Hjem Emner Emner Muskel- og skeletbesvær Practical tools and guidance - Musculoskeletal disorders Elever Alle (ingen specifik målgruppe)\nSpanien (37) Apply Spanien filter\nVejledninger og værktøjer (297) Apply Vejledninger og værktøjer filter\nVisuelle ressourcer (133) Apply Visuelle ressourcer filter\nForebyggelse (376) Apply Forebyggelse filter\nIkke sektorspecifik (279) Apply Ikke sektorspecifik filter\nManuel håndtering af byrder (206) Apply Manuel håndtering af byrder filter\nUbekvemme arbejdsstillinger (154) Apply Ubekvemme arbejdsstillinger filter\nStatiske, siddende arbejdsstillinger (122) Apply Statiske, siddende arbejdsstillinger filter\nKraftfulde bevægelser (118) Apply Kraftfulde bevægelser filter\nGentagne bevægelser/repetitivt arbejde (94) Apply Gentagne bevægelser/repetitivt arbejde filter\nBrug af skærmudstyr (91) Apply Brug af skærmudstyr filter\nPsykosociale risici og stressrisici (24) Apply Psykosociale risici og stressrisici filter\nDårlige arbejdsforhold, f.eks. belysning (11) Apply Dårlige arbejdsforhold, f.eks. belysning filter\nLang arbejdstid (6) Apply Lang arbejdstid filter\nMuskel- og skeletbesvær - Ikke specificeret (254) Apply Muskel- og skeletbesvær - Ikke specificeret filter\nRygsmerter eller -skader (135) Apply Rygsmerter eller -skader filter\nLidelser i underekstremiteterne (68) Apply Lidelser i underekstremiteterne filter\nSimple tip og foranstaltninger (260) Apply Simple tip og foranstaltninger filter\nForbedring af individuelle arbejdsteknikker (f.eks. arbejdsstillinger i forbindelse med manuel håndtering) (181) Apply Forbedring af individuelle arbejdsteknikker (f.eks. arbejdsstillinger i forbindelse med manuel håndtering) filter\nTekniske foranstaltninger, f.eks. ergonomisk udstyr (174) Apply Tekniske foranstaltninger, f.eks. ergonomisk udstyr filter\nEliminering af farer (137) Apply Eliminering af farer filter\nUddannelse/vejledning (for arbejdstagere) (82) Apply Uddannelse/vejledning (for arbejdstagere) filter\nØvelser (67) Apply Øvelser filter\nMinimere risikoen gennem organisatoriske foranstaltninger, f.eks. ved at reducere antallet af udsatte arbejdstagere, jobrotation (36) Apply Minimere risikoen gennem organisatoriske foranstaltninger, f.eks. ved at reducere antallet af udsatte arbejdstagere, jobrotation filter\nAlle (ingen specifik gruppe) (360) Apply Alle (ingen specifik gruppe) filter\nPersoner med muskel- og skeletbesvær (18) Apply Personer med muskel- og skeletbesvær filter\nVejledning (271) Apply Vejledning filter\nGenerelle oplysninger (133) Apply Generelle oplysninger filter\nRisikovurdering (109) Apply Risikovurdering filter\nUddannelse (67) Apply Uddannelse filter


Hvad består vi mennesker egentlig af? - Helsenyt\nMed urcelle 1 begynder det nye liv. I dens kerne er moderens og faderens arvegods forenet – som byggeplan for en gigantisk cellestat: det menneskelige legeme. I denne lillebitte celle slumrer der utallige informationer om alt fra øjenfarven til hjernens vindinger. I de første 30 timer af sit liv optager cellen ikke mere plads på et knappenålshoved end en enlig beboer i en 200 kvadratmeter bolig.\nMen så begynder den at dele sig. Efter ca. tre dage bliver det til 16 efterkommere, hver enkelt udstyret til at danne et helt menneske. Og når kimen er vokset til omkring 2.000 celler, differentierer disse sig i specialenheder og giver sig til at opbygge væv og organer:\nMesodermet spinder sine trævler, slynger stærke sener og rejser knoglestrukturen.\nEnterodermet danner fordøjelseskanalen, skjoldbruskkirtlen og bugspytkirtlen, samt leveren.\nAf entodermet dannes det centrale nervesystem. Dettes nerveceller forsyner den voksende organisme med et net af ledninger, der bliver op til 1 meter lange og danner kommunikationscentralen.\nEndnu før alle vigtige strukturer er blevet udviklet efter 2 måneder, træffes der foranstaltninger til den fremtidige videreforplantning af mennesket. I det kvindelige foster findes der allerede 2 millioner ægceller – et forråd, der fra nu af aldrig fornyes. Det mandlige foster danner de første primitive sædceller, i hvilke der senere modnes 100.000 spermatozoer pr. dag.\nNår det nye menneske ser dagens lys efter 9 måneder, deler muskelcellerne i hjertet sig ikke mere, de forstørres blot. Neuronerne i hjernebarken har nået deres kvantum: 100 milliarder celler. Fra det 30. leveår dør der daglig hver dag 50.000 af disse grå neuroner – et tab, som det menneskelige tænkeapparat løser uden problemer. Næsten alle andre celler erstattes på et eller andet tidspunkt – derfor opstår der daglig 300 milliarder nye.\nHos hvert tredje menneske kommer væksten ud af kontrol. Nogle celler deler sig ud over deres planmål og kan udvikle sig til svulster. Kroppens eget politi tager kampen op mod sådanne celler, der er kommet ud af kurs: et mandskab på milliarder af hvide blodlegemer patruljerer over hele kroppen og udgør dens immunsystem. Disse såkaldte leukocytter er de største og mest aktive celler i blodet, men de er dog deres farvede søskende talmæssigt underlegne: De røde blodlegemer (erytrocytterne) transporterer med et 25 billioner stærkt team ilt gennem karrene – og de optræder vel mest hyppigt af de over 200 forskellige cellearter hos mennesket.\nCa. efter hver 4. måned trækkes disse erytrocytter ud af tjeneste af hvide specialceller – ædecellerne (fagocytter). Stamceller i knoglemarven sørger for en permanent fornyelse af nye blodlegemer.