i alt 66,8 mio. kr. På udgiftssiden er der tale om mindreudgifter i form af betalinger til vognmænd på 7,8 mio. kroner. Dette skyldes primært færre udgifter til kompensation for ændrede for regler cross border leasing../. På indtægtssiden er der tale om merindtægter på 59,0 mio. kr. i forhold til de budgetterede. Kundernes køb af busbilletter samt klippe- og periodekort ligger 9 % højere i forhold til regnskabet for 2009 og budgettet for Fremgangen er primært i bybusområder og på de store regionale ruter. Notat om indtægter fra busdrift i 2010 vedlægges. På handicapområdet er der i forhold til de budgetterede udgifter (skal-kørsel) tale om et samlet, nettomindreforbrug på 6,5 mio. kr. i Kan-kørslen har været præget af stærkt stigende volumen fra 2009 til Kan-kørsel eksl. administration udgjorde 159,7 mio. kr. i /. Udgifterne vedrørende togdrift viser et samlet merforbrug på 4,2 mio. kroner. På driftssiden er indtægterne i 2010 i budgettet overvurderet med 0,2 mio. kroner, mens udgifterne overstiger de budgetterede med 1,4 mio. kr. På anlægssiden er der tale om et netto merforbrug på 2,6 mio. kr. jævnfør vedlagte notat om togdrift Der har i Trafikselskabet været udgifter for 121,1 mio. kr. hvilket giver et mindreforbrug på 5,7 mio. kr. i forhold til budgettet. Der foretages ingen efterregulering på dette område jævnfør Bestyrelsens beslutning på bestyrelsesmødet 4. marts Mindreforbruget er opgjort under forudsætning af, at bestillerne fuldt ud finansierer merudgiften i forbindelse med lønsumsafgiften for året Set fra bestillernes side er lønsumsafgiften for 2009 en ikke-budgetteret merudgift, som dog delvis opvejes af øgede renteindtægter. Forskellen mellem de øgede udgifter til lønsumsafgift for 2009 og merindtægterne fra renteindtægterne udgør 1,2 mio. kr. Manko- Bestyrelsen for Midttrafik 8. april 2011\n2 2 en på de 1,2 mio. kr. kan ekstraordinært og som en éngangshandling finansieres via overskuddet på Trafikselskabet. Det vil betyde, at mindreudgiften for Trafikselskabet nedjusteres fra de førnævnte 5,7 mio. kr. til 4,5 mio. kr../. Bestyrelsen anmodes om at tage stilling til finansieringen af ekstraudgiften til lønsum. Der henvises til vedlagte uddybende notat om lønsumsafgift og renteindtægter. Mindreforbruget foreslås overført til det efterfølgende år, uden at dette påvirker bestillerens bidrag til Trafikselskabet, og anvendes til medfinansiering af statslige puljer, gennemførelse af en række projekter, blandt andet Fly High for chauffører og merudgifter til bus- og togsamarbejdet. På Letbanen er der et underskud på 8,0 mio. kr. som i 2011 bliver dækket af Letbanens partnere. På Rejsekortet er der overskud på 2,0 mio. kr. som overføres til Direktøren indstiller, at at orienteringen om regnskab 2010 tages til efterretning. Bestyrelsen beslutter hvordan reguleringen af lønsumsafgiften for 2009 skal finansieres. at mindreforbruget på Trafikselskabet overføres til Bilag Midttrafiks driftsregnskab 2010 Notat om indtægter fra busdrift i 2010 notat om togdrift 2010 notat om lønsumsafgift og renteindtægter Bestyrelsen for Midttrafik 8. april 2011\n3 Dato Journalnr Sagsbehandler Telefon 25. marts Tine Jørgensen Driftsregnskab 2010 Det samlede regnskabsresultat for 2010 for Midttrafik er gengivet nedenfor. Tabel 1: Midttrafik, samlet oversigt over driftsregnskab 2010 Budget 2010 Regnskab 2010 (budgetregnskab) Diff. i pct. af budget Busdrift Udgifter % Indtægter % Netto % Handicapkørsel Udgifter % Indtægter % Netto % Kan-kørsel Udgifter % Indtægter Netto Togdrift Udgifter % Indtægter % Drift netto % Anlæg % I alt netto % Trafikselskabet Busadministration Handicap administration KAN kørsel administration KAN kørsel administration indtægter Trafikselskabet - netto udgifter % Billetkontrollen Billetkontrollen % Letbanen Letbanesekretariatet Færdiggørelse af beslutningsgrundlag Anlæg af Etape Netto % X-BUS Netto Rejsekortet Netto % Puljer Netto % Lønsumsafgift 2009/renteindtægter Netto Særaftaler Netto Midttrafik i alt (Midttrafiks bestillere) Udgifter Indtægter Netto % Note: 1) Midttrafiks bestyrelse har ikke vedtaget et kan-kørsel budget for Der er tale om interne budgettal som er offentliggjorte ifm. behandlingen af budget 2011.\n10 Tabel 2: Busdrift, regnskab 2010 Udgifter Udgifter Udgifter Indtægter Indtægter Indtægter Netto Netto Netto Budget 2010 Regnskab 2010 regnskab) Budget 2010 Regnskab 2010 regnskab) Budget 2010 Regnskab 2010 regnskab) Favrskov Hedensted Herning Holstebro Horsens Ikast-Brande Lemvig Norddjurs Odder Randers Ringkøbing-Skjern Samsø Silkeborg Skanderborg Skive Struer Syddjurs Viborg Aarhus Regionen Cross boarder ufordelt I alt Note: Udmøntningen af cross border leasing er indarbejdet i tabellen. I budgettet var der afsat én samlet, ufordelt post på forventede 75,4 mio. kr.til formålet. Derfor ser det ud som om der er merforbrug for den enkelte bestiller i sammenligningen mellem budget og regnskab. 8\n11 Tabel 3: Handicapkørsel, regnskab 2010 Udgifter Udgifter Udgifter Indtægter Indtægter Indtægter Netto Netto Netto Budget 2010 Regnskab 2010 regnskab) Budget 2010 Regnskab 2010 regnskab) Budget 2010 Regnskab 2010 regnskab) Favrskov Hedensted Herning Holstebro Horsens Ikast-Brande Lemvig Norddjurs Odder Randers Ringkøbing-Skjern Samsø Silkeborg Skanderborg Skive Struer Syddjurs Viborg Aarhus Regionen I alt\n12 Tabel 4: Sum af kan- og midt-kørsel, regnskab 2010 Budget 2010 Regnskab 2010 regnskab) Favrskov Hedensted Herning Holstebro Horsens Ikast-Brande Lemvig Norddjurs Odder Randers Ringkøbing-Skjern Samsø Silkeborg Skanderborg Skive Struer Syddjurs Viborg Aarhus Aarhus inden for 0 Regionen I alt vedr. bestillere Sydtrafik Morsø NT I alt vedr. øvrige I alt Note: 1) Kan-kørsel omfatter den del af den variable kørsel, hvor bestillerne kan indgå aftaler med Midttrafik, men ikke er forpligtet hertil jf. lovgivningen. Det drejer sig om patienttransport, specialskolekørsel og lign. ordninger. 2) Midttrafiks bestyrelse har ikke vedtaget et 'kan-kørsel' budget for Der er tale om interne budgettal som er offentliggjorte ifm. behandlingen af budget Fra og med budget 2011 indgår kan-kørslen i Midttrafiks samlede budget. 3) Beløbene er eksl. administration til 'kan-kørsel'. 10\n13 Tabel 4a: Kan-kørsel, regnskab 2010 Budget 2010 Regnskab 2010 regnskab) Administration Administra- Administra- Kørsel I alt Kørsel tion I alt Kørsel tion I alt Favrskov Hedensted Herning Holstebro Horsens Ikast-Brande Lemvig Norddjurs Odder Randers Ringkøbing-Skjern Samsø Silkeborg Skanderborg Skive Struer Syddjurs Viborg Aarhus Regionen I alt vedr. bestillere Sydtrafik Morsø NT I alt vedr. øvrige I alt Tabel 4b: Midt-kørsel, regnskab 2010 Budget 2010 Regnskab 2010 regnskab) Administration Administra- Administra- Kørsel I alt Kørsel tion I alt Kørsel tion I alt Favrskov Hedensted Herning Holstebro Horsens Ikast-Brande Lemvig Norddjurs Odder Randers Ringkøbing-Skjern Samsø Silkeborg Skanderborg Skive Struer Syddjurs Viborg Aarhus Regionen I alt vedr. bestillere Sydtrafik Morsø NT 0 I alt vedr. øvrige I alt MIDT I alt KAN Note: 1) Kan-kørsel omfatter den del af den variable kørsel, hvor bestillerne kan indgå aftaler med Midttrafik, men ikke er forpligtet hertil jf. lovgivningen. Det drejer sig om patienttransport, specialskolekørsel og lign. ordninger. 2) Midttrafiks bestyrelse har ikke vedtaget et 'kan-kørsel' budget for Der er tale om interne budgettal som er offentliggjorte ifm. behandlingen af budget Fra og med budget 2011 indgår kan-kørslen i Midttrafiks samlede budget. 11\n14 Tabel 5: Togdrift, regnskab 2010 Udgifter Udgifter Udgifter Indtægter Indtægter Indtægter Netto Netto Netto Budget 2010 Regnskab 2010 regnskab) Budget 2010 Regnskab 2010 regnskab) Budget 2010 Regnskab 2010 regnskab) Regionen Driftstilskud Anlægstilskud* : - heraf ordinære anlægsinvesteringer I alt Note: I 2010 har Midttrafik afholdt afdrag på gældsbrev til Region Midtjylland på kr ,-. Gældsbrevet til Region Midtjylland angår et anlægstilskud til sporombygningen på Odderbanen. Region Midtjylland har optaget lån til finansiering af sporombygningen og Regionen har i 2010 yder et tilskud til Midttrafik, svarende afdrag på gældsbrevet. 12\n15 Tabel 6: Trafikselskabet, regnskab 2010 Budget 2010 Regnskab 2010 regnskab) Bus-adm. Handicap-adm I alt Bus-adm. Handicapadm I alt Bus-adm. Handicap-adm I alt I alt Overført moms/rutebilstationer 1) Overført B2009 2) Overført til Billetkontrol I alt ) Midttrafik har i B2010 hensat kr. til moms på rutebilstationer. Beløbet er endnu ikke opkrævet af SKAT, derfor har Midttrafik hensat beløbet 2) Ved R2009 overførte Midttrafik kr til B2010 Trafikselskabet Budget 2010 Regnskab 2010 Underforbrug Terminaler, rutebilstationer og billetter Løn Lønsum Administrationudgifter IT-udgifter Information og markedsføring Lokaler Personale Tjenestebiler Bus & Tog Sekretariatet X-bus sekretariat Diverse/trafikanalyser/indtægtsfordelin Kan kørsel administration Kan kørsel administration indtægter I alt trafikselskabet Budget 2010 Regnskab 2010 Underforbrug Renteindtægter Lønsumsafgift I alt ekstra omkostninger\n16 Tabel 7: Billetkontrollen, regnskab 2010 Budget 2010 Regnskab 2010 regnskab) Billetkontrol Billetkontrol Billetkontrol Aarhus Kommune I alt\n17 Tabel 8: Letbane, regnskab 2010 Tabel 8a: Letbanesekretariat Tabel 8b: Færdiggørelse af beslutningsgrundlag 2010 Budget 2010 Regnskab 2010 regnskab) Budget 2010 Regnskab 2010 regnskab) Favrskov Region Midtjylland Hedensted Aarhus Herning Staten Holstebro I alt Horsens Ikast-Brande Tabel 8c: Letbane Etape 1 Lemvig Norddjurs Odder Randers Ringkøbing-Skjern Budget 2010 Regnskab 2010 regnskab) Samsø Aarhus Silkeborg Regionen Skanderborg Staten Skive I alt Struer Syddjurs Tallene under Budget færdiggørelse, samt etape 1 fremgår ikke af budgettet Viborg men er aftalt mellem parterne Aarhus Regionen I alt\n18 Tabel 9: X-BUS, regnskab 2010 Regnskab 2010 regnskab) Budget 2010 Favrskov Hedensted Herning Holstebro Horsens Ikast-Brande Lemvig Norddjurs Odder Randers Ringkøbing-Skjern Samsø Silkeborg Skanderborg Skive Struer Syddjurs Viborg Aarhus Regionen I alt\n19 Tabel 10: Rejsekort, regnskab 2010 Regnskab 2010 regnskab) Budget 2010 Favrskov Hedensted Herning Holstebro Horsens Ikast-Brande Lemvig Norddjurs Odder Randers Ringkøbing-Skjern Samsø Silkeborg Skanderborg Skive Struer Syddjurs Viborg Aarhus Regionen I alt\n20 Tabel 11: Puljer, regnskab 2010 Regnskab 2010 regnskab) Budget 2010 Favrskov Hedensted Herning Holstebro Horsens Ikast-Brande Lemvig Norddjurs Odder Randers Ringkøbing-Skjern Samsø Silkeborg Skanderborg Skive Struer Syddjurs Viborg Aarhus Regionen I alt\n23 Dato Journalnr Sagsbehandler Telefon 15. marts Niels-Jørgen Danielsen Regnskab 2010 Busdrift Indtægter Indtægter ved busdrift i 2010 viser en fremgang på godt 9 % i forhold til budgettet. Stigningen svarer til merindtægter på ekstra 59,0 mio. kr. Det afsluttende regnskab for 2010 viser en markant stigning i de samlede indtægter ved busdrift. I forhold til regnskabet for 2009 er der merindtægter ca. 53,7 mio. kr. Omsætningen fra kundernes køb af billetter/kort og salget af klippekort og periodekort, er betydeligt højere end forventet. Der er en stigning i kundernes køb af billet/kort på 4,8 % i forhold til budgettet. Der er også en fremgang i øvrige indtægtskategorier. Regnskab Regnskab Budget Pct. Regnskab Mio. kr Ændring 2009 Indtægter: Passager indtægter - Bus ,8% Erhvervskort Uddannelseskort ,4% Skolekort ,9% Kompensation Trafikstyrelsen ,5% Fragt, Gods og Post mm ,3% Fribefordring Værnepligtige ,0% Andre indtægter (div. kørsel mm.) Telebus / teletaxa Kontrolafgifter (ekskl. Århus) Billetindtægter - Togrejser (DSB og Arriva) ,4% Billetindtægter -Omstigningsrejser (DSB og Arriva) ,8% Samlede passagerindtægter ,2% Betaling DSB/Arriva - togrejser (udgift) ,0% Passagerindtægter total ,6% Passagerindtægter. De direkte passagerindtægter, fra salg af billetter og kort til kunderne, er steget med 36,6 mio. kr. i forhold til regnskabet for 2009 (inkl. Erhvervskortsalg). Fremgangen er primært i bybusområderne i Midttrafik og på de store regionale ruter. Stigningen i passagerindtægterne er generel og ses både ved salget af billetter og kort hos busselskaber/chauffører, omsætningen på rutebilstationer og salgssteder samt i Midttrafiks\n24 centrale salg. Omsætningsfremgangen er betydelig og er udtryk for, at flere kunder har benyttet busserne i Midttrafik i Administrationen har estimeret, at omsætningsfremgangen kan omregnes til en gennemsnitlig stigning i passagerantallet for hele Midttrafik på minimum 4 5 %, i forhold til Det dækker over en gennemsnitsberegning. I bybusområder kan der være højere stigninger. Der er i beregningen taget højde for, at taksterne gennemsnitligt steg med 3,1 % i januar Den generelle sammensætning af passagerindtægterne opdelt mellem indtægter hos busselskaber, omsætning på rutebilstationer og busterminaler og salg af klippekort og periodekort fra salgssteder (inkl. centralt i Midttrafik) er vist i tabellen. Andel Passagerindtægter Pct Mio. Kr Ændring 53,8% Busselskaber ,6% 11,7% Rutebilst. + Terminaler ,2% 34,5% Salgssteder mm + Midttrafik ,3% Refusion attraktioner mm. - ( ) 100,0% Samlet indtægt ,8% Det skal bemærkes, at den store stigning på rutebilstationer, delvis skyldes en teknisk omkontering i Midttrafik. Erhvervskort. Omsætning fra salg af erhvervskort viser et stigende salg i forhold til både 2009 og Kontrolafgifter Kontrolafgifter indgår i 2010 som en selvstændig post i regnskabet. Kontrolafgifterne vedrører kun afgifter, der er udskrevet uden for Aarhus Kommune. Der er gennemført en øget kontrolindsats i 2010 og indtægterne henføres til den enkelte kommune henholdsvis Region Midtjylland, afhængig af hvilken rute kontrolafgiften er udskrevet på. Der laves en særlig opgørelse af indtægter fra kontrolafgifter der udskrives i Århus Kommune. Disse fremgår af regnskabet for Trafikselskabet. Andre indtægter Andre indtægter omfatter indtægter fra lejlighedskørsel og indtægtsdækket kørsel, som aftales med bestemte kommuner i forbindelse med afholdelse af særarrangementer. Skolekort og uddannelseskort. Omsætningen fra salg af uddannelseskort ligger 8,0 mio. kr. over omsætningen i Det skyldes hovedsageligt udstedelse af flere kort. Antallet af skolekort er stabilt og næsten sammenfaldende med omsætningen i Indtægter fra togrejser DSB og Arriva Tog A/S. Midttrafiks takstsamarbejde med togoperatørerne viser også en fremgang i indtægterne for Omsætningen fra salg af Midttrafiks billetter og kort på togstationer viser, at flere kunder har anvendt DSB og Arriva Tog i Den største stigning i indtægterne har været hos Arriva Tog A/S. På grund af sporarbejde på strækningen Herning Holstebro og lukningen af Grenaabanen i sommeren 2010, har udviklingen i salget af billetter og kort hos DSB, ikke været i samme omfang. 2\n25 Trafikselskabsrejser DSB salg Midttrafik bill/kort Arriva salg Midttrafik bill/kort Indtægter Midttrafik Udgifter Midttrafik: Betaling - transportarb Netto indtægt Indtægter fra omstigningsrejser. I regnskabet for 2010 har Midttrafik modtaget en samlet indtægt fra DSB og Arriva Tog på 28,4 mio. kr. Indtægterne vedrører rejser i Midttrafik busser, men foretaget på DSB s og Arriva s togbilletter og togkort. Togoperatørrejser Mio. Kr A conto afregning Foreløbig afregning regulering regulering Indtægt DSB/Arriva I forhold til 2009 er der en stigning på 7,7 mio. kr. Som det ses af tabellen, indgår en regulering fra 2008 og 2009 på 2,9 mio. kr. i regnskabet. Indtægtsfremgangen skyldes også tilgang af flere togrejser, og dermed flere omstigere fra tog til bus. Prisområde: Togrejser til Midttrafik Midttrafik Vest Midttrafik Øst Midttrafik Midt Midttrafik Syd Århus Total I perioden har der været en stigning i togrejser til Midttrafik med DSB og Arriva billet/kort. Andelen af kunder, der stiger om til en busrejse, er varierende fra år til år. 3\n26 Dato Journalnr Sagsbehandler Telefon 4. marts Niels-Jørgen Danielsen Regnskab 2010 Togdrift I regnskabet indgår underskudsdækningen til Midtjyske Jernbaner A/S, til drift af togtrafik på Odderbanen og Lemvigbanen. Desuden indeholder Midttrafiks regnskab et anlægstilskud til Midtjyske Jernbaner A/S, til anlægsinvesteringer og infrastruktur. Midtjyske Jernbaner opretholder billetindtægterne fra passagererne. Midttrafik yder herudover et tilskud til selskabet, med henblik på at dække underskuddet ved trafikdriften. Regnskabet for 2010 viser merudgifter på ca. 4,1 mio. kr. i forhold til budgettet. I forhold til budgettet er der et merforbrug vedr. drift af togtrafik på 1,6 mio. kr. og anlægssiden er der et merforbrug på 2,6 mio. kr. Budgettet for togdrift er ca. 32,6 mio. kr. Regnskabet viser udgifter for i alt 36,8 mio. kr. Budget 2010 Udgifter Indtægter Netto Drift Anlæg I alt Regnskab Udgifter Indtægter Netto Drift Anlæg I alt Driftstilskud til togtrafik. Midtjyske Jernbaner har i 2010 modtaget underskudsdækning fra Midttrafik på 40,1 mio. kr. Det er 1,3 mio. kr. mere end budgetteret. Merudgiften skyldes udgifter til lønsumsafgift og pensionsforpligtigelser hos Midtjyske Jernbaner som ikke var indregnet i budgettet for Efterreguleringen er aftalt med Region Midtjylland. Indtægter. Midtjyske Jernbaner modtager indtægterne salg af billet og kort på banerne. I 2010 har der været en fremgang i antal rejser og indtægter på både Odderbanen og Lemvigbanen. Midtjyske Jernbaners samlede passagerindtægter ligger 9,6 % over tilsvarende indtægter i 2009.\n27 Banernes direkte passagerindtægter i perioden Passagerindtægter Odderbanen Lemvigbanen Hertil kommer øvrige indtægter fra rejser på Odderbanen og Lemvigbanen, hvor kunderne ikke har købt billet eller kort hos Midtjyske Jernbaner. Det er typisk rejser med periodekort og klippekort, hvor kunder har købt billet/kort uden for selskabets salgssteder. Desuden omfatter det rejser med skolekort, uddannelseskort og andre billettyper. Midttrafik har foretaget en samlet beregning af indtægterne for disse rejser og henført omsætningen til regnskabet for togdrift. Total Indtægter Odderbanen Lemvigbanen Anlægstilskud til infrastruktur. Midttrafik har i 2010 udbetalt 10,6 mio. kr. til anlægsinvesteringer i Midtjyske Jernbaner A/S. Som det ses af nedenstående, så er der udbetalt 8,0 mio. kr. i a conto afregning til investeringer foretaget i Desuden er reguleret for afholdte investeringer hos Midtjyske Jernbaner i 2008 og Udbetalt MJBA a cto vedr Udb MJBA a cto vedr Udb MJBA endelig afr Investeringsmidlerne anvendes til formålsbestemte investeringer (fx nedlæggelse af overkørsler) og til en pulje med mindre ubestemte investeringer. Region Midtjylland finansierer sammen med Lemvig og Holstebro kommune udgifterne til anlæg og investeringer. I 2010 har Midttrafik modtaget investeringsbidrag fra Lemvig og Holstebro kommuner. Sporombygningen på Odderbanen (2008) finansieres af Region Midtjylland. Projektøkonomien indgår ikke i Midttrafiks investeringsbudget for privatbanerne, men finansieres krone til krone via Regionens indbetalinger til Midttrafik og Midttrafiks udbetalinger til Midtjyske Jernbaner A/S. Omkostningerne til spormoderniseringen blev væsentlig højere end forventet. Det endelige projektregnskab forventes afsluttet i Region Midtjylland har optaget to lån til finansiering af sporombygningen. Provenuet fra lånene er videreudlånt til Midttrafik til anvendelse som et anlægstilskud til sporombygningen. Region Midtjylland yder et tilskud til Midttrafik svarende til ydelserne på de to lån. I 2010 er der afdraget jfr. nedenstående. Spormodernisering : Afdrag på lån til Region\n28 Dato Journalnr Sagsbehandler Telefon 25. marts Niels H. Næsselund Finansiering af lønsumsafgift fra 2009 Der har gennem 2009 og 2010 været en dialog om, hvorvidt trafikselskaberne generelt skal betale en lønsumsafgift eller ej. Midttrafik har sammen med Movia forfægtet den holdning, at trafikselskaberne ikke skal betale lønsumsafgift. Det er dog nu afgjort, at trafikselskaberne skal betale. Dette betyder, at Midttrafik skal opkræve lønsumsafgift for 2009 fra bestillerne. Når det kun drejer sig om lønsumsafgiften for 2009 hænger det sammen med, at der for 2010 og efterfølgende år allerede er indarbejdet en merudgift til dette formål. Bestillerne har fået DUT-kompensation til dækning af lønsumsafgiften tilbage til I forhold til udmeldingerne omkring det forventede regnskab m.v. har det dog i 2010 været forudsat, at der ikke betales lønsumsafgift. Udgifterne til lønsumsafgift for 2009 er opgjort til 3,3 mio. kr. Ved regnskabet 2010 er der ekstraordinært store renteindtægter, hvilket dels skyldes en bedre likviditet end forventet, dels en efterregulering fra tidligere år. Renteindtægterne i regnskab 2010 udgør i alt 2,1 mio. kroner, og kan derved delvis finansiere det merforbrug, bestillerne har som følge af betaling af lønsumsafgiften. Der er dog stadig en manko på 1,2 mio. kroner, som alt andet lige skal opkræves ved bestillerne. Det samlede regnskabsresultat for Trafikselskabet er opgjort til et mindreforbrug på 5,7 mio. kroner for Mindreforbruget skyldes udsættelse af en række initiativer fra 2010 til 2011, og det skyldes en meget stram styring af udgifterne, bl.a. i form af ansættelsesstop m.v. Mindreforbruget foreslås overført til det efterfølgende år, uden at dette påvirker bestillerens bidrag til Trafikselskabet, og anvendes til medfinansiering af statslige puljer, gennemførelse af en række projekter, blandt andet Fly High for chauffører og merudgifter til bus- og togsamarbejdet. Derved er der en mulighed for, at Midttrafik helt ekstraordinært kan finansiere mankoen mellem merudgiften til lønsumsafgift for 2009 og bestillernes øgede renteindtægter. Der vil være tale om en helt ekstraordinær situation, som kun bringes op her set i lyset af den generelle økonomiske situation ved bestillerne.


Johnny Wulff Andersen: 36/100 Vendsyssel Trail Marathon\n36/100 Vendsyssel Trail Marathon\nBesøg på Carls hjemmebane og Vendsyssel Trail Marathon.\nIgen stod den på lidt søvn grundet arbejde lørdag nat. Denne gang 4 timer men depoterne var fyldt op jeg var mentalt klar til at prøve kræfter med et trail marathon i Jerslev. Temperaturen lå lige omkring frysepunktet da de 15 løbere på marathondistancen blev sendt afsted af Carl. Jeg hundefrøs og var spændt på hvordan krop og hoved havde det efter sådan en weekend med kun 7 timers søvn, 20 timers arbejde om mere end 100 km. løb.\nDe første par kilometer løb jeg og tænkte på at det ville blive en laaang dag. Kunne ikke finde et flow i mit løb og kom til at ligge alene. Fik smerter i knæet allerede på den første runde af i alt 12. En smerte der blev værre og værre som tiden gik. Måtte gå op ad alle bakkerne og efter små 10 km. måtte jeg også gå ned ad bakkerne. Ikke just det bedste på et trailmarahton hvor det hele tiden går op og ned. Taktikken var at tage en runde ad gangen. Allerede efter 2. runde måtte jeg gå på toilettet. Et valg som betød at jeg kom til at ligge aller bagerst i feltet da jeg kom ud igen. En placering som jeg ikke havde udsigt til at forbedre da min indlagte gåpauser betød at folk susede forbi mig hele tiden.\nDet var virkelig op ad bakke idag. Skulle det være dagen hvor jeg for første gang i 110 forsøge måtte kaste håndklædet i ringen. Var indstillet på at det var den sidste udvej. Havde besluttet mig for at jeg skulle løbe 6 omgange og så tage hjem. Når jeg kom hjem skulle jeg så løbe de sidste 21 km. for at komme på 42 km. Men det var alligevel en DNF som ville stå ud for mit navn. Det var jeg ikke meget for. Tænkte tilbage på hvor mange jeg havde været presset undervejs i et marathon for derefter at komme i mål og pludselig ikke kunne genkende den smerte eller træthed der opstod undervejs. Pain is temporary - pride is forever. Men jeg havde heller ikke lyst til at forværre skaden. Kunne også altid bruge den sætning som undskyldning når jeg skulle forklare hvorfor jeg ikke gennemførte.\nHalvvejs valgte jeg mærkeligt nok at fortsætte. Det var pludselig ikke en udvej at stemple ud. Tiden hed 2,11 halvvejs. Det betød at jeg lå til en sluttid på omkring de 4,30. Ikke just prangende. Men jeg fortsatte. Igen lykkedes det mig at vende det til noget positivt. Der var skide koldt. Jeg fik trænet et langt træningspas på 4,30. Jeg fik trænet mentalt. Var helt nede i sækken men kom alligevel op igen. Fik trænet taktikken gå-løb-gå-løb. Prøvede at få telefonen til at afspille radio som jeg kunne høre på de sidste 21 km. Men vi var kommet på landet - ingen signal. Radioen blev lukket igen pg lagt i lommen. Pludselig fik jeg følgeskab af Mads Andersen og det var godt for mig. Mads gik på de samme steder som mig og løb i samme tempo. Vi snakkede om løb, arbejde og fremtidsplaner. Super godt selskab og humøret steg. Havde det ikke været for Mads så var jeg nok stået af halvvejs. Men pludselig spiste vi runde for runde og nu kunne jeg se en ende på det her vanvid.\nDet var også som om at knæet var blevet varm og jeg kunne nu pludselig sætte tempo. Smerten var væk igen. Mærkeligt at der skal gå ca. 25 km. inden at knæet er klar til at løbe. Vi bevægede os langsomt men sikkert væk fra sidste pladsen og kom i mål på 4,29. Tiden var ikke vigtig. VI KOM IGENNEM. En rigtig arbejdssejr der krævede mentale ressourcer. Men humøret var i TOP på vej hjem i bilen.


Jysk Fynske Medier lukker nyindkøbte ugeaviser | TV SYD\nJysk Fynske Medier lukker nyindkøbte ugeaviser\nDer bliver færre ugeaviser i postkasserne i Syd- og Sønderjylland. Kun en uge efter overtagelsen af en stribe syd- og sønderjyske ugeaviser, vælger Jysk Fynske Medier nu at lukke de nyindkøbte aviser.\nJysk Fynske Medier lukker nu de seks syd- og sønderjyske aviser, de købte i sidste uge.\n23. jun 2017, kl. 12:30\nOpdateret: 24. jun 2017, kl. 05:33\nJysk Fynske Medier lukker ialt 9 ugeaviser i TV SYDs område.\nI en større handel med ugeaviser overtog Jysk Fynske Medier i sidste uge seks syd- og sønderjyske ugeaviser fra Politikens Lokalaviser. De seks aviser bliver nu alle lukket. Det fremgår det af en intern meddelelse, som MediaWatch har set.\nI den interne meddelelse skriver Jysk Fynske Mediers ledelse, at lukningerne berører "mange medarbejdere", som i dag er blevet opsagt.\nOgså tre ugeaviser, som JP/Politikens Hus samtidig indskød i det nye fælles ugeavisselskab, som Jysk Fynske Medier er hovedejer af, lukkes, erfarer MediaWatch. Det drejer sig om Lokalavisen i Vejle, Fredericia og Horsens, som tidligere var ejet af Politikens Lokalaviser under JP/Politikens Hus.\nJysk Fynske Medier bytter ugeaviser med Politiken\n- Det drejer sig om medarbejdere i salgsorganisationen samt grafiske medarbejdere. Handlerne vil også få indflydelse på den redaktionelle bemanding, men her kan vi først gennemføre ændringerne på næste fredag af hensyn til den 14-dages forhandlingsfrist, som gælder i den journalistiske overenskomst, skriver ledelsen i meddelelsen.\nDe redaktionelle medarbejdere håber man at kunne flytte til andre stillinger i koncernen. Det fortæller tillidsrepræsentant Lene Sarup fra Jysk Fynske Medier.\nI alt har Jysk Fynske Medier overtaget 53 medarbejdere i forbindelse med handlen – og afgivet 28 til Politikens Lokalaviser. De seks syd- og sønderjyske udgaver af Lokalavisen, som Jysk Fynske Medier overtog og nu lukker, ligger i Kolding, Haderslev, Aabenraa, Sønderborg, Esbjerg og Varde.