Ticket To Ride: Amsterdam - nyhed - papskubber.dk\naf Allan Fejerskov Ravn d. 12. maj 2020\nEr du glad for mini versionerne af Ticket To Ride? Måske det er lettere at klemme en enkelt eller 2 gennemspilninger ind, frem for at afsætte 60-120 minutter til et af de store? Så kan du godt glæde dig – nu er endnu ét af de små Ticket To Ride spil på vej.\nLigesom London og New York?\nHvor London udgaven havde særlige kort til de klassiske dobbeltdækker busser og New York udgaven lod dig drøne derudaf i taxier, så kommer Amsterdam udgaven med æsler og både til transport af korn, kartofler og andre produkter. I det 17. århundrede, midt i den hollandske guldalder, skal du slå dine folder og komme før dine konkurrenter, for at opfylde dine handelskontrakter. Spilletiden er ligesom sine søsterspil sat til 10-15 minutter og kan spilles af 2-4 spillere.\nTag det med på ferien\nSpillet forventes i butikkerne til juli i år – så hvis du lige står og mangler en kompakt version af Ticket To Ride, så kan det sagtens passes ind i sportstasken ved siden af badetøjet, når du nu alligevel skal bade ved de danske strande denne sommer.\nNyt dansk spilforlag født ud af kærligheden til spil\nPokémon-kampe foran Wallmart\nSpiel des Jahres 2021 nomineringer\nAl mulig grund til optimisme\nEuropa bliver den næste Hot Zone\nScenarier til Catan


Sex I Aalborg Sex Foto / Kvinder Og Yngre Mænd\nSex i aalborg sex foto\n/05/21 - Aalborg Håndbold på helt ny bane: Lancerer egen shampoo og voks. feb , kl. Skrevet af: Emil Kjær Jørgensen. Foto: Aalborg Håndbold. Aalborg Håndbold var i sidste sæson helt suveræne i den danske liga, og det endte helt fortjent med et dansk mesterskab. I denne sæson er klubben stadig med i toppen på trods af et hårdt program, hvor de især er blevet maksimalt udfordret i Champions League. Men nu er aalborgensiske firma TRONTVEIT gået. Stor sexbutik åbnet i Aalborg. Butik på kvadratmeter fyldt med sexlegetøj og lingeri. Foto: Laura Guldhammer. Sex 3. januar - Opdateret 3. januar Del på Facebook · Del på Twitter. AALBORG: Sexshoppen "Hotgirl" har netop slået dørene op til kvadratmeter på Vesterbro i Aalborg fyldt med sexlegetøj og lingeri. Butikken er den største i Hotgirl-kæden og har varer. Heriblandt en masse laktøj, som sælger godt i Aalborg. Læs også: Beregninger: Så. /01/03 - Politiet afviser retligt efterspil i sexsag fra Aalborg, hvor kutteklædte mænd dyrkede sex på universitetet.\nEscort i silkeborg thai massage i næstved\nEnten ser vi ekstrem porno, eller også holder vi det helt privat - og mellem de to dimensioner er helt almindelige menneskers sex fanget, siger Martyna Miller. Karaktererne bliver mere og mere drevet af deres længsel efter det uforklarlige eller et magisk øjeblik — som aldrig rigtigt opstår, fordi alle elementerne i bund og grund hænger sammen. Opdragelse søges ingen sex I dag, kl. Det er MigogAalborgs måde at hylde Aalborg på. Så skal du have varmen og forkælelse så ring og vi finde ud af det. Har stedet i Nordjylland lidt uden for Brønderslev. Dansk rockband forfulgt af ubåds-sagen: Legeland i Vinterferien i Nordkraft kl.\nSex-terapeut kronet til Dronning af Aalborg karnevalet. Dronningen og rådmanden: Joan Ørting og Nils Bell flankeret af hofdame Annie Laurie. foto: torben hansen. Aalborg april Del på Facebook · Del på Twitter. AALBORG: Bare balder i massevis. letpåklædte hofdamer, sambarytmer, og en rådmand på en helt særlig opgave. Nils Bell har netop kronet regenten på dette års udgave af Aalborg Karneval, sex-terapeuten, tv-værten, sexbrevkasse-redaktøren, Joan. /01/01 - Aalborg is Denmark's fourth largest city and is a city of contrast and diversity. Here you find exotic nightlife and scenic oases, with room for everybody, despite sexual orientation. Aalborg also has some gay associations, as well as some gay friendly bars. You find these on Jomfru Ane Gade, the street famous for its social life. Sex-terapeut kronet til Dronning af Aalborg karnevalet. Dronningen og rådmanden: Joan Ørting og Nils Bell flankeret af hofdame Annie Laurie. Stor sexbutik åbnet i Aalborg. Butik på kvadratmeter fyldt med sexlegetøj og lingeri. Foto: Laura Guldhammer. Sex 3. januar - Opdateret 3. januar Del på Facebook · Del på Twitter. AALBORG: Sexshoppen "Hotgirl" har netop slået dørene op til kvadratmeter på Vesterbro i Aalborg fyldt med sexlegetøj og lingeri. Butikken er den største i Hotgirl-kæden og har varer. Heriblandt en masse laktøj, som sælger godt i Aalborg. Læs også: Beregninger: Så...\nSå skriv til mig på mail ; Jeg er høj, 65 kg, cm lang. Karin I dag, kl. Opdragelse søges ingen sex I dag, kl. Book denne placering nu! Det dækker over seksuelle praksisser, men henviser også til seksuelpræference i forhold til køn.\nLækkre piger sql date\nRoblon i Frederikshavn har valgt at sælge størstedelen af deres ene forretningssegment, Engineering. Manden i par må gerne være bi sex.\nKNEP I AFTEN ESCORT PIGE ESBJERG 52\nEROTISK MASSAGE VIBORG KVINDE SØGER ENGANGSKNALD Danske pornostjerner lækre piger\nSex i aalborg sex foto Utro dating quick dating\nYoutube sex escort piger odense 569\nMor datter sex julesex\nSwinger pics 100 gratis sexdating\nchat med andre sex massage amager\nsex gamle kvinder escortmænd\nmassageklinikker jylland behårede kvinder


Karen  født 1666, 09, sg, Billegravsgaard, Pedersker, Sønder Herred, Danmark døde 28. okt. 1703, 23, sg, St. Gadegaard, Pedersker, Sønder Herred, Danmark\nKirstine  født 1635 døde 2. apr. 1718, 19, sg, Søgaard, Østermarie, Øster Herred, Bornholms amt, Danmark\nMargrethe  født 9. jun. 1739, 62, sg, Ellebygaard, Østermarie, Øster Herred, Danmark døde 12. maj 1820, 01, sg, Vallegaard, Ibsker, Øster Herred, Bornholms Amt, Danmark\nSigne  født 1725\nElla  født 28. dec. 1902, Førslev, Sorø amt\nHans  født 1646 døde 13. mar. 1706, 03, sg, Brogaard, Nyker, Vester Herred, Danmark\nJens  født 1688, 31, sg, Naskegaard, Ibsker, Øster Herred, Danmark døde 1760, 31, sg, Naskegaard, Ibsker, Øster Herred, Danmark\nJens  født 1659 døde 18. jun. 1727, 06, sg, St. Myregaard, Knudsker, Vester Herred, Danmark\nChristen  født 1639, Listed, Ibsker Sogn, Øster herred, Bornholm, Danmark døde 1733, Bodilsker sogn, Sønder herred, Bornholm, Danmark\nEigil Sigfred Peter  født 10. maj 1911, København, Sokkelund herred, Københavns amt\nElla Josephine  født 6. dec. 1893, Gadevang, Alsønderup, Strø herred, Frederiksborg\nElla Josephine  født 30. okt. 1892, Gadevang, Alsønderup, Strø herred, Frederiksborg dåb 24. jan. 1893, Alsønderup kirke, Strø herred, Frederiksborg døde 1893\nElly Agnes Elonora  født 19. nov. 1912, København, Sokkelund herred, Københavns amt dåb 14. sep. 1913, Blovstrød, Lynge- Kronborg, Frederiksborg, Danmark døde 9. apr. 1999\nGeorg Carl Sigfred  født 21. apr. 1890, Sundby, Sokkelund herred, København dåb 18. apr. 1892, Sundby Kirke, Sokkelund herred, København døde 18. aug. 1961, Kalundborg Sygehus begr. 23. aug. 1961, Enghave kirke, Københavns amt\nHanne Bille  født 1947 døde 1950\nHolger Carl Ernst  født 15. jan. 1915, Bregnerød, Farum sogn, Frederiksborg amt dåb 19. sep. 1915, Farum Kirke\nLizzi  født 13. aug. 1937 døde 2. okt. 1988\nNiels  født 1625 døde 1693, 45, sg, Kaggaard, Vestermarie, Vester Herred, Danmark\nPehr  født 22. sep. 1859, Hörup, Malmøhus, Kristianstads, Skåneft, Sverige døde 1913\nPer Bille  født 13. mar. 1954 døde 9. sep. 2013\nRaghild Alexandra  født 2. jan. 1897, Amager\nTonny Verner  født 27. jul. 1921, København, Sokkelund herred, Københavns amt døde 9. nov. 1980\nAne Elisabet  født Ca. 1801\nAnne Elisabeth  født 1727, 13, sg, Kølleregaard, Ibsker, Øster Herred, Danmark\nAnne Margrethe  født 1799, 60, sg, St. Almegaard, Østermarie, Øster Herred, Danmark døde 16. jan. 1862, 01, sg, Vallegaard, Ibsker, Øster Herred, Bornholms Amt, Danmark begr. 25. jan. 1862, Ibsker kirke, Øster Herred, Bornholm\nAnne  født 1736, 09, vg, Vestergaard, Østerlars, Øster Herred, Danmark\nAnne  født 1664, 06, vg, Bavnegaard, Pedersker, Sønder Herred, Danmark døde 1690, 15, sg, Nordre Bjergegaard, Bodilsker sogn, Sønder Herred, Bornholm\nAnne  født jun. 1642, 12, vg, Piberegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark døde 1720, 04, sg, Munkegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nAnne  født 1718, 46, sg, Lyneborg, Vestermarie, Vester Herred, Danmark\nAnniche Margrethe  født 8. jun. 1815, 25, sg, Slettegaard, Pedersker, Sønder Herred, Danmark dåb 17. jun. 1815, 25, sg, Slettegaard, Pedersker, Sønder Herred, Danmark døde 14. maj 1895, 17, sg, St. Hulegaard, Pedersker, Sønder Herred, Danmark begr. 20. maj 1895, Pedersker kirke, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nBendte  født 1650, 01, vg, Kaasegaard, Poulsker, Sønder Herred, Bornholm døde 8. mar. 1690, 03, sg, Loftsgaard, Nylarsker, Vester Herred, Danmark\nBirgitte Dorthea  født 1656\nBirgitte  født 8. maj 1681, 42, sg, Vasegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark døde 17. maj 1713, 07, sg, Brandsgaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nBirgitte  født 1690, 11, sg, Li. Myregaard, Nylarsker, Vester Herred, Danmark døde 1739, 25, sg, Slettegaard, Pedersker, Sønder Herred, Danmark\nBodil Kirstine  født 4. jan. 1796, 60, sg, St. Almegaard, Østermarie, Øster Herred, Danmark døde 23. aug. 1821, 18, sg, Vester Slamregaard, Bodilsker, Sønder Herred, Danmark begr. 27. aug. 1821, Bodilsker kirke, Sønder herred, Bornholm, Danmark\nBodil  født 1683, 06, sg, Brændesgaard, Ibsker, Øster Herred, Danmark døde 31. mar. 1754, Østerlarsker sogn, Øster Herred, Bornholms Amt, Danmark\nBodil  født 1724, 48, sg, Lausgaard, Østermarie, Øster Herred, Danmark døde 1743, 27, sg, Stenbaldregaard, Pedersker, Sønder Herred, Danmark\nBodil  født 1727\nBodil  født 1525, 08, vg, Dammegaard, Østerlars, Øster Herred, Danmark døde 1550, Bornholms amt, Danmark\nBodil  født 1720, 13, sg, Gamlevælde, Østerlarsker, Øster Herred, Danmark\nBodil  født 1646 døde 1720\nChristine  født 16. apr. 1744, 06, sg, Egesgaard, Bodilsker, Sønder Herred, Danmark døde 25. sep. 1823, 02, vg, Aagaard, Pedersker, Sønder Herred, Danmark begr. 29. sep. 1823, Pedersker kirke, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nElisabeth  født 1717\nElisabeth  født 1659, 39, sg, Hakonsgaard, Vestermarie, Vester Herred, Danmark døde 1703, 09, vg, Vestergaard, Østerlars, Øster Herred, Danmark\nElisabeth  født 1754, 44, sg, Hullegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nEllen  født 1672, 09, sg, Billegravsgaard, Pedersker, Sønder Herred, Danmark\nEllen  født 1688, 46, sg, Lyneborg, Vestermarie, Vester Herred, Danmark\nEllen  født 1683, 03, sg, Loftsgaard, Nylarsker, Vester Herred, Danmark\nEllen  født 1642, 01, sg, Engegaard, Nylars, Vester herred , Bornholms Amt, Danmark døde 1701, 01, sg, St. Sursænkegaard, Knudsker, Vester Herred, Bornholms Amt, Danmark\nElse  født 1645, 28, sg, St. Loftsgaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark døde 1726, 26, sg, Skovgaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nElse  født 1615 døde 1690, Aaker Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nElsebeth  født 1645, 42, sg, Vasegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark døde 1713, 06, sg, Øster Skovgaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nElsebeth  født 1730\nGertrud Kirstine  født 1810, 31, sg, Naskegaard, Ibsker, Øster Herred, Danmark døde 1851, 31, sg, Naskegaard, Ibsker, Øster Herred, Danmark\nGertrud  født 1654 døde 1729, 03, sg, Bækkegaard, Ibsker, Øster Herred, Danmark\nGertrud  født 1726\nGertrud  født 1706, 04, vg, St. Frigaard, Østermarie, Øster Herred, Danmark\nGertrud  født 1751, 44, sg, Hullegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark døde 1751, 44, sg, Hullegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nGertrud  født 1756, 44, sg, Hullegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nGunhild  født 1682, 07, sg, Borgegaard, Pedersker, Sønder Herred, Danmark døde 1758, Pg, Kannikegaard, Aaker sogn, Sønder herred, Bornholm\nGunhild  født 1764\nGunhild  født 1664 døde 1704\nGunhild  født 1741\nIngeborg  født 1730, Pedersker Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark døde 1776, 02, vg, Slettegaard, Poulsker, Sønder Herred, Danmark\nInger  født 1754\nInger  født 1740 døde 1787\nJohanne  født 1751, 44, sg, Hullegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nKaren Kirstine  født 10. nov. 1793, 06, sg, Tjørneby, Poulsker, Sønder Herred, Danmark døde 15. feb. 1855, Poulsker sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nKaren  født 1655 døde 1733\nKaren  født 1669, 06, sg, Brændesgaard, Ibsker, Øster Herred, Danmark døde 1750, 06, sg, Brændesgaard, Ibsker, Øster Herred, Danmark\nKaren  født 1734\nKaren  født 1736, 06, sg, Egesgaard, Bodilsker, Sønder Herred, Danmark døde 1786, 07, sg, Borgegaard, Pedersker, Sønder Herred, Danmark\nKaren  født 30. okt. 1670, 42, sg, Vasegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark døde 1. mar. 1756, 45, sg, St. Duegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nKaren  født 1647 døde 1684, 25, vg, Li. Loftsgaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nKaren  født 1652, 39, sg, Hakonsgaard, Vestermarie, Vester Herred, Danmark døde 1739, 01, vg, Frigaard, Rutsker, Nørre Herred, Bornholms amt, Danmark\nKaren  født 1647 døde 1697, Svaneke sogn, Øster herred, Bornholm, Bornholm\nKaren  født 1686 døde 1743, 12, sg, St. Smørengegaard, Vestermarie, Vester Herred, Danmark\nKaren  født 1679\nKaren  født 1729, 13, sg, Kølleregaard, Ibsker, Øster Herred, Danmark\nKaren  født 1636, 12, vg, Piberegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark døde 1709, 23, sg, Li. Grammegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nKaren  født 1661\nKaren  født 1730 døde 1787\nKaren  født 1663 døde 1737\nKaren  født 1715 døde 7. apr. 1792, Nylarsker Sogn, Vester herred, Bornholm\nKaren  født 1698, 48, sg, Langegaard, Rutsker, Nørre Herred, Danmark døde 1762, Østermarie sogn, Øster herred, Bornholms Amt, Danmark\nKirsten Birgitte  født 1781, 01, sg, Skovgaard, Bodilsker, Sønder Herred, Bornholms Amt, Danmark\nKirsten  født 1646 døde 1709, 09, vg, Klinteby, Ibsker, Øster Herred, Danmark\nKirsten  født 1730\nKirsten  født 1741, 60, sg, St. Almegaard, Østermarie, Øster Herred, Danmark\nKirsten  født 1747\nKirsten  født maj 1744, Pedersker Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark døde feb. 1812, Pedersker Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nKirstine Marie  født 15. jan. 1801 døde 1. jan. 1869, 06, sg, Krampegaard, Pedersker, Sønder Herred, Danmark begr. 8. jan. 1869, Pedersker kirke, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nKirstine  født 1658, Bornholms amt, Danmark døde 1686, 06, sg, Egesgaard, Bodilsker, Sønder Herred, Danmark\nKirstine  født 1732, 48, sg, Lausgaard, Østermarie, Øster Herred, Danmark døde 1796, 42, sg, Li. Hallegaard, Østermarie, Øster Herred, Danmark\nKirstine  født 1697, 80, sg, Toftegaard, Østermarie, Øster Herred, Danmark døde 1758, Savmøllevej 1001, vg, Brunsgaard, Østermarie, Øster Herred, Danmark\nKirstine  født 1625, 43, sg, St. Gadegaard, Vestermarie, Vester Herred, Danmark døde 1676, 43, sg, St. Gadegaard, Vestermarie, Vester Herred, Danmark\nKirstine  født 1713 døde 21. aug. 1799, Neksø sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nKirstine  født 1635, Østerlarsker sogn, Øster Herred, Bornholms Amt, Danmark døde 1718, 19, sg, Søgaard, Østermarie, Øster Herred, Bornholms amt, Danmark\nKirstine  født 1596, Østerlarsker sogn, Øster Herred, Bornholms Amt, Danmark\nKirstine  født 1698 døde 1704\nKirstine  født 1689, 43, sg, Ny Elleskov, Østerlarsker, Øster Herred, Danmark døde 1750, 11, sg, Gamlevælde, Østerlars, Øster Herred, Danmark\nKirstine  født 1727 døde 1782\nKirstine  født 1727, 58, sg, St. Ølegaard, Østermarie, Øster Herred, Danmark døde 1782, 06, sg, Øster Skovgaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nKirstne  født 1671, 45, sg, Kaggaard, Vestermarie, Vester Herred, Danmark døde 1699, 57, sg, Kofoedgaard, Vestermarie, Vestre Herred, Danmark\nMaren  født 1642, 28, sg, St. Loftsgaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nMargrethe  født 1650, 42, sg, Vasegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark døde 1721, 02, vg, Munkegaard, Nyker, Vester Herred, Danmark\nMargrethe  født 1663, 09, sg, Billegravsgaard, Pedersker, Sønder Herred, Danmark døde 7. maj 1694, Pedersker Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nMargrethe  født 1724, 06, sg, Egesgaard, Bodilsker, Sønder Herred, Danmark døde 1789\nMargrethe  født 1660, 39, sg, Hakonsgaard, Vestermarie, Vester Herred, Danmark døde 1714, 21, sg, Kelsebygaard, Østerlars, Øster Herred\nMargrethe  født 1766\nMargrethe  født 1743, 18, sg, Sønder Bedegadegaard, Klemensker, Nørre Herred, Danmark\nMargrethe  født 1746\nMargrethe  født 1724, 06, sg, Egesgaard, Bodilsker, Sønder Herred, Danmark døde 4. apr. 1789, 01, vg, Hjortegaard, Pedersker sogn, Sønder Herred, Bornholms amt, Danmark\nMarild  født 1615\nMette Kirstine  født 1739, 13, sg, Kølleregaard, Ibsker, Øster Herred, Danmark døde 1744\nMette  født 1670, Pg, Kannikegaard, Aaker sogn, Sønder herred, Bornholm døde 1700, Neksø sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nNn  født 1586, 19, sg, Lærkegaard, Poulsker, Sønder Herred, Danmark\nPernille  født 1662 døde 1713, Arnager, Nylarsker Sogn, Vester herred, Bornholm\nSidsel  født 1737 døde 1790\nSidsel  født 1743, 44, sg, Hullegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark døde 1746, 44, sg, Hullegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nSigne  født 1726, 68, sg, Holmegaard, Østermarie, Øster Herred, Danmark\nSigne  født 1680\nSigne  født 1701 døde 1736\nSigne  født 1684, 80, sg, Toftegaard, Østermarie, Øster Herred, Danmark døde 1714, 04, vg, St. Frigaard, Østermarie, Øster Herred, Danmark\nSigne  født 1640, 17, sg, St. Klintgaard, Vestermarie, Vester Herred, Danmark\nAnders Jensen  født Ca. 1799\nAnders Peter  født 5. jan. 1848, Aakirkeby Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark døde 28. maj 1914\nAnders  født 1785, Aakirkeby Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nAnders  født 1686 døde 1744, 12, sg, St. Smørengegaard, Vestermarie, Vester Herred, Danmark\nAnders  født 16. jun. 1643, 42, sg, Vasegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark døde 1694, 49, sg, Li. Bukkegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nAnders  født 1736 døde 1801\nAnders  født 1774, Aaker Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nAnders  født 1759\nAnders  født 1697, 03, sg, Damaskegaard, Østerlars, Øster Herred, Danmark døde 15. feb. 1765, 03, sg, Damaskegaard, Østerlars, Øster Herred, Danmark\nAnders  født 1664, Pg, Kannikegaard, Aaker sogn, Sønder herred, Bornholm døde 1711, Vestermarie sogn, Vester Herred, Bornholm amt, Danmark\nAnders  født okt. 1798 døde 1801\nAndrea Kathrine  født Ca. 1855\nAndrea Petrea  født 1856, Østermarie sogn, Øster herred, Bornholms Amt, Danmark\nAndreas Mathias (Gaardejer)  født 9. maj 1883, Ibsker sogn, Øster Herred, Danmark dåb 6. jun. 1883, Ibsker kirke, Øster Herred, Bornholm døde 5. jan. 1956, 33, sg, Paradisgaard, Ibsker, Øster Herred, Danmark begr. Ibsker kirke, Øster Herred, Bornholm\nAndreas Peter  født 21. maj 1878, Bodilsker sogn, Sønder herred, Bornholm, Danmark\nAne Cathrine  født 1837\nAnine  født 12. sep. 1891, Poulsker kirke, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nAnna Christine  født 22. sep. 1878, Ibsker sogn, Øster Herred, Danmark dåb 18. okt. 1878, Ibsker kirke, Øster Herred, Bornholm døde 1. nov. 1955, Svaneke sogn, Øster herred, Bornholm, Bornholm\nAnna Kirstine  født 1880, Poulsker kirke, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nAnna Kristine  født Omkr 1884, Østerlarsker sogn, Øster Herred, Bornholms Amt, Danmark\nAnne Cathrine Hansdatter  født 1800, Aaker Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark døde 1866, 38, sg, Bjerregaard, Poulsker, Sønder Herred, Danmark\nAnne Cathrine  født 29. okt. 1828, Poulsker sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark dåb 20. dec. 1828, Poulsker kirke, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nAnne Margrethe  født 8. sep. 1843, 25, sg, Slettegaard, Pedersker, Sønder Herred, Danmark dåb 28. okt. 1843, Pedersker kirke, Sønder Herred, Bornholm, Danmark døde 24. feb. 1906, 04, sg, Skræddergaard, Pedersker, Sønder Herred, Danmark begr. 20. feb. 1906, Pedersker kirke, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nAnne Margrethe  født 10. mar. 1843, 06, vg, Slettegaard, Østerlarsker sogn, Øster herred, Bornholm døde 7. mar. 1900, 02, sg, Melstedgaard, Østerlars, Øster herred, Danmark\nAnniche Margrethe  født 20. sep. 1823, Poulsker sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark dåb 19. okt. 1823, Poulsker kirke, Sønder Herred, Bornholm, Danmark døde 21. jul. 1848, Poulsker sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark begr. 26. jul. 1848, Pedersker kirke, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nArne Harald  født 15. apr. 1912\nAstrid Marie  født 22. dec. 1896, Aakirkeby Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nAugust Peter  født 1. aug. 1849, Aaker Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark dåb 7. okt. 1849, Aaker kirke, Sønder Herred, Bornholm, Danmark døde 24. feb. 1933, Aakirkeby Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark begr. 1. mar. 1933, Aaker kirke, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nBartholine Kirstine  født Ca. 1841\nBertel  født 1758, 64, sg, Grund, Østermarie, Øster Herred, Danmark døde 1802, Østerlarsker sogn, Øster Herred, Bornholms Amt, Danmark\nCathrine Margrethe (Lærerinde)  født 17. okt. 1880, Aaker Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nChristian Andreas  født 1881, Poulsker sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nChristian  født 1761\nChristopher Hansen  født 1832\nDorthea Kristine  født 1884, Aakirkeby Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nDorthea Margrethe  født 11. apr. 1840, Aakirkeby Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark døde 6. okt. 1904, 50, sg, St. Bukkegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nElisabeth Caroline  født 19. mar. 1835, Klemensker sogn, Nørre Herred, Danmark dåb 11. apr. 1835, Klemensker kirke, Nørre herred, Danmark døde 23. okt. 1920, 26, sg, Aagaard, Vestermarie, Vesrre Herred, Danmark begr. 29. okt. 1920, Vestermarie kirke, Vestre Herred, Bornholm amt, Danmark\nElise Marie  født 1867, Poulsker kirke, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nEllen Elisabeth  født 7. jan. 1913\nEllen Margrethe  født 10. mar. 1922, 34, sg, Dyndebygaard, Poulsker, Sønder Herred, Danmark\nEmil Peter  født 6. dec. 1873, 11, sg, Grynegaard, Ibsker sogn, Øster herred, Bornholm døde 1961, 10, vg, Brændesgaard, Ibsker, Øster Herred, Danmark\nErich  født 1730 døde 1783\nEsper  født 8. jan. 1797, Nylarsker Sogn, Vester herred, Bornholm døde 13. feb. 1874, Neksø sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nEva  født 1919\nFrederich  født 1751, 18, sg, Klintgaard, Vestermarie, Vester Herred, Danmark\nFrederikke Mathilde Monrad  født 7. feb. 1772, Aaker Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark døde 8. aug. 1815, Poulsker sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nFrithjof  født 29. jul. 1903, 11, vg, Bukkegaard, Poulsker, Sønder Herred, Danmark dåb 6. sep. 1903, Poulsker kirke, Sønder Herred, Bornholm, Danmark døde 3. dec. 1999, 11, vg, Bukkegaard, Poulsker, Sønder Herred, Danmark begr. Poulsker kirke, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nGeorgine Jørgensdatter  født 1742 døde 1763\nGertrud Marie  født 11. jul. 1832, Aakirkeby Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark døde 20. aug. 1924, Søndermarken, Pedersker Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nGregers  født 1678, Pg, Kannikegaard, Aaker sogn, Sønder herred, Bornholm døde 1740, 17, vg, Gyldensgaard, Østermarie, Øster Herred, Danmark\nGundeline Kathrine  født 30. okt. 1852, Pedersker Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark dåb 29. dec. 1852, Pedersker kirke, Sønder Herred, Bornholm, Danmark døde 29. mar. 1932, 25, sg, Slettegaard, Pedersker, Sønder Herred, Danmark begr. 2. apr. 1932, Aaker kirke, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nHans Anton  født 1863, Vestermarie sogn, Vester Herred, Bornholm amt, Danmark\nHans Christian  født 3. sep. 1859, Ibsker sogn, Øster Herred, Danmark\nHans Jørgen  født 1776, Aaker Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark døde 1845, Snogebæk, Poulsker sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nHans Laurits Theodor  født 14. jul. 1883, Vestermarie sogn, Vester Herred, Bornholm amt, Danmark dåb 5. aug. 1883, Vestermarie kirke, Vestre Herred, Bornholm amt, Danmark døde 19. jan. 1917\nHans Peter  født 10. mar. 1914\nHans Peter  født 12. nov. 1889, Ibsker sogn, Øster Herred, Danmark\nHans Peter  født 1837, Vestermarie sogn, Vester Herred, Bornholm amt, Danmark\nHans  født 1618 døde 1651, 47, sg, Bjerget, Vestermarie, Vester Herred, Danmark\nHans  født 1830, Ibsker sogn, Øster Herred, Danmark\nHans  født 1675, 42, sg, Vasegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark døde nov. 1706, 43, sg, Soldatergaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nHans  født 1605, 01, sg, Skovgaard, Bodilsker, Sønder Herred, Bornholms Amt, Danmark\nHans  født 1710, 04, sg, Munkegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nHans  født 1681 døde 1759\nHans  født 1634\nHans  født 1620, Østerlarsker sogn, Øster Herred, Bornholms Amt, Danmark\nHans  født 1695\nHans  født 1766\nHans  født 1650 døde 1695, 07, vg, Langedeby, Bodilsker, Sønder Herred, Danmark\nHans  født 1644, 17, sg, St. Klintgaard, Vestermarie, Vester Herred, Danmark døde 1706, 03, sg, Brogaard, Nyker, Vester Herred, Danmark\nHans  født 1660, 19, sg, Lærkegaard, Poulsker, Sønder Herred, Danmark\nHans  født 1763, 18, sg, Sønder Bedegadegaard, Klemensker, Nørre Herred, Danmark døde 1819, 02, sg, Dalegaard, Nyker, Vester Herred, Bornholms amt, Danmark\nHans  født 1722\nHans  født 1740 døde 1794\nHansine Kirstine Margrethe  født 1844, Ibsker sogn, Øster Herred, Danmark\nHarald Peter  født 30. mar. 1882, Aaker Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark døde 25. apr. 1952, Bakkely, Rønnevej, Neksø\nHedvig Kathrine  født 10. maj 1918\nHenrich  født 1613\nHerluf  født 1702, 08, vg, Vassegaard, Pedersker, Sønder Herred, Danmark døde 1762, Pedersker Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nHerluf  født 1740, 03, sg, Frigaard, Pedersker sogn, Sønder herred, Bornholm\nInger  født 1916\nJacob  født 1670 døde 1697, 12, vg, Ellesgaard, Ibsker, Øster Herred, Danmark\nJacob  født 1684, 43, sg, Jydegaard, Rutsker, Nørre Herred, Danmark døde 1752, 13, sg, Torpegaard, Klemensker, Nørre Herred, Danmark\nJens Christian (Gaardejer)  født 16. apr. 1861, Pedersker Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark døde 13. aug. 1938, Neksø sygehus, Sønder Herred, Bornholm, Danmark begr. 17. aug. 1938, Pedersker kirke, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nJens Christian  født 1813, Ibsker sogn, Øster Herred, Danmark\nJens Christian  født Ca. 1887, Ibsker sogn, Øster Herred, Danmark\nJens Christian  født 30. dec. 1813, Poulsker sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark døde 14. mar. 1892, Poulsker sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nJens Christian  født 19. apr. 1868, 11, sg, Grynegaard, Ibsker sogn, Øster herred, Bornholm dåb 21. jun. 1868, Ibsker kirke, Øster Herred, Bornholm døde 28. jun. 1957, Pedersker Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark begr. 3. jul. 1957, Pedersker kirke, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nJens Christian  født Ca. 1862\nJens Juul  født 1667, 42, sg, Vasegaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark døde 1698, 07, sg, Brandsgaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nJens Peter  født 7. nov. 1846 døde Aakirkeby Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nJens Peter  født Ca. 1847, Aakirkeby Sogn, Sønder Herred, Bornholm, Danmark\nJens  født 27. mar. 1748, Østerlarsker sogn, Øster Herred, Bornholms Amt, Danmark døde 4. maj 1802, 30, sg, Helletsgaard, Ibsker, Øster Herred, Danmark\nJens  født 1728, 48, sg, Lausgaard, Østermarie, Øster Herred, Danmark døde 1749, 48, sg, Lausgaard, Østermarie, Øster Herred, Danmark\nJens  født 1719\nJens  født 1633, 06, sg, Øster Skovgaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark døde 1717, 06, sg, Øster Skovgaard, Aaker, Sønder Herred, Danmark\nJens  født 1758\nJens  født 1619 døde 1674, 34, sg, Smedegaard, Rutsker, Nørre Herred, Danmark\nJens  født 1684 døde 1722\nJens  født 20. jul. 1738, Østerlarsker sogn, Øster Herred, Bornholms Amt, Danmark\nJens  født 1748\nJens  født 1756


Hvorfor udstryge BL fra halsen og næsen? - Influenza January\nVed inflammatoriske sygdomme i næse og oropharynx kan lægen ordinere et smear til BL - en mikrobiologisk undersøgelse, der giver dig mulighed for at opdage tilstedeværelsen af difteri.\nSygdomsfremkaldende middel er bakterien Corynebacterium diphtheriae (Lefflers bacillus), deraf navnet på analysen - udstrygning på BL eller BL i latinsk alfabet, såning på difteri bacillus.\nOftest ordineres en udstrygning, hvis der mistænkes difteri, og til en mere nøjagtig diagnose af sygdomme, der opstår med lignende symptomer: halsbetændelse, mononukleose, laryngotracheitis, byld, kighoste osv..\nEn vatpind kan også tages for at bekræfte effektiviteten af antimikrobiel terapi inden indlæggelse til forebyggende formål.\nDen korrekte samling af materiale til forskning inkluderer separate vatpind fra svælget og næsen. Hver udstrygning samles med en speciel tynd trådsløjfe indpakket i steril bomuld.\nFor at tage materiale fra næsen introduceres patienten en løkke først i det ene næsebor og derefter ind i den anden, ca. 10-20 mm, og føres forsigtigt langs slimhinden i næsepassagerne.\nFor at detektere difteri-bacillus nedsænkes sløjfen med analysematerialet i et tørt sterilt rør og leveres til laboratoriet inden for 3 timer.\nHvis transporten til laboratoriet tager længere tid, nedsænkes sløjferne med materialet til analyse i en glycerinopløsning til konservering..\nInden proceduren udføres, rådes det til patienten at rense næsehulen (blæse næsen) uden at bruge yderligere midler, opløsninger eller medicin.\nFor at tage et udstryg fra svælget på BL, skal lægen have en speciel trådsløjfe med steril bomuldsuld og en steril spatel (oftest engangsbrug).\nLægen presser roden af patientens tunge med en spatel, så hegnssløjfen ikke rører mundslimhinden, især tungen.\nPasserer derefter forsigtigt en løkke med bomuldsuld langs palatinbuerne, mandlerne og oropharynxens bagvæg.\nDen mest pålidelige er en udtværing taget fra grænsen til betændte og sunde væv nær plaque foci - det er i disse områder, at det maksimale antal patogene bakterier akkumuleres.\nLigesom materialet til en vatpind fra næsehulen placeres en spatel med det resulterende materiale i et tørt sterilt reagensglas eller glycerolopløsning.\nFør proceduren tilrådes patienten at undgå brugen af antimikrobielle eller antibakterielle lægemidler (pastiller, inhalatorer, opløsninger, urteafkog osv.)\nMindst 2 timer før du tager materialet, skal du stoppe med at spise mad og væsker, børst ikke tænderne eller gurgle.\nEn vatpind fra halsen og næsen på BL transporteres til laboratoriet, hvor der udføres "podning" - det resulterende biomateriale placeres i forskellige næringsmedier for at detektere tilstedeværelsen af patogener til visse sygdomme.\nHvis slim fra næseområdet og strubehovedet blev transporteret i et tørt reagensglas, vil testresultaterne være klar om 1-2 dage.\nHvis du skulle lægge prøven i et konserveringsmiddel (glycerolopløsning), bliver testresultaterne nødt til at vente lidt længere, normalt 2-4 dage.\nHvis du ifølge resultaterne af analysen får resultatet "ingen vækst", betyder det, at der ikke blev fundet nogen BL-bakterier. I de fleste tilfælde, hvis bakterier ikke er til stede i udstrygningen, er der ingen difteriinfektion..\nUndtagelserne er tilfælde, hvor patienten er eller for nylig har gennemført et antibiotikabehandlingskursus - i dette tilfælde kan det være nødvendigt at tage et smear igen.\nHvis patienten ikke har en stigning i BL, men nogle af familiemedlemmerne har positive testresultater, bekræftes diagnosen difteri.\nEn BL-udstrygning kan også give positive resultater hos en person, der ikke viser nogen eksterne symptomer på sygdommen (ingen ondt i halsen, betændelse, plak, feber).\nEn sådan patient betragtes som en bærer af difteri, selvom han ikke aktivt tåler sygdommen selv. Typisk vil din læge anbefale de næste trin: antibiotikabehandling eller midlertidig isolering for at forhindre infektion af andre..\nDifteri er en akut infektiøs sygdom, der kan påvirke både voksne og børn. Oftest er difteri forbundet med ondt i halsen og dannelse af sår eller film, men denne sygdom kan også påvirke andre organer: hjerte, nyrer, hud osv..\nSygdommen fremkalder en speciel type mikrober, difteri baciller, men den største skade skyldes ikke bakterierne selv, men af de giftige produkter af deres vitale aktivitet.\nDifteri kan påvirke svælget, strubehovedet, næse, øjne, ører, kønsorganer, hud osv. Ofte manifesteres sygdommen ved betændelse i slimhinden, ødem og dannelsen af karakteristiske film.\nMen der er også en atypisk form for sygdommen, som ikke ledsages af dannelsen af film, men er den farligste for helbredet..\nDifteri overføres hovedsageligt af luftbårne dråber fra person til person, det vil sige, det er umuligt at blive smittet fra kæledyr eller andre dyr.\nDen hurtigste, men ikke den eneste, form for spredning er kontakt med en bærer af en difteri-bacillus.\nDesuden er bakteriebæreren ikke altid selv udsat for sygdommen. I sjældne tilfælde kan difteri overføres via tredjepart eller husholdningsartikler, retter, mad.\nSygdommen spredes bedst i den kolde årstid, da mikrober ikke er bange for lave temperaturer. Om vinteren kan bakterier overleve op til seks måneder på genstande og bibeholde deres farlige egenskaber..\nDisse mikroorganismer tåler ikke direkte sollys, høje temperaturer og antibakterielle midler, derfor anbefales det at vaske patientens linned i varmt vand for at forhindre spredning af sygdommen, grundigt og hæld kogende vand over de retter, han brugte.\nHvis et barn har lidt en sygdom, er det nødvendigt at træffe foranstaltninger til at desinficere legetøj.\nIndsamling af vatpind fra hals og næse til BL, levering til bakterielaboratoriet\nIndikation: fremhæv BL for endelig diagnose.\nKomplikationer for patienten: slimhindetraumer.\nKomplikationer for sundhedsudbyderen: infektion.\nForebyggelse: overholdelse af TB, fuldt udstyr: handsker, maske, briller.\nPatienten skal informeres om at tage et udstrygning før han spiser, børster tænder, tager væske.\nBiomaterialet tages før behandling med antibiotika og andre antibakterielle lægemidler, behandling med anti-difteri serum.\nto sterile tørrør med en vatpind; "Mund", "næse" - tegn;\narkark til vejledning;\nbeholder til levering af materiale til laboratoriet (kølerpose).\nProceduren udføres i en kasse.\nSæt en bakke med en spatel, et stativ med to reagensglas på sengebordet nær patienten;\nPak spatlen ud;\nTag en stang fra et reagensglas "svælget" i din højre hånd;\nSæt en spatel i mundhulen med din venstre hånd, tryk på roden af tungen;\nSaml materialet op ved grænsen af filmen og sundt væv med en vatpind med en cirkulær, rykkende bevægelse af tamponen med let tryk med din højre hånd.\nFjern stangen med en vatpind, placer den i et reagensglas.\nAt tage en næsepind\nProduceret i et andet rør;\nAt tage materiale fra hver næsepassage, introducere en tampon til en voksen i en dybde på 1,5-2 cm, sænke stangen ned i "næse" reagensglas;\nBring alt til posten som sygeplejerske.\nUdsted en separat henvisningsformular til en vatpind fra halsen og næsen til det sanitære laboratorium, vedhæft den til arkarket;\nPak alt i en køletaske;\nSend senest 3 timer fra afhentningstidspunktet.\nRetning til sanitetslaboratoriet\nAfdeling for infektionssygdomme hos voksne\nHalspind til BL\nDS: Oropharyngeal difteri ?\nAfhentningsdato og -tid\nBehandlende læge (efternavn)\nSpatel til desinfektion i affaldsklasse B.\nBakke: desinfektion, sterilisering som standard.\nI tilfælde af at spise, drikke, børste tænder af patienten, tages materialet fra halsen efter 2 timer;\nMed sjældne lokaliseringer af den patologiske proces: øjne, ører, sår, hud, vagina, navlesår, materialet tages i 3 reagensglas: fra oropharynx (svælget), næse, atypisk lokalisering, selv i fravær af en proces i oropharynx, næsehulen;\nNår der indsamles materiale i fjerntliggende områder fra bakterielaboratorier, skal du bruge et transportmedium.\nAdministration af ceftriaxon i en dosis på 2,0 IM (sham)\nKontraindikationer: allergisk reaktion.\nKomplikationer for patienten: intolerance.\nKomplikationer for det medicinske personale: nåletraume, infektion gennem blodet.\nForebyggelse: Overholdelse af TB - fuldt udstyr, anti / HIV / AIDS-pakning.\nInformer patienten om den kommende procedure;\n- to hætteglas med ceftriaxon 1,0 hver\n- to sterile sprøjter 10,0 hver\n- to sterile bakker\n- steril alkohol vatpind\n- beholder til brugte vatpinde\nFortynd ceftriaxon i behandlingsrummet: Tag to hætteglas på hver 1,0, fold den indre del af aluminiumsproppen tilbage;\nSaml 10 ml saltvand i en 10-gram sprøjte, indsprøjt 5 ml saltvand i hvert hætteglas med antibiotika;\nOpløs a / b ved at vende flasken om;\nI en anden steril sprøjte skal det fortyndede antibiotikum opsamles fra 2 hætteglas, lukke nålen med en hætte;\nSæt en sprøjte med et antibiotikum, en beholder med sterile vatpind i en bakke;\nBeholder til brugte vatpind i en anden bakke.\nProceduren udføres i kassen med patienten liggende i sengen på maven (hvis det er umuligt, en behagelig position for patienten), injiceres antibiotikummet i den øverste ydre kvadrant i henhold til standarden. Bestemmelse af følsomhed over for tolerance af ceftriaxon som ordineret af en læge.\nDesinficer, steriliser i behandlingsrummet i henhold til standarden undersøgt af OSD af sprøjter, nåle, bakker.\nFor brugte vatpind i æskerne er der beholdere med desinfektionsmiddel lukket med låg.\nIndikation: suget flåt\nKomplikationer for patienten: besvimelse, nåletraume\nKomplikationer for sundhedsarbejderen: nåletraume, infektion med TBE-virus, borrelia i tilfælde af utilsigtet knusning af et flåt\nSikkerhedsforanstaltninger skal følges: handsker, maske, briller\n1. Det er nødvendigt at forberede:\n- vegetabilsk olie eller glycerin. Petrolatum\n- anatomisk pincet (tråd til forberedelse af løkke)\n- beholder med låg\n- vatpind på en pind, en tændstik\n- steril injektionsnål (syning)\n- alkoholopløsning (cologne) til desinficering af nålen\n1. Berolig patienten, hold en samtale om behovet for at fjerne kryds, overbevis om enkelheden i proceduren.\n2. Sæt dig ned (læg dig) i en behagelig position.\n3. Sundhedsarbejderen skal bære handsker, briller og maske.\n4. Drypp olie (glycerin) i stedet for bid, i 10-15 minutter.\n5. Træk kryds forsigtigt fra side til side med en pincet eller en trådslynge på snabel.\n6. Fjern flåtten, læg den i en beholder, luk låget.\n7. Behandl bidstedet med jodtinktur. Når hovedet er revet af, skal du fjerne det med en nål som en splint.\n1. Forklar til patienten om aflevering af flåtten til bakterielaboratoriet på dagen for fjernelse eller den næste dag.\n2. Foretag en samtale med patienten for at overvåge hans tilstand med daglig måling af kropstemperatur. I tilfælde af feber, hovedpine, generel svaghed anbefales det straks at søge lægehjælp..\n3. Når du fjerner et flåt uden for et hospital, skal du henvise patienten til en smitsom læge.\nOpsamling af urin ifølge Zimnitsky\nIndikationer: undersøgelse af nyrernes filtreringsfunktion\nKomplikationer for patienten: nej\nKomplikationer for sundhedsudbyderen: infektion\nSikkerhedsoverensstemmelse: komplet udstyr\n1. Foretag en samtale med patienten om den kommende procedure\n2. Giv beholdere til opsamling af urin: 8 hoved- og 1-2 ekstra med en kapacitet på 250-500 ml\n3. Stick labels til 8 hovedcontainere, der angiver: afdeling, fuldt navn, dato, tid: 6-9 timer; 9-12 timer; 12-15 timer 15-18 timer 18-21 timer 21-24 timer; 24-3 timer; 3-6 timer Beholdere opbevares på toilettet, badeværelset, tilgængeligt sted for patienten.\n1. Om aftenen til patienten, forklar patienten om morgenen på dagen for hegnet for at tisse i toilettet;\n2. Desuden opsamles urin i separate klargjorte beholdere.\n3. Forklar, at der anvendes yderligere dåser, hvis hovedkapaciteten er utilstrækkelig til en bestemt del af urinen;\n4. Tidsintervallet er angivet på den ekstra bank;\n5. Hvis der ikke var urin i et bestemt tidsrum, sendes den tilsvarende beholder tom til laboratoriet;\n6. Patienten skal informeres om, at drikkeordningen er normal. Dagen før starten af urinopsamlingen annulleres diuretika;\n7. Bed patienten om at gentage alle oplysningerne. Stil spørgsmål. Giv instruktioner, hvis det er nødvendigt;\n8. Hos alvorligt syge patienter udføres urinopsamling af en vagtsygeplejerske;\n1. Om morgenen på dagen for afslutningen af proceduren leverer sygeplejersken på vej fra sygeplejersken alle portioner urin, inklusive tomme, til det kliniske laboratorium..\nForberedelse af et sæt til udførelse af en spinalpunktering, levering af cerebrospinalvæske i laboratoriet: b / kemisk, bakteriologisk\nIndikation: udførelse af en rygmarv som anvist af en læge\nKontraindikationer: lægens beslutning\nKomplikationer for patienten: lægens beslutning\nForebyggelse: Overholdelse af sikkerhed: Fuldt udstyr\nLægen forbereder patienten\n- chlorhixidin (70% ethylalkohol)\n- sterile vatpinde\n- pincet (kirurgisk pincet)\n- novokain 0,25%; 0,5%; 1%; - 10,0 ml\n- 2 sterilt mærkede rør\n- 2 sterile bakker\n- 2 cellofanposer\nUdførelse af proceduren for levering af cerebrospinalvæske i laboratoriet\n1. Efter opsamling af spiritus anbringes rørene straks i transportbeholderen\n2. I et brugt kemisk laboratorium - metal\n3. Til tanken / laboratoriet - pakk med et varmt serviet, læg det i en vidhalset beholder, læg det i en termospose\n4. Sæt de designede anvisninger i 2 forskellige plastposer i de relevante beholdere\n1. Alkoholen skal straks leveres til laboratoriet med sygeplejersken på afdelingen\n2.Desinficer brugte genstande, steriliser efter standard\nIndikationer: isoler patogenet\nKomplikationer for patienten: podetraume\nForebyggelse: Overholdelse af TB: Fuldt udstyr\n1. Om aftenen på tærsklen til proceduren bør patienten advares om at tage et udstrygning før han spiser, drikker, børster tænder (inden udskrivning)\n2. Ved indlæggelse af patienten på hospitalet - straks efter indlæggelse inden behandlingens start\n- tørt sterilt rør med vatpind\n- varmt serviet (håndklæde)\n1. Anbring et stativ til reagensglas, et klargjort reagensglas, en spatel i bakken\n2. Overfør til patientens kasse, læg det på natbordet\n3. Patienten er behagelig at sidde overfor lyskilden\n4. Tag et reagensglas i din venstre hånd, fjern stangen med proppen fra reagensglasset med din højre hånd ca. 3/3 af stangens længde\n5. Bøj stangen let omkring kanten af røret i en afstand på 3-4 cm fra spidsen af vatpinden i en vinkel på 135 0\n6. Anbring reagensglas i et stativ\n7. Tag en spatel i venstre hånd, bed patienten om at åbne munden, vip hovedet lidt tilbage, tryk tungeroden med en spatel\n8. Indsæt tamponen med din højre hånd i nasopharynx - for den bløde gane opad, foretag 1-2 slaglignende bevægelser med tamponen, fjern forsigtigt tamponen uden at røre mundslimhinden, læberne\n9. Bøj stangen forsigtigt med din venstre hånd uden at røre ved tamponen, sæt den i reagensglasset uden at røre væggene og bunden\n10. flyt alt til behandlingsrummet\n1. Sæt reagensglas med materialet på en varmepude, pakk det med en serviet, læg det i en termospose\n2. Foretag en henvisning til et sanitetslaboratorium, læg i en plastikpose, læg i en termosæk\n3. Send straks materialet med sygeplejersken til baglaboratoriet\n4. Desinfektion i henhold til standarden er underlagt:\nMistænkt for pesten\nFormål: forebyggelse af nosokomiale infektioner\nKomplikationer for patienter i afdelingen: infektion med nosokomiale infektioner\nKomplikationer for sygeplejepersonale: pestinfektion\nForebyggelse: bære en type I antipestdragt\nI Primære aktiviteter\n1. Luk dørene til kassen, advar patienterne\n2. Bær beskyttelsesdragt af type I mod pest\n3. Informer hurtigst muligt den vagthavende læge\n4. Lever en liste over kontakter i kassen, på kontoret\nII Sekundære aktiviteter\n1. På bestilling af en læge anbringes en patient med mistanke om pest i en æske (isolator), der anbefales af en læge\n2. Udfør dez. regime, når man plejer patienter i henhold til OI-princippet\n3. Tag biomaterialet fra patienten efter lægens anvisning ved hjælp af stakken til opsamling af materiale med OOI\n1. Følg instruktionerne fra den behandlende læge på vagt\n2. Des.mode skal udføres i henhold til instruktionerne i OOI\nBlodprøveudtagning til sterilitet\nIndikationer: at give isolering af patogenet for at bekræfte diagnosen\nKontraindikationer: patientens hæmofili\nKomplikationer for patienten: punktering i en vene, blå mærker, luftemboli, besvimelse, flammeforbrænding\nKomplikationer for sundhedsarbejderen: infektion gennem blod, nålestik, forbrændinger\nOverholdelse af TB er nødvendig: sygeplejersken skal være klædt i uniform: kjole, hue, maske, briller, handsker\n- gradueret flaske sukker bouillon\n- steril sprøjte med en kapacitet afhængigt af mængden af blod, der skal trækkes\n- sterile vatkugler\n- beholdere til bolde\n- spirituslampe (stang med vatpind)\n- bakke til sterile og brugte sprøjter (til opsamling af blod i æsken)\n2. Forklar til patienten (familiemedlemmer) betydningen og nødvendigheden af den kommende forskning\nEn vigtig betingelse: Blodprøveudtagning skal udføres inden antibiotikabehandling påbegyndes\n1. Efter den mængde dyrkningsmedium, bestem den nødvendige mængde blod til prøveudtagning (forhold 1: 10; for ½ flaske medium - 5,0 blod)\n2. Før der punkteres i ulnarvenen, skal huden behandles to gange med 70% alkohol\n3. Træk den krævede mængde blod ind i sprøjten\n4. Tænd en spirituslampe eller en tampon på stangen (med hjælp fra en assistent)\n5. Assistenten åbner flasken med en kork i retning af den brændende flamme\n6. Sygeplejersken bringer blod ind i hætteglasset ved hurtigt at feje nålen over flammen\n7. Luk flasken med en kork, der hurtigt bærer den over flammen\n1. Skyl sprøjten, sænk kanylen ned i desinfektionsopløsningen, fyld sprøjten helt med den\n2. Udsted et forsideark:\nVoksen inf. dep. ICRC\nBlod til sterilitet t 39,1 0 С\nDiagnose: tyfusfeber ?\nAfhentningsdato og -tid...\nDato og tidspunkt for levering til laboratoriet...\n3. Flasken leveres straks til bakterielaboratoriet (senest 3 timer) ved omgivelsestemperatur, så frysning undgås\nOrganisering af overfladevandafstrømning: Den største mængde fugt på jorden fordamper fra overfladen af havene og havene (88 ‰).\nEn vatpind fra næse og hals til stafylokokker, eosinofiler: hvad er det??\nEn vatpind fra næse og hals til stafylokokker (mikroflora) er en af de typer af bakteriologisk forskning, hvis formål er at studere den mikrobielle flora i nasopharynx. Det giver ikke kun mulighed for at identificere den mikrobe, der forårsagede sygdommen i ENT-organer, men også at bestemme dens følsomhed over for antibiotika.\nHvis patienten har symptomer på rhinitis i lang nok tid, kan vi antage dens allergiske natur. For at bekræfte diagnosen udføres i dette tilfælde indsamling af slim fra næsen til eosinofiler.\nEn vatpind fra næse og hals på mikrofloraen er ordineret for at identificere det forårsagende middel til tonsillitis (tonsillitis), faryngitis. Nogle patienter betragter disse sygdomme som useriøse og kræver derfor ingen laboratorietest. Du skal dog være opmærksom på, at de ofte er forårsaget af beta-hæmolytisk streptokokker i gruppe A. Den snigende karakter af denne bakterie er, at den ikke kun forårsager infektioner, der påvirker halsen, men kan også få patienten til at udvikle alvorlige sygdomme som gigt og glomerulonephritis.\nEn vatpind fra næse og hals til stafylokokker ordineres oftest til patienter, der lider af furunkulose. Faktum er, at årsagen til denne sygdom meget ofte er stammer af Staphylococcus aureus. De danner kolonier på slimhinden i oronasalt hulrum, hvorfra de kommer til huden og forårsager purulent-inflammatorisk skade på hårsækkene.\nFaryngeal og nasal vatpind udføres også, hvis der mistænkes difteri. Derudover er indikationen for dens adfærd identifikation af bærere af Leflers bacillus (bacillus) - det forårsagende middel til difteri. I dette tilfælde i retning mod laboratoriet er det angivet: "smear on Bl".\nEosinophil smear: hvad er det??\nHvis patienten har symptomer på rhinitis i lang nok tid, kan vi antage dens allergiske natur. For at bekræfte diagnosen udføres i dette tilfælde indsamling af slim fra næsen til eosinofiler. Korrekt kaldes denne analyse et rhinocytogram. Det er baseret på analysen af det cytologiske billede, det vil sige tilstedeværelsen af visse celler i det undersøgte biologiske materiale (erythrocytter, neutrofiler, makrofager, eosinofiler, lymfocytter, mikroorganismer).\nEn vatpind fra næse og hals på mikrofloraen er ordineret for at identificere det forårsagende middel til mandelbetændelse (halsbetændelse), faryngitis.\nMed en allergisk karakter af rhinitis øges antallet af eosinofiler i rhinocytogrammet og med en bakteriel - neutrofiler. For at udføre en yderligere differentiel diagnose af disse to sygdomme kan lægen ordinere patienten og en blodprøve for leukoformel, der viser forholdet mellem hvide blodlegemer underpopulationer til hinanden.\nForberedelse til analyse er ret enkel:\n72 timer før det biologiske materiale tages, er det nødvendigt at stoppe brugen af sprayer, næsesalver og skylninger, der indeholder antibiotika eller andre antimikrobielle midler. Dette skyldes det faktum, at lægemidler fra disse grupper ændrer det mikrobielle forhold, hvilket kan forårsage en forkert diagnose og følgelig en forkert valgt behandling..\nOm morgenen, på testdagen, bør du ikke børste tænder, drikke og spise, da dette også kan forårsage ændringer i det mikrobiologiske og cytologiske billede af udstrygningen.\nHvordan man tager en vatpind fra næse og hals?\nFor at tage en vatpind fra halsen bliver patienten bedt om at vippe hovedet lidt tilbage og åbne munden bredt. Tungen presses med en spatel og bæres langs slimhinden i svælget og mandlerne med en steril vatpind såret på en tynd pind. Proceduren er fuldstændig smertefri, men ubehagelig, da berøring af tamponen bag på halsen kan fremkalde ret stærk opkastning..\nNår du tager en næsepind, indsættes først en steril vatpind i den ene og derefter i det andet næsebor og føres langs næsens hulrum.\nProceduren for udtværing hos børn er nøjagtig den samme som hos voksne. Når der tages materiale fra et barn i de første leveår, er der brug for en assistent, der vil rette barnets hoved på tidspunktet for proceduren.\nEn vatpind fra næse og hals til stafylokokker ordineres oftest til patienter med furunkulose.\nVatpind med stykker slim overføres til et reagensglas med et dyrkningsmedium eller steril saltopløsning, der sammen med en henvisning leveres til laboratoriet.\nHvor mange dage udføres analysen?\nDet resulterende materiale kan undersøges på forskellige måder..\nHurtige antigene tests. De giver dig mulighed for at identificere tilstedeværelsen af en bestemt type bakterier i slim fra nasopharynx. Denne analyse anvendes mest til at detektere gruppe A beta-hæmolytisk streptococcus Hurtige antigenforsøg er meget følsomme og specifikke. Deres resultat er klar inden for 10-40 minutter.\nBakteriologisk kultur. Slimet fra nasopharynx overføres til et næringsmedium, og derefter placeres reagensglas i en termostat. I et gunstigt miljø begynder bakterier at formere sig aktivt, hvilket fører til dannelse af kolonier. Denne metode til laboratoriediagnostik giver dig mulighed for at identificere det forårsagende middel til en bestemt sygdom i de øvre luftveje samt bestemme dens følsomhed over for antibakterielle lægemidler. Varigheden af den bakteriologiske undersøgelse er fra 3 til 10 dage.\nPolymerasekædereaktion (PCR). I løbet af denne analyse er det fastslået, hvilke mikrober der befinder sig i næsen og halsens hulrum ved hjælp af deres DNA-fragmenter indeholdt i slimet. Afhængig af den anvendte teknik varierer varigheden af undersøgelsen fra flere timer til flere dage..\nAt dechifrere analysen af et smear fra halsen og næsen er ret vanskeligt. For en korrekt vurdering af de opnåede resultater bør der tages hensyn til forholdet mellem de identificerede mikroorganismer og den eksisterende patologi. For eksempel, hvis en patient lider af tilbagevendende furunkulose, vil påvisning af Staphylococcus aureus i et udstrygning være af diagnostisk værdi. På samme tid er påvisning af candida-svampe hos den samme patient ikke et grundlag for diagnosen mykotisk læsion og kræver derfor ikke behandling..\nEn vatpind fra halsen og næsen tillader ikke kun at identificere den mikrobe, der forårsagede sygdommen i ENT-organer, men også at bestemme dens følsomhed over for antibiotika.\nSelv hos en perfekt sund person kan der findes forskellige mikroorganismer i såning af slim fra næse og hals. Tilstedeværelsen af opportunistiske mikrober er en variant af normen, hvis antallet er ubetydeligt, og de ikke forårsager sygdomme.\nMikroskopisk undersøgelse af en nasal vatpind kan vise følgende celletyper:\neosinofiler - normalt bør de ikke indeholde mere end 10% af det samlede antal leukocytter i en udstrygning. En stigning i denne indikator er et laboratorietegn for allergisk rhinitis. Samtidig eliminerer det normale indhold af eosinofiler ikke den allergiske karakter af rhinitis fuldstændigt. En anden grund til det øgede indhold af eosinofiler i en næsepind kan være eosinofil ikke-allergisk rhinitis;\nneutrofiler - et øget indhold af neutrofiler i udstrygningen indikerer, at den inflammatoriske proces i hulrummet er forårsaget af bakterier eller vira og er i et akut stadium;\nlymfocytter - et øget niveau af lymfocytter i rhinocytogrammet er oftest forårsaget af kronisk betændelse i næseslimhinden;\nerytrocytter - normalt fraværende. Deres udseende i en udstrygning er forbundet med øget permeabilitet i væggene i næsens slimhinde, som observeres ved rhinitis forårsaget af influenzavirus eller difteri bacillus.\nMikrobiologisk undersøgelse til identifikation af det forårsagende middel til difteri (C. diphtheriae) i det undersøgte biomateriale.\nSåning på Lefflers bacillus, såning på BL, såning på difteri bacillus.\nCorynebacterium diphtheriae kultur, difteri kultur.\nSvælget og næsepinden.\n3-4 timer inden du tager oropharyngeal (pharyngeal) vatpind, må du ikke spise, drikke, børste tænder, skylle munden / halsen, tygge tyggegummi eller ryge. I 3-4 timer inden du tager næsepinde, må du ikke indgyde dråber / spray eller skylle næsen. Svabbning gøres bedst om morgenen lige efter en nattesøvn.\nCorynebacterium diphtheriae (Lefflers baciller) er grampositive bakterier af slægten Corynebacterium, der forårsager difteri og er i stand til at producere difteritoksin. Sygdommen overføres af luftbårne dråber, infektionskilden er syge mennesker eller bakteriebærere.\nInkubationsperioden er i gennemsnit 2-5 dage. Fibrinøs betændelse i slimhinderne i oropharynx og luftvejene opstår med dannelsen af pseudomembraner og med symptomer på generel forgiftning.\nI den toksiske form for difteri kan hjerte og nervesystem også blive påvirket. I nogle tilfælde er asymptomatisk transport mulig.\nDiagnosen af difteri er baseret på klinisk evidens, difteri kultur udføres for at bekræfte.\nFor at bekræfte diagnosen difteri.\nTil differentiel diagnose af sygdomme, der opstår med lignende symptomer, såsom tonsillitis af forskellig oprindelse, paratonsillar abscess, infektiøs mononukleose, akut laryngotracheitis, epiglottitis, bronchial astma.\nAt vurdere effektiviteten af antibiotikabehandling.\nHvis du har mistanke om difteri.\nNår det vides, at patienten har været i kontakt med patienter med difteri.\nEfter antibiotikabehandling - mindst 2 uger efter afslutningen af antibiotikaforløbet.\nI nogle tilfælde inden indlæggelse på hospitalet (til profylaktiske formål).\nIdentifikation af det forårsagende middel til difteri bekræfter diagnosen difteri, eller hvis der ikke er nogen symptomer på sygdommen, indikerer det bæreren af bakterier. Med et negativt kulturresultat hos en patient med mistanke om difteri, kan diagnosen bekræftes, hvis kontaktpersonerne har et positivt kulturresultat, det vil sige det forårsagende middel til difteri frigives.\nDifteri eller asymptomatisk transport af C. diphtheriae.\nMangel på difteri. Undtagelsen er tilfælde, hvor antibiotikabehandling blev udført på tidspunktet for undersøgelsen..\nDiagnosen af difteri er baseret på det kliniske billede af sygdommen, så behandlingen bør påbegyndes inden laboratoriebekræftelse af sygdommen opnås. Hvis kulturen er positiv, er det nødvendigt at undersøge den isolerede C. diphtheriae-stamme for toksigenicitet..\nInfektionist, terapeut, praktiserende læge, børnelæge, ØNH.\nHvad er bl smear?\nDen fremstilles om morgenen på tom mave i et sterilt reagensglas, tæt lukket med en vatpind af bomuldsgas og overholder reglerne for asepsis.\nSmear, -ska; m. Lille blodvolumen, pus, slim osv., påført i et tyndt lag på et glas taget til mikroskopisk undersøgelse.\nForbered: en steril spatel og et reagensglas med en vatpind mærket "3" (hals).\nSæt patienten mod lyskilden.\nTag en spatel og et reagensglas i din venstre hånd.\nTilbyde patienten at åbne munden, munden; m. (mange mund, mund, mund). Biol. Indgangen til fordøjelseskanalen hos kvinder og mennesker\nForbered: sterilt rør med vatpind.\nSæt patienten ned med hovedet let kastet tilbage.\nTag røret mærket "H" (næse) i din venstre hånd, og fjern vatpinden fra det med din højre hånd.\nLøft spidsen af patientens næse med venstre hånd, og med højre hånd, indsæt tamponen med en let rotationsbevægelse i den nedre næsepassage på den ene side, derefter på den anden side til en dybde på 1,5-2 cm, fjern tamponen.\nIndsæt vatpinden i røret uden at røre ved de ydre overflader af røret.\nForetag en henvisning\nUdstryg på bl fra svælget og næsen: hvad det er, og hvordan gøres det?\nEt udstrygning til undersøgelse af den cellulære sammensætning på slimhinden i oropharynx giver dig mulighed for at bekræfte tilstedeværelsen af patogener. Baseret på resultaterne af analysen diagnosticerer lægen sygdommen, ordinerer lægemidler til bekæmpelse af patogenet.\nmed et forebyggende formål inden ansættelse i fødevareindustrien, uddannelsesinstitutioner og medicinske institutioner. Baseret på resultaterne bestemmes det, om personen er sund, om det er muligt at starte arbejde.\ngravide kvinder for at bestemme risikoen for at udvikle svære infektiøse sygdomme, der kan komplicere graviditetsforløbet og have en negativ effekt på fosteret.\ntil en forebyggende undersøgelse af et barn, inden han besøger en uddannelsesinstitution for at undgå udviklingen af en epidemi af en smitsom sygdom i et børneteam.\nundersøgelse af patienten inden hospitalsindlæggelse såvel som før operation, da patogene mikroorganismer i væsentlig grad kan komplicere forløbet af den postoperative periode og bremse helingsprocessen.\netablere risikoen for at udvikle sygdommen efter kontakt med en syg person, som giver dig mulighed for at forhindre yderligere spredning af infektion.\ntil diagnose af ENT-sygdomme, bestemmelse af typen af mikroflora, på baggrund af hvilken det er muligt at vælge de rigtige lægemidler.\nPålidelige forskningsresultater kan kun opnås, hvis visse regler følges. Patienten skal begynde at forberede sig til analysen et par dage før. En svaberpind viser den sande kvalitative og kvantitative sammensætning af mikroorganismer under visse betingelser:\n4 dage før analysen er det forbudt at bruge antiseptiske opløsninger til skylning af oropharynx såvel som salver, spray med antimikrobiel virkning. De fører til vask af patogene mikroorganismer, hvilket reducerer deres antal. Derfor betragtes resultaterne af undersøgelsen ikke som korrekte..\n3 timer før diagnosen skal du ikke spise, flyde, tygge tyggegummi.\npå leveringsdagen for materialet behøver du ikke børste tænder;\nantibakterielle lægemidler til intern brug annulleres en uge før undersøgelsen.\nSpecialisten fikser tungen med en spatel (metal, træ) og sænker den til bunden af munden. En steril vatpind på en langstrakt metalsløjfe skal føres over slimhinden i svælget.\nTamponen bør ikke komme i kontakt med andre overflader under indsættelse og tilbagetrækning fra mundhulen for at undgå at få unøjagtige data.\nProcessen med at indsamle materiale forårsager ikke smertefulde fornemmelser for patienten, kun let ubehag er muligt. Mennesker med en udtalt gagrefleks kan opleve ubehag, når de berører den bageste svælgvæg.\nDet indsamlede materiale på en vatpind placeres i en steril kolbe med et medium, der giver de mest gunstige betingelser for konservering af patogene mikrober. Dette gør det muligt at transportere materialet til laboratoriet uden døde mikroorganismer.\nUnder laboratorieforhold placeres materialet i næringsmedier med forskellige sammensætninger for at aktivere reproduktion og vækst af infektiøse patogener. Afhængig af reaktionen, som skal vurderes efter et bestemt tidsrum.\nFor at en specialist korrekt kan dechiffrere de opnåede resultater, bruger han tabeller over indikatorer for den normale kvantitative og kvalitative sammensætning af mikrofloraen i slimhinden i oropharynx. Formularen angiver typen af mikroorganismer, deres antal, der er angivet i kolonidannende enheder.\nFor at bestemme CFU anvendes et specielt næringsmedium, på grund af hvilket væksten af en bestemt type patogene patogener observeres. Kolonier af mikrober vokser i form af pletter. Om nødvendigt kan nye infektiøse patogener dyrkes fra kolonien.\nI det næste trin tælles mikroorganismer ved hjælp af specielle teknikker. I tilfælde af seriefortynding udsættes det opsamlede materiale for 10 gange fortynding, hvorefter det placeres i et andet rør. Derefter fortyndes det fortyndede materiale med et volumen på 10 ml igen 10 gange og anbringes i et tredje reagensglas. Specialisten gentager manipulationen ca. 10 gange.\nTabellen angiver typen af infektiøse mikroorganismer, deres antal. Under normale forhold findes epidermale, grønne stafylokokker, pneumokokmikrober, en lille del af Candida-svampe, ikke-patogen Neisseria på slimhinden i oropharynx.\nFra patogene mikrober i udstrygninger kan streptokokker, svampe, Lefflers bacillus, det kausale middel til kighoste og andre påvises.\nStreptokokker er årsagen til mange sygdomme, for eksempel tonsillitis, lungebetændelse, gigt, skarlagensfeber. Lad os dvæle ved stafylokokker og difteristænger mere detaljeret, da de oftest findes i materialet.\nOfte findes stafylokokker i podepinde fra oropharynx efter svær hypotermi, immundefekt på baggrund af vitaminmangel, forkølelse. Staphylococcus aureus refererer til patogener, der normalt er til stede i mikrofloraen, men de forårsager ikke sygdom.\nMen når de udsættes for gunstige faktorer for dem, aktiveres de. Staphylococci overføres gennem inficerede husholdningsartikler og kommer også ind i kroppen gennem luftvejene, når infektionen inhaleres.\nI sjældne tilfælde registreres fordøjelsesinfektion.\nVær ikke foruroliget, hvis stafylokokker opdages hos en nyfødt, fordi barnet har et svagt immunforsvar, og derfor har det en høj risiko for infektion.\nDet diagnostiske kompleks inkluderer obligatorisk såning eller bakteriel analyse. Afhængig af den kvantitative sammensætning af det såede patogen beslutter lægen om udnævnelse af lægemidler. Staphylococci provokerer udviklingen af:\nbetændelse i nasopharynx / oropharynx;\nStaphylococcus aureus kan føre til sepsis, hvilket forværrer forløbet af kroniske sygdomme kritisk.\nStaphylococcus aureus i en halspind kan påvises ved hjælp af en mikroskopisk metode ved farvning af materialet ifølge Gram. Når de diagnosticeres, findes cocci (sfæriske) enkeltvis eller i klynger. Staphylococcus aureus bliver blå. Det er præget af immobilitet og sfærisk form. Mikroskopi udføres til foreløbig diagnose.\nFor at bestemme den nøjagtige sammensætning af floraen anvendes kulturmetoden. Inokulering af materialet hjælper med at etablere en ren kultur, hvilket bekræfter diagnosen og hjælper med at etablere et svar på antibiotika. Den optimale temperatur til bakterievækst er 30-36 grader. Staphylococci er ikke lunefuldt for næringsmedier, derfor er væksten af deres kolonier mulig på forskellige medier:\nkødpeptidagar, hvorpå mikrober vokser i glatte og skinnende runde formede kolonier, der stiger over miljøet. Staphylococcus aureus har en gylden farve af kolonierne, hvilket skyldes tilstedeværelsen af pigment. Det frigives under væksten af bakterier, hvorfor det fik sit navn.\nkød-peptid bouillon. Staphylococcus aureus fører til dets uklarhed og dannelse af sediment i bunden.\nSaltagar indeholder op til 10% natriumchlorid. På dette miljø vokser udelukkende stafylokokpatogen, da andre mikroorganismer ikke kan modstå en så høj koncentration af salte.\nblodagar. Omkring stafylokokkolonier observeres en hæmolysezone, hvor ødelagte erytrocytter er placeret under indflydelse af hæmolysin.\nFor at bestemme mikrobers følsomhed over for antibakterielle lægemidler kræves et antibiogram. For at gøre dette er det nødvendigt at så bakterier på et fast medium, hvorefter skiver gennemblødt i forskellige antibakterielle midler placeres på dens overflade..\nPå grund af den langvarige anvendelse af penicilliner til behandling af stafylokoksygdomme har mikrober udviklet resistens. Antibiotikabeskyttelse leveres af penicillinase, der nedbryder den.\nDifteribakterieaktivering mistænkes, når:\net inflammatorisk fokus i oropharynx;\nåndedrætsbesvær, åndenød, astmaanfald\nfilm plak på mandlerne, næse;\nDifteri er en alvorlig sygdom, der kan være dødelig, hvis den ikke behandles. På grund af den høje risiko for at udvikle alvorlige komplikationer blev en vaccine specielt udviklet. Den første vaccination udføres i en alder af 3 måneder, hvorefter den gentages to gange efter 6 uger. Revaccination udføres ved 1,5 år, 6 år, derefter efter 8 og 4 år.\nHvis et barn har kontakt med en person med difteri inden afslutningen af den fulde vaccination, udføres Schick-reaktionen. Hvis et barn har haft et positivt resultat efter at have udført en halspindepind ved difteri bl, skal det isoleres fra andre børn, indtil det kommer sig fuldstændigt.\nDerudover skal alle børn i undersøgelsesgruppen, hvor barnet havde smerter, undersøges for forebyggende formål. De tager også en vatpind fra oropharynx for at identificere patogenet. Alle møbler og legetøj desinficeres.\nEksperter skelner mellem flere typer Lefflers pinde. Så skel mellem mitis, gravis og intermedius. De overføres ved at tale, trække vejret, sætte sig på luftvejens slimhinder eller sprede sig gennem genstande.\nTakket være analysen, hvor materiale fra oropharynx undersøges, opdager en specialist patogenet og etablerer dets stamme. Infektionens aggressivitet og følgelig sygdommens sværhedsgrad afhænger af dette. Bakterielle stoffer klassificeres ud fra enzymatiske, kulturelle og strukturelle træk.\nMikroskopisk analyse kræves til indledende undersøgelse af materialet. Mikrobens morfologiske træk er så forskellige, at der kræves yderligere bakteriesåning. Flere metoder anvendes til farvning (Gram, Neisser og Leffler):\nGrams metode gør det muligt at etablere bakteriens evne til at interagere med gentian violet. På trods af at difteripatogenet tilhører grampositive mikroorganismer, er denne interaktionsegenskab ikke konstant. Mikrobens egenskaber ændres dramatisk i fravær af ernæring og ved kontakt med antibakterielle midler.\nNeissers metode er den mest informative, men besværlige. Til farvning anvendes eddikesyreblåt, Lugols opløsninger og chrysoidin. Efter påføring af blå og Lugol skylles præparatet med destilleret vand, hvorefter materialet farves med chrysoidin.\nLeffler-metoden bruges oftest. Blå bruges til farvning (methylen alkalisk).\nFor at udføre den bakteriologiske metode er det nødvendigt at omhyggeligt vælge næringsmediet, da bacillerne er meget lunefulde. Følgende næringsmedier anvendes til såning:\nrullet serum Ru, hvorpå basillerne vokser ru, R-formede;\nserum / blod-tellurit-agarer;\nTakket være telluritmedier er det ikke kun muligt at identificere patogenet, men også at skelne mellem stammerne:\ndifteri bacillusgrå, rosetformet;\nmitis - sort, ikke-skinnende, med en glat overflade;\nintermedius - grå-sort med en glat overflade;\nHoffmanns pseudo-difteri-mikrober er grå i farve med en skinnende overflade, kegleformet, der rager ud over miljøet;\ndifteroider af Xerosis er grå-sorte, de kan skelnes ved hjælp af et quinosol-medium, hvor de vokser farveløse.\nDiagnosen af en smitsom sygdom bekræftes på baggrund af resultaterne af laboratoriediagnostik og instrumental diagnostik. Derudover er det nødvendigt at være opmærksom på sværhedsgraden af kliniske symptomer..\nUd over bakteriekultur og mikroskopi anbefales det at gennemføre en serologisk undersøgelse. Takket være en omfattende undersøgelse formår lægen at fastlægge typen af infektiøst middel så nøjagtigt som muligt..\nDette gør det muligt nøjagtigt at vælge stoffer og forhindre udvikling af alvorlige komplikationer..\nNæse og hals vatpind\nEn vatpind fra halsen og næsen tages, hvis der er betændelse i nasopharynx. Formålet med denne analyse er at påvise infektionsårsagen. Derudover tages biomaterialer for at udelukke nogle mere alvorlige sygdomme, for eksempel difteri..\nPå overfladen af slimhinden i nasopharynx og oropharynx er der et stort antal forskellige mikroorganismer. Blandt dem er der ikke kun nyttige, men også betingede patogene mikrober. Hos en sund person udgør de alle en fælles mikroflora, mens de ikke forårsager forskellige sygdomme. Men meget afhænger af deres kvantitative sammensætning..\nHvis der skabes nogle gunstige betingelser for bakterier, for eksempel et fald i immunitet på baggrund af hypotermi, FLU osv., Opstår lynhurtig aktivering af mikrober med deres intensive reproduktion. Derudover kan sygdomme udvikles under den primære infektion i kroppen, hvor mikrober sætter sig på slimhinderne i luftvejene..\nI en normal udtværing, forudsat at der ikke er nogen udtalt symptomer, er der E. coli, streptococcus og staphylococcus, Neisseria, Klebsiella, svampe og mange andre. Interessant nok er Staphylococcus aureus i næsten 25% af verdens befolkning inokuleret i et udstrygning, men infektion med det og den videre udvikling af sygdommen observeres aldrig.\nStaphylococcus aureus dyrket på et næringsmedium\nBlandt alle bakterier er det værd at bemærke dem, der kan forårsage alvorlige sygdomme: pneumokokker, streptokokker, meningokokker, Lefflers bacillus, svampe, hæmofil bacillus, branhamella og mange andre.\nKorrekt indsamling af biologisk materiale\nEfter at enhver infektion er kommet ind i kroppen, og de første tegn på sygdommen vises, har mange mennesker et spørgsmål: "Hvordan er det korrekt at føre en vatpind på floraen fra svælget og næsen?" Normalt udføres der ingen specielle procedurer, inden biologisk materiale tages..\nNogle tilstande er nægtelse af at tage medicinske antibakterielle lægemidler 2 uger før dagen for udtværing, holder op med at ryge og drikker alkohol, det anbefales ikke at børste tænder inden proceduren. 5 minutter før du tager et udstrygning, skal du sprænge næsen godt begge næsepassager og fjerne alle skorper derfra.\nHusk! Manglende overholdelse af ovenstående anbefalinger kan forvride analyseresultaterne betydeligt. Som et resultat ordineres behandlingen forkert, hvilket kan føre til mange ubehagelige komplikationer..\nHvordan er det værd at tage biomateriale til laboratorieforskning? For at gøre dette tager specialisten først en vatrondel og behandler huden i næsepassagerne med 70% alkohol. Derefter indsættes en speciel steril pind med en såret vatpind i den ene ende først i den ene næsepassage med 1-1,5 cm og derefter i den anden.\nI dette tilfælde er det konstant nødvendigt at dreje værktøjet. Når skrabningen er taget, sænkes en speciel anordning ned i et rent, desinficeret reagensglas, forsegles og sendes til laboratoriet. Proceduren forårsager ikke smerte, men det medfører nok ubehag.\nVærktøj til at tage vatpinde i næse og hals\nHvilke typer diagnostik kan udføres\nNår den biologiske væske er opnået, sendes den til forskning. Der er tre måder at identificere patogenet på:\nHvad er stafylokokker i næsen?\nEn antigen test udføres, hvis der er mistanke om streptokokker. Følsom selv over for partikler af patogene mikroorganismer. Det anses for at være en af de mest nøjagtige og følsomme tests. Analyseresultater kan opnås efter en halv time.\nBakteriel såning indebærer placering af det resulterende materiale i et specielt næringsmedium, der er gunstigt for infektionsudvikling. Med denne test kan du genkende typen af bakterier og bestemme, hvilket antibiotikum det er følsomt over for. Den største pålidelighed opnås, hvis der ikke tidligere er taget antimikrobielle stoffer.\nPCR-analyse (polymerasekædereaktion) er en metode, der giver dig mulighed for at bestemme en infektiøs eller genetisk sygdom længe før de første symptomer på sygdommen vises. Essensen af metoden ligger i, at ved gentagne gange at kopiere DNA og tilføje specielle reagenser genskabes en bestemt virus eller bakterie.\nEn nasal vatpind for eosinofiler udføres for at bestemme deres antal i kroppen. Ligesom leukocytter udfører eosinofiler en beskyttende funktion: de ødelægger parasitter og fjerner fremmede stoffer og deres partikler. Normalt indeholder børn under 12 år fra 0,5-7%, fra 12 år og derover 0,5-5%.\nKoncentrationen af eosinofiler i udstrygningen skal være minimal, ellers opfatter læger deres stigning som et signal om udvikling af allergi eller rhinitis. Erfarne otorhinolaryngologer er i stand til at skelne allergisk rhinitis fra infektiøs rhinitis med antallet af celler..\nEn nasal kultur til stafylokokker udføres for nøjagtigt at identificere sygdommens årsagsmiddel. Under bakteriesåning er det muligt at bestemme antallet af fremmede mikroorganismer såvel som deres følsomhed over for antibiotika.\nI en normal udtværing er tilstedeværelsen af stafylokokker ikke tilladt højst 104 CFU. Det skal dog forstås, at hvis det var muligt at finde det i store mængder, mens patienten ikke har nogen symptomer eller klager, er der ingen grund til at udføre nogen behandling.\nSåning fra næsen til patogen mikroflora er et obligatorisk stadium i diagnosen af en række ENT-sygdomme\nSåning efter difteri udføres for at identificere en alvorlig sygdom. Med hensyn til symptomer ligner sygdommen meget en purulent ondt i halsen. Det forårsagende middel til difteri er Lefflers bacillus (deraf det andet navn for udstrygning på bl), der kommer ind i kroppen og begynder at formere sig aktivt. I en udstrygning for difteri hos en sund person skal patogenet være helt fraværende.\nMikroskopisk undersøgelse giver dig også mulighed for at bestemme et bestemt årsagsmiddel for sygdommen. Det undersøgte biomateriale påføres et dias og fastgøres med en brænderild, farves ifølge Gram og undersøges omhyggeligt under et mikroskop. I en udstrygning kan gram-positive og gram-negative kokker findes, Escherichia, Pseudomonas aeruginosa og andre.\nEfter at laboratorieassistenterne har gennemført undersøgelsen, begynder lægerne at dechiffrere de opnåede resultater. Hvis antallet af eosinofiler øges flere gange, så taler denne proces om fremkomsten af allergisk eosinofil rhinitis i en avanceret form.\nDerudover kan tilstedeværelsen af et betydeligt antal eosinofile celler indikere tilstedeværelsen af helminthiasis, især ascariasis. En stigning i mængden af stafylokokker i en udstrygning med et udtalt klinisk billede indikerer stafylokokrhinitis.\nHvad udføres forskningen Norm Afvigelser fra normen\nEosinofiler Børn under 12 år fra 0,5-7% Fra 12 og ældre fra 0,5-5% En værdi højere end referenceværdien angiver tilstedeværelsen af allergisk rhinitis\nStaphylococcus Ikke mere end 10 * 4 CFU En stigning i antallet af stafylokokker indikerer en stafylokokinfektion og tilstedeværelsen af et fokus for betændelse i kroppen\nStreptococcus Ikke mere end 10 * 5 CFU En stigning i antallet af streptokokker indikerer en streptokokinfektion og tilstedeværelsen af et fokus for betændelse i kroppen. Kan forårsage udvikling af otitis media, tonsillitis, betændelse i hjernehinderne\nBacillus Leffler Fraværende Hvis BL opdages, diagnosticerer læger difteri.\nBacillus Koch Fraværende Hvis der opdages BK, diagnosticerer læger nasal eller nasopharyngeal tuberkulose\nHusk! Efter at have modtaget resultaterne på dine hænder, skal du straks konsultere en læge. Kun en specialist er i stand til korrekt at dechifrere analyserne og om nødvendigt ordinere behandling korrekt.\nAt tage en vatpind fra halsen og næsen - hvordan proceduren skal udføres\nForskellige næsesygdomme og nasopharynx er ikke noget sjældent blandt befolkningen på vores planet. Hver af dem bringer en hel masse problemer, og hver af dem kan føre til nogle konsekvenser, både til kroniske sygdomme og til alvorlige betændelser, der er dødelige..\nI nogle tilfælde er der behov for nogle yderligere undersøgelser for at differentiere diagnosen for diagnosticering af sygdommen..\nEt specielt tilfælde af en sådan undersøgelse er muligheden for at tage en vatpind fra svælget og næsen for at identificere bakterier, især difteri bacillus.\nHvordan udføres prøveudtagning\nTeknikken til at tage vatpinde fra halsen og næsen er strengt verificeret og kræver samtidig overholdelse af visse betingelser, regler og en algoritme.\nEn vatpind fra halsen og næsen på bl (Lefflers bacillus - difteri bacillus) er en grundlæggende undersøgelse af sygdomme relateret til luftvejssystemerne - hals og næse.\nFor hver af handlingerne separat, dvs. for at tage prøver fra næsen og tage prøver fra svælget, er der sin egen algoritme, som kun har en vis generalitet. Overvej de generelle faktorer for hver af procedurerne set fra det krævede værktøjs synspunkt, da det i begge situationer er identisk, at følgende værktøj er nødvendigt til udtagning af prøver:\nen kork med en stang med bomuldsuld passerede igennem den;\nretning til bakteriologi.\nDet vil også være interessant: Lasermetode til korrektion af næseseptum\nAlle disse materialer fremstilles i laboratoriet og overføres til det medicinske personale med undtagelse af henvisningen, der er foreskrevet af ENT-specialisten. I yderligere nuancer er der forskelle.\nLægen tager en bakteriekultur fra halsen\nAt tage en halspind\nNår man tager en vatpind fra patientens hals, advares de på forhånd om, at det er forbudt at spise eller drikke før proceduren; i bedste fald bør en person ikke gøre dette fra søvn, men det er tilladt med et interval på to timer før proceduren. Den egentlige prøveudtagningsalgoritme kan præsenteres som en liste over handlinger:\nEn generel undersøgelse af mundhulen udføres. Samtidig lægges der særlig vægt på mandler i tunge og hals - således bestemmes stedet for prøveudtagning.\nEn speciel stang med bomuldsuld fjernes forsigtigt fra reagensglasset. Han bør dog ikke røre noget ved bomuldssiden.\nMed den anden hånd tager lægen en spatel og trykker med tungen.\nTamponen indsættes med omhu i mundhulen for at fjerne den udskilte sekretion med den..\nEfter fjernelse skal pinden med vatpinden sænkes ned i et sterilt rør. Det er forbudt at røre ved genstande fra miljøet.\nTestrøret sendes sammen med retningen til laboratoriet.\nLægen tager en bakteriekultur fra næsen\nAt tage en prøve fra næsen\nDen første funktion, som du skal være opmærksom på, i modsætning til den forrige, er at der er et mærke i form af bogstavet "H" på stangen. Ellers skal proceduren udføres som følger:\nSundhedspersonalet beder patienten om at kaste hovedet tilbage. Ændrer forordningen om nødvendigt.\nStangen med vatpinden fjernes med højre hånd, mens du holder reagensglas. Vatpinden, som i det første tilfælde, bør ikke røre ved noget.\nBrug venstre hånd forsigtigt næsetippen. I dette tilfælde indsættes en vatpind i hver næsekanal igen. Dette skal udføres med rotationsbevægelser til en dybde, der ikke overstiger 1,5-2 cm.\nTamponen fjernes og sænkes derefter ned i reagensglas under hensyntagen til den tidligere regel - uden at røre ved de omkringliggende genstande.\nPrøven sendes sammen med retningen til laboratoriet.\nDet vil også være interessant: Hvorfor punkterer de med bihulebetændelse?\nSvælg og næsepinde til difteri skal leveres til laboratoriet senest 2 timer efter prøvetagning.\nUden tvivl er der behov for et bestemt niveau af sterilitet, når der udføres sådanne procedurer som udtagning af prøver til analyse, derfor er der også krav til medicinsk personale..\nSterile handsker og en medicinsk hætte på hovedet skal være til stede.\nFra videoen lærer du, hvor farlig difteri er, og hvorfor det skal opdages ved de første symptomer:\nTag en vatpind fra halsen og næsen til bl hos et barn 11 år\nSterile rør med tørre vatpinde (2 stk.).\nTestrørstativ (2 stk.).\nSteril spatel i bakken.\nFormshenvisning til laboratoriet.\nSkriv en henvisning til laboratoriet, angiv nej..\nVask og tør hænder, brug en maske, handsker.\nPlacer det nødvendige udstyr på instrumentbordet (ved at placere det på højre hånd til venstre - et stativ til reagensglas med det opsamlede materiale).\nMarker rørene "H", "Z", nr. Matchende nummeret i formretningen.\nLad barnet sidde vendt mod lyskilden.\nTag et reagensglas mærket "H" i din venstre hånd.\nFjern vatpinden fra røret uden at røre ved kanterne af røret, tag den med din højre hånd i kork, som den er monteret i.\nLøft spidsen af barnets næse ved hjælp af din venstre tommelfinger.\nIndsæt forsigtigt tamponen med rotationsbevægelser i den ene næsepassage, derefter ind i den anden, og berør deres vægge godt.\nEfter opsamling af materialet skal du placere vatpinden i reagensglasset uden at røre ved kanterne.\nAnbring reagensglas i et stativ på højre hånd.\nTag en spatel i venstre hånd som en skrivepen og et reagensglas markeret med et "Z".\nBed barnet om at åbne munden bredt og trykke på tungens rod med en spatel.\nFjern vatpinden fra reagensglasset, og tag den med din højre hånd ved den kork, som den er monteret i.\nUden at røre ved tungen og kinderne skal du forsigtigt indsætte tamponen i mundhulen.\nFjern slim fra palatinebuer og mandler med en vatpind i følgende rækkefølge: bue - mandel - tunge - bue - mandel.\ntilstedeværelsen af en film i halsen - saml materiale\npå grænsen til sundt og sygt væv.\nFjern vatpinden fra mundhulen, og læg den i røret uden at røre ved kanterne.\nAnbring reagensglas i et stativ beregnet til rør med opsamlet materiale.\nVask og rens hænder med handskehænder.\nTag masken af, handskerne.\nSend materialet til det bakteriologiske laboratorium ledsaget af en henvisning (senest 3 timer efter indsamling, forudsat at det opbevares i køleskab).\nSterilt rør med metalsløjfe og konserveringsmiddel.\nTom retning, steklograf.\nSkriv en henvisning til et baglaboratorium.\nSæt nummeret på reagensglas med glasoptageren svarende til nummeret i retning.\nVask og tør hænder bære handsker.\nLæg barnet på venstre side med knæet bøjet, og benene bringes til maven.\nTag et reagensglas i din venstre hånd.\nSpred barnets bagdel med 1 og 2 fingre på venstre hånd, og fastgør barnet i denne position.\nTag en metalsløjfe fra reagensglasset med din højre hånd, og drej den forsigtigt ind i endetarmen, og saml indholdet fra væggene.\nBemærk: dybden af indsætningen af sløjfen hos tidlige børn\nalder 3-4 cm, hos ældre børn - 6 -\n8 cm; løkken føres først frem\nmod navlen, derefter parallel\nFjern sløjfen fra endetarmen, og læg den i et rør med et konserveringsmiddel uden at røre ved kanterne af røret.\nBemærk: Tag ikke afføring med åbenlyse urenheder i blodet,\nsiden blod har bakteriedræbende egenskaber.\nAnbring røret i stativet.\nTag handskerne af, læg den i desinfektionsmiddel.\nSend materialet til bakterielaboratoriet ledsaget af en henvisning (opbevaring af et reagensglas med et konserveringsmiddel i køleskabet ved en temperatur på +3 - + 40C er tilladt).\nTilstødende filer i emnet [UNSORTED]\nDiagnosen difteri er baseret på det kliniske billede af sygdommen, så behandlingen bør påbegyndes inden laboratoriebekræftelse af sygdommen opnås. Hvis kulturen er positiv, er det nødvendigt at undersøge den isolerede C. diphtheriae-stamme for toksigenicitet..\nMacgregor R.R. Corynebacterium diphtheriae. I: Principper og praksis for infektiøs sygdom / G.L. Mandell, Bennett J.E., Dolin R (red.); 6. udgave - Churchill Livingstone, Philadelphia, PA 2005. - 2701 s.\nEfstratiou A. Laboratorieretningslinjer til diagnose af infektioner forårsaget af Corynebacterium diphtheriae og C. ulceran / A. Efstratiou, R.C. Georg // Overførbar sygdom og folkesundhed. - 1999. - Vol. 2, nr. 4. - s. 250–257.\nNuværende tilgange til laboratoriediagnosen for difteri / A. Efstratiou [et al.] // J. Infect. Dis. - 2000. - Vol. 181 (Suppl 1). - P. S138 - S145.\nEn vatpind fra næse og hals til difteri og flora: hvordan man tager, næsehorn og forberedelse\nEn vatpind fra næse og hals er en diagnostisk procedure, der udføres for sygdomme i næse og hals.\nVed at tage en næsespindel kan du identificere patogen mikroflora på slimhinden og bestemme det forårsagende middel, der forårsagede sygdommen.\nTil gengæld giver den vundne viden dig mulighed for at vælge et lægemiddel, der er effektivt til at slippe af med en bestemt type patogene bakterier.\nHvorfor har du brug for hals- og næsepinne, og hvordan du forbereder dig på proceduren?\nAfhængig af patientens symptomer og formålet med diagnosen kan bakteriologisk materiale tages til analyse for:\nbestemmelse af den dominerende type flora på slimhinden i næse og hals (det kaldes det - et udstrygning af floraen);\nat kigge efter en bestemt type bakterier, der forårsager symptomer (for eksempel en næsepind for difteri eller en vatpind for BL eller Lefflers bacillus).\nEn nasal vatpind viser normalt tilstedeværelsen af alle fundne bakterier - både patogene og gavnlige, og dette kan forvirre patienten.\nNormen antyder normalt tilstedeværelsen af grøn streptococcus, epidermal staphylococcus, Candida-svamp og nogle andre bakterier.\nMen ved afkodning af analysen skal lægen også være opmærksom på antallet af fundne bakterier, fordi deres forhold kan indikere patientens problemer.\nPatogene organismer er meget forskellige, og deres fulde liste kan kun findes i lærebøger og opslagsværker for biokemikere.\nBlandt de mest almindelige skal dog bemærkes difteri bacillus, det forårsagende middel til kighoste, Candida albicans svamp (det er også til stede hos raske mennesker, men med nedsat immunitet vokser det patologisk og forårsager candidiasis).\nOfte understreger laboratorieassistenter eller på anden måde fremhæver den patogene flora i afkodningen af analyser.\nIndikationerne til proceduren til bakteriologisk analyse af podepinde fra næse og hals kan være følgende betingelser:\nhyppig løbende næse og ondt i halsen\npersonlig kontakt med en smitsom patient;\nondt i halsen med flor\nmistanke om nasal difteri.\nDerudover er det også nødvendigt at passere hals og næsepinde, når et barn går i skole eller børnehave for at identificere smitsomme sygdomme, der truer andre børn. Hvis resultatet er normalt, får barnet tilladelse til at gå på en uddannelsesinstitution, hvis der opdages afvigelser fra normen, skal der foretages en yderligere undersøgelse.\nFor at opnå pålidelige testresultater skal patienten stoppe med at tage antibiotika 2 uger før proceduren..\nDette gælder både medicin i tabletter og antibakterielle salver, spray og pastiller..\nPå dagen for vatpinden skal du afstå fra at spise og børste tænder (inklusive brug af mundskyl). Sinussen skal blæses ud umiddelbart før test. Dette afslutter patientens forberedelse til proceduren..\nProcedure og typer udtværinger\nTeknikken til at tage vatpind fra svælget og næsen er ikke vanskelig, men det kræver omhyggelighed i forhold til instrumenternes sterilitet og den faste hånd fra laboratorieassistenten for nøjagtig indsamling af slim.\nFor at tage en vatpind fra næsen forbehandles huden på patientens næsebor med en alkoholopløsning (for at undgå indtrængen af bakterier fra det ydre miljø), derefter indsættes en steril vatpind i den ene og den anden af patientens næsepassager, mens den drejes rundt om sin akse. Derefter placeres vatpindrullen i kolben og nummereres.\nEn nasopharyngeal (pharyngeal) vatpind skal tages på tom mave. Tag en vatpind, tryk på roden af patientens tunge med en spatel for at undgå at synke og gagreflekser.\nDerefter udføres den med en steril vatpind langs grænsen til sunde og betændte områder uden at berøre dele af mundhulen, der er i direkte kontakt med mad - tunge, kinder, tænder.\nDerefter, som i det første tilfælde, placeres tamponen i en steril beholder, der skal sendes til laboratoriet..\nSvælget og næsepinden er komplet. Denne procedure er smertefri for patienten, men der kan opstå ubehagelige fornemmelser, når en tampon føres langs den betændte slimhinde. En øget reaktion på stimulering af tungeroden med en spatel er mulig. Dette er dog mindre nuancer, generelt er det sikkert at tage et udstrygning uden konsekvenser..\nEfter præparaterne (tamponer med slim) er kommet ind i laboratoriet, sås et rhinocytogram eller en flora. Slimet placeres i specielle beholdere med et næringsmedium, hvor bakterier modnes.\nDerefter vurderer laboratorieassistenten, hvilke typer mikroflora der vokser i skålen. Det skal bemærkes, at væksten af bakterier i sig selv tager noget tid, og derfor kræver alle tests for mikroflora mindst 2 dage at dechifrere.\nEfter at bakterierne er modnet i skålen, kan specialisten begynde at vurdere deres kvantitative sammensætning. Til dette placeres prøver fra hver koloni i en kolbe, hvor de fortyndes 10 gange med vand og derefter igen podes i en skål. Fra denne skål placeres de tilbage i kolben, opløses og udplades..\nDette sker, indtil prøven efter den næste fortynding holder op med at vokse i næringsmediet - så tildeles den CFU (kolonidannende enheder), hvis grad svarer til antallet af kolben, for eksempel, hvis prøven stoppede med at vokse efter 4 fortyndinger, vil CFU være lig med 104.\nHvis en blodprop kommer ud under tidlig graviditet\nAfhængig af formålet med testen kan en nasal vatpind analyseres ved hjælp af antigentest, bakteriekultur og PCR. Såningsmetoden er blevet beskrevet tidligere, den bruges oftest, når der er mistanke om en bestemt type patogen, fordi.\ndyrkning af alle bakterier, der findes i en persons næse, er en besværlig opgave. Resultaterne af en sådan analyse indikerer normalt kun tilstedeværelsen eller fraværet af bakterier såvel som deres CFU.\nOmrådet med følsomhed over for antibiotika kan også angives..\nPCR-analyse er undersøgelsen af mikrofloraen, der befolker svælget og næsen. Til dette isoleres DNA fra alle tilgængelige bakterier fra slim taget under udtværingen. Analyse viser den kvalitative og kvantitative sammensætning af mikroflora.\nLægen kan identificere sygdommen, hvis testresultaterne afslørede en signifikant tilstedeværelse af patogen mikroflora - nogle typer af sådanne bakterier blev anført ovenfor. Ud over dette skal man dog være opmærksom på balancen mellem ikke-patogen mikroflora, da selv bakterier, der er harmløse under normale forhold, kan skade helbredet, hvis det overtrædes..\nPatienten kan kun uafhængigt evaluere testresultaterne, når undersøgelsen sigter mod at identificere en bestemt type bakterier. I dette tilfælde vil resultatet være enten positivt eller negativt..\nVurderingen af analyser for mikroflora skal udføres af en specialist, da der er for mange nuancer i det, som kun en veluddannet læge kan håndtere.\nPå formularen ser forskningsresultatet sådan ud:\nFor det første skrives det latinske navn på floraens repræsentant (mikrobe, svamp).\nDerefter kommer koncentrationen i CFU.\nEfter bestemmelse af koncentrationen angives floraens patogenicitet - patogen eller betinget patogen. Samtidig bør CFU'en for opportunistisk flora i afgrøder ikke overstige 104, mens patogene organismer overhovedet ikke skal være til stede i en prøve af en sund person. Imidlertid kan disse indikatorer justeres efter patientens immunstatus og andre nuancer af hans helbred og tidligere behandling..\nEn komplet diagnose- og behandlingsstrategi for sygdommen kan ikke kun baseres på testresultater. Lægen har brug for at studere symptomerne, patientens historie, dynamikken i sygdomsforløbet såvel som reaktionen på de ordinerede lægemidler. Derfor er selvdiagnose fra patienter baseret på testresultater en fejlagtig beslutning, der ofte fører til farlige konsekvenser..\nBetændelse i spytkirtlerne: årsager, symptomer og behandling\nHvad hjælper lakridsirup med?\nEn løbende næse, ondt i halsen og kontinuerlig nysen er typiske tegn på forkølelse. Men årsagerne til hyppige forkølelser hos voksne forbliver ofte indhyllet i mysterium.