skúlar við gymnasialum miðnámsútbúgvingum Heiti Rundskriv um fakligan førleika í gymnasialu miðnámsútbúgvingunum - PDF\nskúlar við gymnasialum miðnámsútbúgvingum Heiti Rundskriv um fakligan førleika í gymnasialu miðnámsútbúgvingunum\nDownload "skúlar við gymnasialum miðnámsútbúgvingum Heiti Rundskriv um fakligan førleika í gymnasialu miðnámsútbúgvingunum"\n1 MENTA MÁLARÁ ÐIÐ Rundskriv Dgf.: 7. mai 2014 Til Máltal: 12/00599 skúlar við gymnasialum miðnámsútbúgvingum Heiti Rundskriv um fakligan førleika í gymnasialu miðnámsútbúgvingunum Rundskrivið er sent út við heimlid í kunngerð nr. 23 frá 7. apríl 2014 um fakligan førleika hjá lærarum í gymnasialu miðnámsútbúgvingunm, 3. Fakligur førleiki í føroyskum: Minstu fakligu krøvini fyri at undirvísa á miðnámsstigi í lærugreinini føroyskum er exam.art.(120 ECTS), bachelor (180 ECTS), ella hjánám (90 ECTS) í føroyskum saman við aðrari høvuðsgrein. Hjánámið skal vera í minsta lagi 60 ECTS-stig á støðisnámi og 30 ECTS-stig á masterstigi. Tey, sum hava eina hugvísindaliga høvuðsgrein, skulu á støðisnámi taka: norrønt I (5 ECTS), bókmentagreining I (5 ECTS), bókmentagreining II (6 ECTS), bókmentasøga I (5 ECTS), bókmentasøga II (6 ECTS), bókmentasøga III (6 ECTS), form- og ljóðlæra (6 ECTS), samskifti og fjølmiðlar (6 ECTS), málsøga (8 ECTS), málvísindi (5 ECTS) og eitt norðurlandamál (2 ECTS), tilsamans 60 ECTS, umframt ½ ár (30 ECTS) á masterstigi. Tey, sum ikki hava eina hugvísindaliga høvuðsgrein, skulu taka: norrønt I (5 ECTS), bókmentagreining I (5 ECTS), bókmentagreining II (6 ECTS), bókmentasøga II (6 ECTS), bókmentasøga III (6 ECTS), form- og ljóðlæra (6 ECTS), samskifti og fjølmiðlar (6 ECTS), málsøga (8 ECTS), eitt norðurlandamál (2 ECTS) og vísindaástøði (10 ECTS), tilsamans 60 ECTS, umframt ½ ár (30 ECTS) á masterstigi. Fakligur førleiki í øðrum lærugreinum: Í samsvari við samstarvsavtalu millum Mentamálaráðið og Undervisningsministeriet og við heimild í 17, stk. 6 í løgtingslóg nr. 62 frá 15. mai 2012 um gymnasialar útbúgvingar, sbr. 3 í kunngerð um fakligan førleika, verða donsku leiðreglurnar viðvíkjandi fakligum krøvum, sum lýst í rundskrivi Retningslinjer for universitetsuddannelser rettet mod undervisning i de gymnasiale uddannelser, Bilag 1, nýttar sum grundarlag, tá metast skal um fakligan førleika í samsvarandi lærugreinum í breytaskipanini. Mentamálaráðið Martin Næs (sign.) deildarstjóri / Sámal í Skorini (sign.) verkætlanarleiðari\n2 Bilag 1 1. Humanistiske fag 1.1. Billedkunst 1.2. Dans 1.3. Dansk (Dansk som andetsprog) 1.4. Design 1.5. Dramatik 1.6. Filosofi 1.7. Historie 1.8. International teknologi og kultur 1.9. Kulturforståelse Mediefag Musik 1.12 Oldtidskundskab Religion Retorik 2. Fremmedsprogsfag 2.1. De moderne fremmedsprog Arabisk Engelsk Fransk Italiensk Japansk Kinesisk Russisk Spansk Tyrkisk Tysk 2.2. De klassiske sprog Græsk Latin 3. Naturvidenskabelige og tekniske fag 3.1. Biologi 3.2. Datalogi 3.3. Fysik 3.4. Geografi 3.5. Idræt 3.6. Informationsteknologi 3.7. IT 3.8. Kemi 3.9. Matematik Multimedier Programmering Kommunikation/IT Materialeteknologi Statik og styrkelære Teknikfag byggeri og energi Teknikfag design og produktion Teknikfag proces, levnedsmiddel og sundhed Teknologi Astronomi Statistik Teknologihistorie 4. Samfundsvidenskabelige fag 4.1. Afsætning 4.2. Erhvervsret 4.3. Erhvervsøkonomi 4.4. Finansiering 4.5. Innovation 4.6. International økonomi 4.7. Markedskommunikation 4.8. Organisation 4.9. Psykologi Samfundsfag\n3 4.11. Virksomhedsøkonomi 1. Humanistiske fag 1.1. Billedkunst beherske grundlæggende teorier og metoder inden for billedkunst (herunder malerkunst, nyere medier, skulptur og installation), arkitektur samt andre visuelle fænomener med relevans for kunstfaglige problemstillinger. have kendskab til emneområderne kunsthistoriografi og museologi. have solid kunsthistorisk viden om samtidskunst og kunst fra tidligere perioder, herunder også kunst fra andre kultursfærer end den vestlige. have solid historisk viden om praktiske og teoretiske forhold vedrørende kunstneriske strategier (herunder gengivelsesstrategier) og bagvedliggende idéer for billedkunst og arkitektur. kunne anlægge forskellige analytiske perspektiver på stoffet med følgende spredning: Formel analyse, herunder spørgsmål om form og stilistik. Betydningsanalyse, herunder kunstens betydnings- og meningsbærende muligheder. Social analyse, herunder kunstens sammenhæng med sociale kontekster, både aktuelt og historisk. kunne samle analytiske resultater i en sammenhængende tolkende og perspektiverende konklusion. kunne analysere kunstfaglige problemstillinger inden for billedkunst og arkitektur inden for en bestemt kunsthistorisk periode samt inden for et analytisk perspektiv. endvidere kunne perspektivere kunstfaglige problemstillinger på tværs af disse kategorier. have sikker viden om og bred erfaring med fagets praktiske discipliner og redskaber på gymnasialt niveau, således at kandidaten kan stille og udføre visualiseringsopgaver som del af en analyse eller som belysning af konkrete kunstanalytiske, kunststrategiske, kunstteoretiske eller kommunikative problemstillinger. kunne analysere og redegøre for forskellene mellem forskningsbaseret analyse og kunstoplevelse. kunne benytte IT som udtryksmiddel, som billedreproduktivt medie og som kunstnerisk billedmedie Dans beherske grundlæggende teorier og metoder inden for dansevidenskab. kunne redegøre for de grundlæggende begreber, teknikker og metoder i arbejdet med kunstneriske, populære og folkelige danseformer. have sikker historisk viden om dansens historie og æstetik med særlig vægt på nyere europæisk dans. have kendskab til centrale sceniske og kulturelle problemstillinger inden for dans, herunder kunne redegøre for grundlæggende principper for bevægelse og sansemæssig koordinering, samt kunne planlægge og gennemføre en konkret og afgrænset koreografisk proces. kunne kombinere danseproduktion med et analytisk perspektiv. have kendskab til grundlæggende principper for reception og erkendelse gennem dans Dansk Sprog beherske grundlæggende teorier og metoder inden for områderne: Skriftlig og mundtlig fremstilling, herunder argumentation og formidling. Sprogdidaktik. Grammatik. Sprogbrugsbeskrivelse. Stilistik. beherske dansk skrift- og talesprogsnorm korrekt. have kendskab til: Det danske sprogs historie. Sproglig variation i dansk. Grundlæggende teorier inden for sprogpsykologi, sprogfilosofi og sociolingvistik. have kendskab til norsk og svensk sproghistorie samt kunne læse nyere norske og svenske tekster. Litteratur\n4 beherske grundlæggende teorier og metoder inden for litterær analyse og have kendskab til de væsentligste litteraturanalytiske problemstillinger knyttet til de litterære hovedgenrer (fiktive som faktuelle). have sikker viden om et historisk bredt og genremæssigt varieret udvalg primært af danske skønlitterære tekster, skrevet inden for de sidste 1000 år. have viden om norsk og svensk litteratur samt kunne perspektivere centrale danske litterære værker i forhold til litteraturen i Norden, Europa og den øvrige verden. have kendskab til litteraturhistorieskrivningens teori og historie. have kendskab til litteratur-, kultur- og bevidsthedshistoriske problemstillinger knyttet til de væsentligste strømninger og perioder i litteraturhistorien. kunne analysere, fortolke, perspektivere og vurdere litterære og ikke-litterære tekster under inddragelse af et sprogligt perspektiv. have indsigt i den danske litteraturs historie og samspil med sprog, kultur og samfund. Medier have kendskab til grundlæggende teorier og metoder inden for medievidenskab. have kendskab til de væsentligste medieanalytiske problemstillinger knyttet til trykte og elektroniske medier med særlig vægt på forholdet mellem sprog, fremstillingsform og betydning. have kendskab til de væsentligste mediegenrer inden for fiktion og fakta, herunder spillefilm, dokumentarfilm og nyhedsgenrerne, samt kunne analysere medieprodukter fra forskellige genrer og medier. have overblik over hovedtræk af den nyere medieudvikling i Danmark. Generelt have indsigt i væsentlige problemstillinger omkring sprogets, litteraturens og mediernes funktioner og disses betydning for bevidsthedsliv, samfund og samspil mellem mennesker Design beherske de grundlæggende teorier og praktiske arbejdsmetoder inden for og på tværs af følgende fagområder: Produktdesign, herunder både håndværksbaserede og industrielle produkter, immaterielt design. Kommunikationsdesign, herunder grafisk/visuelt design, digital kommunikationsdesign. Design af fysiske omgivelser, herunder arkitektur og byplanlægning. have sikker viden om de tre fagområders historiske udvikling. Kandidatens viden skal omfatte teknologiske, kulturelle, æstetiske og øvrige historiske forholds indflydelse på udformningen af produkter, redskaber og omgivelser. Særlig vægt lægges på design fremstillet fra modernismen til i dag. beherske fagets analysemetoder og terminologi og kunne foretage beskrivelser, analyser og vurderinger af design ud fra: Formmæssige, funktionelle og kommunikative kriterier. Rumlige, materialemæssige, konstruktionsmæssige, teknologiske, perceptuelle og æstetiske kriterier. Produktionsmæssige, samfundsmæssige, økonomiske, historiske, kulturelle, miljømæssige og etiske kriterier. kunne beskrive, analysere og diskutere design som proces og som resultat. kunne gennemføre en selvstændig, struktureret designproces indeholdende identifikation af et designproblem, formulering og planlægning af et designprojekt (baseret på et hovedgreb, research, skitsering, visualisering, præsentation og formidling) og innovative elementer. kunne foretage, dokumentere og vurdere valg i løbet af en konkret designproces. have sikker viden om og de fornødne færdigheder i de metoder, der indgår i den visuelle formidling af designprocesser, herunder metoder til skitsering, perspektivtegning, målfast tegning (plan, opstalter), modellering i 3D samt IT-baseret visualisering. kunne benytte IT som fundamentalt arbejdsredskab i undervisningen i de forskellige faser af designprocessen: Research, efterprøvning af idéer, visualisering og formidling Dramatik\n5 beherske grundlæggende teorier og metoder inden for teatervidenskab/dramaturgi. kunne redegøre for de grundlæggende begreber, teknikker og metoder i arbejdet med skuespil, skuespilkunst og teater. have sikker historisk viden om teatrets historie og iscenesættelsesprincipper med særlig vægt på nyere europæisk teater. kunne redegøre for mindst tre teaterhistoriske perioder mindst én før og mindst én efter have kendskab til centrale teater- og dramapædagogiske problemstillinger, herunder kunne redegøre for grundlæggende principper for idéudvikling og realisation i forhold til iscenesættelse af en forestilling samt kunne planlægge og koordinere en konkret og afgrænset teaterproduktionsproces. kunne kombinere praktisk teaterproduktion med et analytisk perspektiv. have kendskab til grundlæggende principper for reception og erkendelse gennem scenekunst Filosofi beherske grundlæggende teorier og metoder inden for: Erkendelsesteori. Human-, natur- og samfundsvidenskabernes videnskabsteori. Metafysik. Etik og anvendt etik. Politisk filosofi og samfundsfilosofi. Livsfilosofi. Argumentationsteori og logik. På disse områder skal kandidaten besidde solid viden om filosofihistorie, centrale filosofiske værker og diskussioner. have overblik over filosofi- og idéhistorien (omfattende bl.a. filosofiske problemers, begrebers og teoriers idéhistoriske og systematiske sammenhæng og udvikling). kunne analysere filosofiske problemstillinger og teorier vedrørende fundamentale opfattelser af menneske, samfund, teknologi og natur inden for såvel praktiske som teoretiske aspekter af faget. kunne analysere og skelne mellem forskellige vidensformer og vidensnormer (eksakte, empiriske, hermeneutiske, praktiske), sådan som de gør sig gældende på tværs af og inden for de forskellige fag og videnskabsområder Historie beherske grundlæggende teorier og metoder inden for områderne historisk metode og forskningsteknik, almen bibliografi samt have kendskab til centrale begreber inden for økonomi, politologi og sociologi. have solid kronologisk forankret viden om centrale begivenheder og udviklingslinjer i Danmarks historie, Europas historie og verdenshistorie, om egen kulturel baggrund og andre kulturer fra oldtiden til i dag. kunne analysere følgende i historisk perspektiv: Forhold vedrørende individ, natur og samfund samt samspillet herimellem. Sammenhænge mellem den nationale, regionale, europæiske og globale udvikling. Mennesket som historieskabt og historieskabende. Brug og misbrug af historien. kunne anlægge et fortløbende kronologisk perspektiv samt såvel diakrone som synkrone perspektiver på det historiske stof International teknologi og kultur have indsigt i forhold omkring internationale organisationer samt internationalt samarbejde og Danmarks deltagelse heri, herunder international produktion, konkurrenceforhold, arbejdsdeling og handel. have overblik over de væsentligste erhvervsstrukturer og teknologibaserede produktionsformer og deres sammenhæng med samfundsforhold som uddannelse, miljø, arbejdsvilkår og levevilkår. have indsigt i kultur og områdespecifik kulturteori, herunder kulturkonstitution, kulturforskelle, kulturligheder, kulturkonflikter og påvirkning. have kendskab til teknologiens udviklingstendenser og teknologiens sammenhæng med kultur og samfundsstruktur. kunne perspektivere internationalt samarbejde og international produktion ud fra en historisk og en organisatorisk dimension.\n6 kunne analysere og vurdere enkeltområder med vægt på samspillet mellem internationalt samarbejde, teknologi og kultur Kulturforståelse beherske centrale begreber inden for kulturanalyse (antropologi, etnologi, sociologi, socialpsykologi og diskursanalyse). kunne analysere forskellige kulturelle udtryksformer i tid og rum. kunne analysere sammenhænge mellem individers værdier, identitetsforståelse og handlemuligheder i et bredt kulturhistorisk perspektiv. kunne analysere både synkrone, diakrone og komparative aspekter af kulturanalytiske problemstillinger, f.eks. under inddragelse af: Interaktion og kommunikation (verbal og ikke-verbal) på tværs af kulturer. Integration, assimilation og segregation. Det nationale og det globale. Det europæiske og det ikke-europæiske. Majoriteter og minoriteter. Identitetsdannelse som resultat af en kulturel og historisk proces. Etik, moral og religion Mediefag beherske grundlæggende teorier og metoder inden for medievidenskab. have overblik over filmens og tv-mediets historie såvel nationalt som internationalt. have overblik over centrale genrer og programtyper inden for fakta, fiktion og blandinger af disse to former. kunne analysere og perspektivere mediefaglige problemstillinger ud fra produktionsforhold, sammenhængen mellem udformning, formidlingssituation og målgruppe samt mere generelle historiske, kulturelle og samfundsmæssige forhold i national og international sammenhæng. kunne anvende principper og arbejdsmetoder knyttet til faserne i en medieproduktions produktionsforløb, bl.a. omfattende følgende områder: Informationssøgning og research. Produktionstilrettelæggelse, herunder dramaturgi, synopsis, manuskript og storyboard. Optagelse og optageteknik. Redigering og redigeringsteknik. Forholdet mellem produktionsform og indhold, formidlingssituation og målgruppe. kunne benytte IT i forbindelse med såvel teoretiske som praktiske/produktionsmæssige aktiviteter Musik beherske grundlæggende teorier og metoder inden for musikvidenskab. være bredt og sikkert musikhistorisk funderet og besidde et omfattende litteratur- og repertoirekendskab inden for vestlig kunst- og populærmusik. have kendskab til et varieret udvalg af enstemmige sange fra ind- og udland samt et varieret udvalg af flerstemmige vokal- og instrumentalsatser fra ind- og udland. kunne gennemføre analyser af både vestlig - herunder dansk - kunst- og populærmusik og ikke-vestlig musik på grundlag af musikteoretiske og hørelæremæssige kvalifikationer. være i stand til at inddrage og perspektivere følgende områder i relation til musikvidenskabelige problemstillinger: Historiske og aktuelle vilkår. Kulturelle og sociale forhold. Genre- og stilmæssige forhold. Psykologiske og receptionsmæssige forhold. Formidlings-, mediemæssige og teknologiske forhold. Tværkulturelle fremtrædelsesformer. kunne analysere og udarbejde forskellige satstyper og arrangementer på et bredt musikteoretisk grundlag. kunne akkompagnere på klaver til solo- og fællessang og ved sang- og instrumentalindstudering samt have kendskab til den gængse rytmegruppe. kunne instruere i følgende musikudøvelsesområder med brug af krop, stemme og et bredt spektrum af instrumenter samt kunne forbinde disse med historisk-teoretisk viden:\n7 Solo- og korsang, herunder stemmedannelse. Solo- og sammenspil, herunder instrumentale teknikker på akkord- og basinstrument og trommer. Arrangement, både teoretisk og praktisk. Indstudering, stilkendskab, fortolkning og fremførelse Oldtidskundskab beherske grundlæggende teorier og metoder inden for klassisk arkæologi, tekstanalyse samt oversættelse, overlevering og konstituering af tekster fra oldtiden. besidde kvalifikationer svarende til et A-niveau i klassisk græsk. have solid historisk viden om værker inden for alle genrer og om de væsentligste forfatterskaber i den antikke græske og romerske litteratur med hovedvægt på Grækenland i klassisk tid. have fyldig viden om græsk-romersk arkæologi og kunsthistorie, herunder kendskab til de vigtigste monumenter inden for arkitektur, skulptur, maleri og numismatik. have sikker viden om 1) den græske og romerske historie, herunder de græske og romerske styreformer og hovedprincipperne i græsk og romersk politisk tænkning; 2) antik filosofi og retorik; 3) græsk og romersk mytologi og religion. have overblik over den antikke græske og romerske kulturs traditions- og receptionshistorie og betydning for europæisk kultur både alment og kunsthistorisk samt historisk og aktuelt Religion have solidt kendskab til religionsfænomenologiske kategorier og problemstillinger. beherske grundlæggende religionssociologiske teorier og metoder. have sikker viden om tekster fra Det Gamle og Det Nye Testamente og om kristendommens formative, historiske og nutidige skikkelser i et globalt perspektiv, herunder dens europæiske og danske fremtræden. have sikker viden om tekster fra Koranen, hadith (traditionen) og om nutidige tekster, og om islams formative, historiske og nutidige skikkelser i et globalt perspektiv, herunder i dens europæiske og danske kontekst. have sikker viden om yderligere et antal religioner, herunder buddhisme, hinduisme og jødedom. have kendskab til religionsfilosofiske grundproblemer samt overblik over hovedlinjer og grundproblemer i den europæiske debat for og imod kristendom og religion fra 1700-tallet til i dag, herunder kendskab til ikke-religiøse livsanskuelser og til alment filosofisk grundede holdninger til centrale etiske spørgsmål. kunne analysere religionshistoriske tekster med henblik på forståelse af den enkelte religion i dens historiske (sociale, kulturelle, politiske) kontekster. For mindst én religions vedkommende skal kandidaten kunne læse klassiske tekster på grundsproget og have indsigt i tekstkritik Retorik beherske grundlæggende teorier og metoder inden for retorik og hovedtræk af retorikkens historie. kunne analysere og vurdere kvalitet og effekt af fremherskende mundtlige og skriftlige ytringsformer med argumenterende eller formidlende funktion. kunne inddrage forholdene mht. kommunikationssituationens konstituenter, herunder afsender, modtager og kontekst, i retorisk analyse og vurdering. kunne analysere og vurdere funktion, genre og hensigtsmæssighed i forbindelse med konkrete ytringer. kunne identificere og diskutere anvendelsen af retoriske virkemidler, argumentationsprincipper, appelformer og forarbejdningsfaser. have overblik over retoriske didaktiske principper for og metoder til instruktion, planlægning samt konstruktiv kritik i forbindelse med retoriske arbejdsprocesser. kunne vejlede i hensigtsmæssig produktion af skriftlige og mundtlige autentiske ytringer, herunder i mundtlig fremførelse og oplæsning. have overblik over og kunne diskutere retorikkens rolle i relation til demokrati, retssamfund og informationssamfund. 2. Fremmedsprogsfag 2.1. De moderne fremmedsprog: arabisk, engelsk, fransk, italiensk, japansk, kinesisk, russisk, spansk, tyrkisk og tysk\n8 Sprog og kommunikation kunne kommunikere mundtligt og skriftligt i en varieret og situationstilpasset form på fremmedsproget. kunne analysere sproglige udsagn med henblik på at kunne give sproglig vejledning på et systematisk grundlag (fonetik, grammatik, semantik og pragmatik). kunne oversætte en tekst fra fremmedsproget til dansk og fra dansk til fremmedsproget 1). have viden om tværkulturel kommunikation og formidling samt betingelserne herfor. have viden om sprogvariation (regional, social, funktionel, historisk). have nogen indsigt i teorier om sprog og kommunikation med henblik på at kunne inddrage dem i analyser af sprogbrug i forskellige genrer, registre og kontekster. Kultur, medier og litteratur kunne analysere, fortolke, vurdere og perspektivere tekster (litterære og ikke-litterære) i forskellige genrer og medier og fra forskellige perioder og kulturområder på baggrund af tekstanalytiske og kulturanalytiske teorier og metoder. 2) have viden om centrale træk af sprogområdets kultur- og litteraturhistorie. have indsigt i et antal kulturhistorisk og æstetisk væsentlige tekster (i forskellige genrer og medier) inden for sprogområdet. Historie og samfund have viden om centrale træk af sprogområdets historie og samfundsforhold i nyere tid. have kendskab til samfundsteori og kulturteori med henblik på at kunne inddrage relevante teorier og metoder i analysen af samfunds- og kulturforhold De klassiske sprog: græsk og latin Sprog og kommunikation kunne analysere sproglige udsagn med henblik på at kunne give sproglig vejledning på et systematisk grundlag (fonetik, grammatik, semantik og pragmatik). kunne oversætte begge veje (en græsk/latinsk tekst til dansk og en dansk tekst til græsk/latin). kunne kommentere og vurdere en oversættelse i forhold til den græske/latinske original. have viden om tværkulturel kommunikation og formidling og betingelserne herfor. have viden om sprogvariation (regional, social, funktionel, historisk). have kendskab til hovedlinjer i græsks/latins brug og udvikling gennem tiden, herunder sprogenes bidrag til de moderne videnskabssprog og til låne- og fremmedord i almindelighed. Kultur og litteratur kunne analysere, fortolke, vurdere og perspektivere tekster (litterære og ikke-litterære) i forskellige genrer og fra forskellige perioder og kulturområder på baggrund af tekstanalytiske teorier og metoder. have viden om centrale træk af sprogområdets kultur- og litteraturhistorie. have indsigt i et antal kulturhistorisk og æstetisk væsentlige monumenter og tekster (i forskellige genrer) inden for sprogområdet. have kendskab til de lange linjer i de antikke kulturers betydning for og indflydelse på senere europæisk kultur. Historie og samfund have viden om centrale træk af sprogområdets historie og samfundsforhold. have kendskab til samfundsteori og kulturteori med henblik på at kunne inddrage relevante teorier og metoder i analysen af samfunds- og kulturforhold. 3. Naturvidenskabelige og tekniske fag Kandidatens uddannelse i de nedenfor beskrevne fag 3.1. til omfatter videregående studieaktiviteter med et samlet omfang på mindst 120 ECTS-point. Uddannelsen i fagene til er beskrevet som en tillægskompetence til et eller flere andre fag og omfatter derfor kun studieaktiviteter med et omfang på 30 ECTS-point.\n9 For fagene 3.1. til gælder, at såfremt faget er tilvalgsfag i en to-faglig kandidatuddannelse med henblik på undervisning i de gymnasiale uddannelser, hvor det centrale fag er inden for naturvidenskab, forudsættes uddannelsen tilrettelagt således, at ca. 30 ECTS-point (herunder didaktik og videnskabsteori) kan godskrives fra det centrale fag, jf. uddannelsesbekendtgørelsens 23, stk. 3. Fagene til forventes normalt ikke tilrettelagt som et af fagene i to-faglige kandidatuddannelser med henblik på undervisning i de gymnasiale uddannelser. Her angives derfor ikke krav om hensyntagen til faglig sammenhæng med det centrale fag ved tilrettelæggelsen af uddannelserne Biologi Det er en forudsætning for, at en kandidat kan opnå faglig kompetence i faget biologi i de gymnasiale uddannelser, at kandidaten opfylder de nedenstående faglige mindstekrav. Kandidatens uddannelse skal omfatte studieaktiviteter med et samlet omfang på 120 ECTS-point, indeholdende selvstændigt kunne anvende faget i komplekse sammenhænge, herunder analysere biologiske problemstillinger med anvendelse af tankegange, ræsonnementer og fagudtryk fra fagets centrale discipliner. kende biologiske teorier og kunne diskutere deres gyldighed. anvende naturvidenskabelig viden til at organisere, strukturere og gennemføre eksperimentelle biologiske undersøgelser i såvel laboratoriet som i felten. analysere, bearbejde og formidle resultater fra biologiske eksperimenter. perspektivere faglige indsigter og belyse biologiens samspil med den historiske, kulturelle og teknologiske udvikling. formidle biologifaglige emner til udvalgte målgrupper med inddragelse af såvel audiovisuelle hjælpemidler som levende biologisk materiale. have et solidt kendskab til biomolekylers og cellers opbygning og funktion (dette vil typisk være indeholdt i discipliner som biokemi, molekylærbiologi og cellebiologi). organismers systematik, opbygning, udvikling og funktion (dette vil typisk være indeholdt i discipliner som botanik, zoologi, mikrobiologi, plante- og dyrefysiologi, herunder menneskets fysiologi). interaktioner mellem organismer og med det omgivende miljø (dette vil typisk være indeholdt i discipliner som økologi, populationsbiologi, økotoksikologi og adfærd). livets udvikling (dette vil typisk være indeholdt i discipliner som genetik og evolutionsbiologi). desuden beherske praktisk feltarbejde. biologieksperimenter med henblik på gymnasial undervisning. have indgående kendskab til udvalgte faglige områder af betydning for forskning, udvikling og formidling. Stoffet skal perspektivere og videreføre progressionen af de faglige emner fra kernestoffet. Emnerne vælges inden for en af universitetet fastsat liste. besidde et basalt kendskab til andre naturvidenskabelige fagområder, som er relevante og nødvendige for at forstå og anvende den biologiske viden i både teoretiske og eksperimentelle sammenhænge.\n10 Breddeemnerne skal omfatte matematik (indeholdende differential-, integral- og sandsynlighedsteori). kemi (indeholdende organisk og uorganisk kemi såvel som elementær termodynamik). og kan omfatte statistik. fysi k Datalogi Det er en forudsætning for, at en kandidat kan opnå faglig kompetence i faget datalogi i de gymnasiale uddannelser, at kandidaten opfylder de nedenfor beskrevne faglige mindstekrav. Kandidatens uddannelse skal omfatte studieaktiviteter med et samlet omfang på 120 ECTS-point, indeholdende selvstændigt kunne anvende faget i komplekse sammenhænge, herunder analysere datalogiske problemstillinger med anvendelse af modeller, ræsonnementer og repræsentationsmåder, der er karakteristiske for datalogi. specificere, designe, konstruere, analysere og verificere software samt integrere disse aktiviteter i en systematisk udviklingsproces. perspektivere faglige indsigter og belyse datalogiens aktuelle samfundsmæssige rolle samt fagets samspil med den historiske, kulturelle og teknologiske udvikling. beherske teknikker og metoder til formidling af datalogiske emner til en udvalgt målgruppe og med inddragelse af relevante hjælpemidler, herunder informationsteknologi. have et solidt kendskab til følgende faglige emner programmering. maskinarkitektur og operativsystemer. databaser. algoritmer og datastrukturer. datalogiske modeller, beregnelighed og kompleksitet. distribuerede systemer. menneske-maskin interaktion. have indgående kendskab til udvalgte faglige områder af betydning for forskning, udvikling eller formidling. Stoffet skal perspektivere og videreføre progressionen af de faglige emner fra kernestoffet. Stoffet vælges inden for en af universitetet fastsat liste, der bør omfatte programmeringssprog, oversættelse, netværk, sikkerhed, grafik og systemudvikling. Breddeemnerne skal omfatte grundlæggende matematik. sandsynlighedsteori og statistik. datalogisk modellering fra et eller flere fagområder Fysik\n11 Det er en forudsætning for, at en kandidat kan opnå faglig kompetence i faget fysik i de gymnasiale uddannelser, at kandidaten opfylder de nedenfor beskrevne faglige mindstekrav. Kandidatens uddannelse skal omfatte studieaktiviteter med et samlet omfang på 120 ECTS-point, indeholdende selvstændigt kunne anvende faget i komplekse sammenhænge, herunder kunne analysere en naturvidenskabelig problemstilling ud fra en fysisk synsvinkel og kunne formulere spørgsmål, der kan løses eller belyses ved hjælp af fysik. kende, kunne udvikle og kunne anvende kvalitative og kvantitative modeller for fysiske systemer og kritisk kunne diskutere deres gyldighed. kunne analysere et fysikfagligt problem ud fra forskellige repræsentationer af data og kritisk diskutere mulige løsninger. kunne gennemføre eksperimentelle undersøgelser af et komplekst fænomen og formidle resultaterne med inddragelse af relevante hjælpemidler, herunder informationsteknologi. kunne perspektivere faglige indsigter og belyse fysikkens samspil med den historiske, kulturelle og teknologiske udvikling. kunne formidle fysikfaglige emner til en valgt målgruppe med inddragelse af såvel teoretiske som eksperimentelle elementer. have et solidt kendskab til fagområderne klassisk mekanik og relativitetsteori. termodynamik med elementer af statistisk mekanik. elektromagnetisme, herunder klassisk og moderne optik. kvantemekanik. have kendskab til grundtrækkene i stofs opbygning, herunder faststoffysik og standardmodellen. astrofysik og kosmologi. desuden beherske fysiske eksperimenter med henblik på gymnasial undervisning. have indgående kendskab til udvalgte faglige områder af betydning for forskning, udvikling eller anvendelser. Stoffet skal perspektivere og videreføre progressionen af de faglige emner fra kernestoffet. Emnerne vælges inden for en af universitetet fastsat liste, der bør omfatte anvendelser af numerisk analyse i fysik, anvendelser af faget inden for fagets grænseområder mod teknologi og de andre naturvidenskaber og fordybelse inden for faglige enkeltdiscipliner. have et grundlæggende kendskab til calculus og lineær algebra. statistik og sandsynlighedsregning. anvendelse af IT i fysik. fysiks samspil med de øvrige naturvidenskabelige fag.\n12 3.4. Geografi Det er en forudsætning for, at en kandidat kan opnå faglig kompetence i faget geografi i de gymnasiale uddannelser, at kandidaten opfylder de nedenfor beskrevne faglige mindstekrav. Kandidatens uddannelse skal omfatte studieaktiviteter med et samlet omfang på 120 ECTS-point, indeholdende selvstændigt kunne anvende faget i komplekse sammenhænge, herunder kende, kunne udvikle og anvende kvalitative og kvantitative metoder og modeller og kritisk kunne diskutere deres gyldighed. analysere et geofagligt problem ud fra forskellige repræsentationer af data og kritisk diskutere mulige løsninger. organisere, strukturere og gennemføre feltarbejde og andet eksperimentelt og problemorienteret arbejde. gennemføre undersøgelser af et komplekst geofagligt fænomen og formidle resultaterne. ud fra egne data, observationer og målinger kunne analysere og fortolke geofaglige udviklingsprocesser i naturen og menneskets omgivelser. være i stand til at formulere og bearbejde problemstillinger og løsninger med et geofagligt indhold med henblik på formidling af faget samt kunne anlægge et aktuelt og vedkommende samfundsperspektiv i arbejdet med disse problemstillinger. have et solidt globalt og regionalt kendskab til fagområderne geologi, herunder geologiske resurser og deres anvendelse. klimatologi, herunder de natur- og samfundsmæssige faktorer, der påvirker vejr og klima. hydrologi, herunder vandresurser og deres anvendelse. energilære, herunder energiresurser og energiteknologi. demografi samt erhvervs- og miljøgeografi. by- og regionplanlægning. kartografi, herunder anvendelsen af GIS. have indgående kendskab til udvalgte faglige områder af betydning for forskning, udvikling eller formidling. Stoffet skal perspektivere og videreføre progressionen af de faglige emner fra kernestoffet. Emnerne vælges inden for en af universitetet fastsat liste. besidde et basalt kendskab til andre natur- og samfundsvidenskabelige fagområder, som er relevante og nødvendige for at forstå og anvende den geofaglige viden. Disse kan omfatte matematik (bl.a. lineær algebra og sandsynlighedsteori). statistik (bl.a. de mest gængse tests). økonomi (resurseøkonomi, national- og regionaløkonomi, virksomhedsøkonomi). fysik og kemi. rummets sociologi. Endelig kan breddestoffet omfatte indsigt i tværvidenskabeligt arbejde Idræt Det er en forudsætning for, at en kandidat kan opnå faglig kompetence i faget idræt i de gymnasiale uddannelser, at kandidaten opfylder de nedenfor beskrevne faglige mindstekrav. Kandidatens uddannelse skal omfatte studieaktiviteter med et samlet omfang på 120 ECTS-point, indeholdende\n13 obligatoriske kernefaglige aktiviteter på mindst 80 ECTS-point, dybdestof på op til 30 ECTS-point og Faget idræt består af tre faglige områder: et praktisk-teoretisk, et naturvidenskabeligt og et humanistisksamfundsvidenskabeligt. selvstændigt kunne anvende fagets teoretiske og praktiske elementer i komplekse sammenhænge, herunder analysere og anvende fagets kerneområder, grundlæggende teorier, terminologi og arbejdsmetoder i relation til fagets institutionelle forankringer mellem stat, marked og civilsamfund. besidde idrætslige og bevægelsesmæssige egenfærdigheder samt kunne formidle og koble fagets praktiske og teoretiske discipliner. formulere og bearbejde fagets problemstillinger i forhold til en udvalgt målgruppe og udvise kommunikations- og organisationskompetence. perspektivere idræt og fysisk aktivitet i forhold til sundhed og funktionsevne på individ- og samfundsniveau. have et solidt kendskab til følgende faglige emner med omfangsmæssig hovedvægt på det praktiskteoretisk område praktisk-teoretisk idræt med kobling til fagdidaktisk teori med fokus på såvel individuelle som holdaktiviteter samt inde- og udeaktiviteter med fokus på: Kropsaktiviteter. Boldaktiviteter. Vandaktiviteter. Friluftsliv. humanfysiologisk idrætsteori omfattende anatomi, fysiologi og biomekanik med henblik på forståelse af fysisk aktivitets betydning for funktionsevne og sundhed. humanistisk-samfundsvidenskabelig idrætsteori med fokus på forståelse af idrættens betydning på såvel individ som samfundsniveau. have et indgående kendskab til udvalgte faglige områder af betydning for forskning, udvikling eller formidling. Stoffet skal perspektivere og videreføre progressionen af de faglige emner fra kernestoffet. Emnerne vælges inden for en af universitetet fastsat liste, der bør omfatte følgende emneområder træning og fysisk aktivitets betydning for sundhed og livsstil på individ- og samfundsniveau. praktik-teori kobling med fokus på særlige målgrupper, særlige emneområder/problemstillinger og udvalgte idrætslige aktiviteter. den fysiske aktivitets, idrættens og kroppens historiske og kulturelle funktion Informationsteknologi Det er en forudsætning for, at en kandidat kan opnå faglig kompetence i faget informationsteknologi i de gymnasiale uddannelser, at kandidaten opfylder de nedenfor beskrevne faglige mindstekrav. Kandidatens uddannelse skal omfatte studieaktiviteter med et samlet omfang på 120 ECTS-point, indeholdende selvstændigt kunne anvende faget i komplekse sammenhænge, herunder analysere informationsteknologiske problemstillinger med anvendelse af modeller, ræsonnementer og repræsentationsmåder der er karakteristiske for informationsteknologi. analysere, specificere, designe, konstruere og verificere informationsteknologiske systemer samt integrere disse aktiviteter i en systematisk udviklingsproces.\n14 redegøre for samspillet mellem IT-komponenter og de fysiske omgivelser. analysere sikkerhedsbehov og risikofaktorer, der skal tilgodeses ved udvikling af IT-systemer. perspektivere faglige indsigter og belyse informationsteknologiens aktuelle samfundsmæssige rolle samt fagets samspil med den historiske, kulturelle og teknologiske udvikling. beherske teknikker og metoder til formidling af informationsteknologiske emner til en udvalgt målgruppe med inddragelse af relevante hjælpemidler. have et solidt kendskab til følgende faglige emner programmering. algoritmer og datastrukturer. menneske-maskin interaktion. grafiske brugergrænseflader. maskinarkitektur og operativsystemer. netværk og kommunikationsprotokoller. dataopsamling, overvågning, regulering og styring. databaser. IT-sikkerhed. have indgående kendskab til udvalgte faglige områder af betydning for forskning, udvikling eller formidling. Stoffet skal perspektivere og videreføre progressionen af de faglige emner fra kernestoffet. Stoffet vælges inden for en af universitetet fastsat liste, der bør omfatte programmeringssprog, analyse og designmetoder, netværk, internetteknologi, interaktion med fysiske komponenter og systemudviklingsmetoder. Breddeaktiviteterne bør omfatte grundlæggende matematik. sandsynlighedsteori og statistik. modellering af et eller flere heterogene IT-systemer IT Det er en forudsætning for, at en kandidat kan opnå faglig kompetence i faget IT i de gymnasiale uddannelser, at kandidaten opfylder de nedenfor beskrevne faglige mindstekrav. Kandidatens uddannelse skal omfatte studieaktiviteter med et samlet omfang på 120 ECTS-point, indeholdende selvstændigt kunne anvende faget i komplekse sammenhænge, herunder analysere komplekse organisatoriske og informationsteknologiske problemstillinger med anvendelse af relevante metoder, modeller, ræsonnementer og repræsentationsmåder. tilrettelægge, analysere, designe og implementere organisatoriske IT-systemer. vurdere informationssystemers potentialer og konsekvenser samt de forandringer som brugen af IT medfører for organisationen. beherske teknikker og metoder til formidling af IT til en udvalgt målgruppe og med inddragelse af relevante hjælpemidler, herunder også egen brug af IT-værktøjer.\n15 have et solidt kendskab til følgende faglige emner programmering. systemarkitektur. databaser og datamining. systemudvikling. IT-strategi. projektstyring og organisatorisk implementering. menneske-maskin interaktion. IT-sikkerhed. have indgående kendskab til udvalgte faglige områder af betydning for erhvervsliv, forskning, udvikling eller formidling. Stoffet skal perspektivere og videreføre progressionen af de faglige emner fra kernestoffet. Emnerne vælges inden for en af universitetet fastsat liste, der bør omfatte systemudvikling, programmering og virksomhedssystemer. fet bør omfatte o rganisation. kommunikation Kemi Det er en forudsætning for, at en kandidat kan opnå faglig kompetence i faget kemi i de gymnasiale uddannelser, at kandidaten opfylder de nedenfor beskrevne faglige mindstekrav. Kandidatens uddannelse skal omfatte studieaktiviteter med et samlet omfang på 120 ECTS-point, indeholdende selvstændigt kunne anvende faget i komplekse sammenhænge, herunder kunne analysere en problemstilling med et naturvidenskabeligt indhold ud fra en kemisk synsvinkel og i kemiske termer formulere et spørgsmål, som kan løses eller belyses under anvendelse af kemiske modeller og metoder og kemisk empiri. kende og kunne anvende kvalitative og kvantitative kemiske modeller og kemisk empiri kritisk. forsvarligt kunne tilrettelægge og gennemføre eksperimentelle undersøgelser af et komplekst fænomen med kemiske metoder og teknikker. kunne analysere, bearbejde og formidle resultater fra kemiske undersøgelser. kunne perspektivere faglige indsigter og belyse kemiens samspil med den historiske, kulturelle og teknologiske udvikling. formidle kemifaglige emner til en udvalgt målgruppe med inddragelse af visuelle og/eller eksperimentelle hjælpemidler. have et solidt kendskab til fagområderne kemiske forbindelsers opbygning og kemisk binding. fysisk kemi (herunder kemisk termodynamik og kemisk kinetik). organisk og uorganisk kemi. analytisk kemi og spektroskopi. have kendskab til grundlæggende biologisk kemi. desuden have indsigt i kemiske eksperimenter med henblik på gymnasial undervisning. Studiet af de enkelte emner skal tilrettelægges, så kemiens eksperimentelle sider træder tydeligt frem.\n16 have indgående kendskab til udvalgte faglige områder af betydning for forskning, udvikling eller formidling. Stoffet skal perspektivere og videreføre progressionen af de faglige emner fra kernestoffet. Emnerne vælges inden for en af universitetet fastsat liste, der blandt andet bør omfatte anvendelser af faget inden for fagets grænseområder mod teknologi, sundhed og miljø og mod de andre naturvidenskaber, samt fordybelse inden for centrale kemiske emneområder. have et grundlæggende kendskab til matematik af betydning for formuleringen af kemiske modeller. fysik af betydning for kemi. anvendelse af IT i kemi. kemis samspil med de øvrige naturvidenskabelige fag Matematik Det er en forudsætning for, at en kandidat kan opnå faglig kompetence i faget matematik i de gymnasiale uddannelser, at kandidaten opfylder de nedenfor beskrevne faglige mindstekrav. Kandidatens uddannelse skal omfatte studieaktiviteter med et samlet omfang på 120 ECTS-point, indeholdende selvstændigt kunne anvende faget i komplekse sammenhænge, herunder analysere en matematisk problemstilling med anvendelse af tankegange, ræsonnementer og repræsentationsmåder, der er karakteristiske for matematik. perspektivere faglige indsigter og belyse matematikkens samspil med den historiske, kulturelle og teknologiske udvikling. kende, kunne udvikle og behandle matematiske modeller og kritisk kunne diskutere deres gyldighed. formidle matematikfaglige emner til en udvalgt målgruppe med inddragelse af visuelle eller beregningstekniske hjælpemidler. have et solidt kendskab til følgende faglige emner i nogenlunde samme omfang calculus. matematisk analyse. geometri. lineær algebra. algebra. sandsynlighedsteori og statistik. have indgående kendskab til udvalgte faglige områder af betydning for forskning, udvikling eller formidling. Stoffet skal perspektivere og videreføre progressionen af de faglige emner fra kernestoffet. Emnerne vælges inden for en af universitetet fastsat liste, der bør omfatte matematisk modellering inden for naturvidenskab samt et eller flere videregående fag inden for emnerne i kernestoffet suppleret med diskret matematik, algoritmer eller dynamiske systemer. I breddeaktiviteterne skal indgå matematikkens historie. indledende programmering/it.\n17 matematisk modellering fra et eller flere fagområder Multimedier Det er en forudsætning for, at en kandidat kan opnå faglig kompetence i faget multimedier i de gymnasiale uddannelser, at kandidaten opfylder de nedenfor beskrevne faglige mindstekrav. Kandidatens uddannelse skal omfatte studieaktiviteter med et samlet omfang på 120 ECTS-point, indeholdende selvstændigt kunne anvende faget i komplekse sammenhænge, herunder analysere tværfaglige multimedieproblemstillinger med anvendelse af modeller, ræsonnementer og repræsentationsmåder, der er karakteristiske for multimedier. specificere, designe, konstruere, analysere og evaluere multimedier samt integrere disse aktiviteter i en systematisk udviklingsproces. perspektivere faglige indsigter og belyse forskellige multimedieprodukters aktuelle samfundsmæssige rolle samt fagets samspil med den historiske, kulturelle og teknologiske udvikling. beherske teknikker og metoder til formidling af multimedieemner til en udvalgt målgruppe og med inddragelse af relevante hjælpemidler, herunder også egen brug af multimedieværktøjer i formidlingen. have et solidt kendskab til følgende faglige emner programmering. netværk og operativsystemer. hypermedier og databaser, herunder XML baserede teknikker. menneske-maskin-interaktion. teknikker til repræsentation og manipulation af digitale billeder, lyde og videostrømme. kommunikationsmodeller og fortælleteknikker. multimedieæstetik. designmetoder, herunder bl.a. storyboarding og grafisk layout. digital kulturteori. have indgående kendskab til udvalgte faglige områder af betydning for forskning, udvikling eller formidling. Stoffet skal perspektivere og videreføre progressionen af de faglige emner fra kernestoffet. Stoffet vælges inden for en af universitetet fastsat liste. De valgfrie dybdeaktiviteter bør omfatte multimedieprogrammering, computergrafik, 3D modellering og animation samt lyd og videobehandlingsteknikker. Breddeaktiviteter, hvor der kan indgå virtual reality. mobile medier og grænseflader. virtuel scenografi. computerspilsteori og produktionsteknikker Programmering Der stilles de samme faglige mindstekrav som for faget datalogi Kommunikation/IT Det er en forudsætning for, at en kandidat kan opnå faglig kompetence i faget kommunikation/it i de gymnasiale uddannelser, at kandidaten opfylder de nedenfor beskrevne faglige mindstekrav.\n18 Kandidatens uddannelse skal omfatte studieaktiviteter med et samlet omfang på 120 ECTS-point, indeholdende kunne anvende videnskabelige teorier og metoder inden for IT-baseret kommunikation. arbejde praktisk og teoretisk med computermediernes anvendelsesmuligheder. udforme og implementere formidlingsstrategier. tilpasse sig den IT-baserede kommunikations stadigt skiftende teknologiske grundlag. have et solidt kendskab til fagområderne medier og kommunikation, herunder teoretisk og empirisk analyse af computermedieret kommunikation. interaktionsdesign, herunder konceptudvikling med fokus på interaktivitet, brugervenlighed, brugergrænseflader og samspillet mellem menneske og maskine. konstruktion, programmering og værktøjer til 3D-grafik, grafisk design og multimediale former i computermedieret kommunikation. have kendskab til teoretisk og praktisk digital videoproduktion. udvikling af computerspil. desuden have indsigt i anvendelse af IT-baseret kommunikation inden for fagområderne humaniora, samfundsvidenskab samt naturvidenskab og teknik. have indgående kendskab til udvalgte faglige områder af betydning for forskning, udvikling eller innovation. Stoffet skal perspektivere og videreføre progressionen af de faglige emner fra kernestoffet. have et grundlæggende kendskab på bachelorniveau til medier og deres rolle i samfundet, og/eller designanalyse, designhistorie og designudvikling og/eller kendskab til international kommunikation. Fagdidaktik og videnskabsteori have kendskab til IT-undervisning og de didaktiske problemstillinger, der knytter sig til dette Materialeteknologi Det er en forudsætning for, at en kandidat kan opnå faglig kompetence i faget materialeteknologi i de gymnasiale uddannelser, at kandidaten opfylder de nedenfor beskrevne faglige mindstekrav. Kandidatens uddannelse skal omfatte studieaktiviteter med et samlet omfang på 120 ECTS-point, indeholdende kunne\n19 omsætte tekniske forskningsresultater samt naturvidenskabelig og teknisk viden til praktisk anvendelse ved udviklingsopgaver og ved løsning af tekniske problemer. opstille og behandle modeller af komplekse tekniske systemer, herunder kunne arbejde med åbne tekniske problemstillinger, der inddrager samfundsmæssige, økonomiske, miljø- og arbejdsmiljømæssige elementer. kombinere en praktisk synsvinkel med abstrakte formuleringer. gennemføre eksperimentelle undersøgelser af komplekse tekniske fænomener og formidle resultaterne. arbejde projektorganiseret og indgå i forskellige typer af samarbejde, herunder sådanne, der inddrager andre vidensområder end det tekniske eller inddrager mennesker med forskellig uddannelsesmæssig og kulturel baggrund. formidle tekniske emner til en valgt målgruppe med inddragelse af såvel teoretiske som eksperimentelle elementer. anvende IT som et redskab til problemløsning og kommunikation. have et solidt kendskab til fagområderne materialekarakterisering, herunder struktur, egenskaber, opførsel og holdbarhed. materialeprocesteknologi, herunder materialevalg, forarbejdning og sammenføjningsteknologi. have kendskab til materialeteknologisk arbejde i laboratorier og værksteder, der vil kunne anvendes i gymnasial undervisning. anvendelse af IT i materialeteknologisk sammenhæng. miljømæssige aspekter i forbindelse med materialevalg. desuden have indsigt i anvendelse af materialer til konstruktioner og produkter. have indgående kendskab til udvalgte faglige områder af betydning for forskning, udvikling eller innovation. Stoffet skal perspektivere og videreføre progressionen af de faglige emner fra kernestoffet. have et grundlæggende kendskab til matematisk analyse og lineær algebra. deskriptiv statistik. klassisk fysik. kemi Statik og styrkelære Det er en forudsætning for, at en kandidat kan opnå faglig kompetence i faget statik og styrkelære i de gymnasiale uddannelser, at kandidaten opfylder nedenfor beskrevne faglige mindstekrav. Kandidatens uddannelse skal omfatte studieaktiviteter med et samlet omfang på 120 ECTS-point, indeholdende kunne omsætte tekniske forskningsresultater samt naturvidenskabelig og teknisk viden til praktisk anvendelse ved udviklingsopgaver og ved løsning af tekniske problemer. opstille og behandle modeller af komplekse tekniske systemer, herunder kunne arbejde med åbne tekniske problemstillinger, der inddrager samfundsmæssige, økonomiske, miljø- og arbejdsmiljømæssige elementer. kombinere en praktisk synsvinkel med abstrakte formuleringer. gennemføre eksperimentelle undersøgelser af komplekse tekniske fænomener og formidle resultaterne. arbejde projektorganiseret og indgå i forskellige typer af samarbejde, herunder sådanne, der inddrager andre vidensområder end det tekniske eller inddrager mennesker med forskellig uddannelsesmæssig og kulturel baggrund. formidle tekniske emner til en valgt målgruppe med inddragelse af såvel teoretiske som eksperimentelle elementer. anvende IT som et redskab til problemløsning og kommunikation.\n20 have et solidt kendskab til fagområderne mekanik, herunder statik og styrkelære. laster på bærende konstruktioner. konstruktionslære, herunder design og udførelse af bygningskonstruktioner. have kendskab til byggeteknisk arbejde i laboratorier og værksteder, der vil kunne anvendes i gymnasial undervisning. anvendelse af IT ved projektering af bærende konstruktioner. bygningsmaterialer, herunder træ, stål samt beton og andre porøse materialer. desuden have indsigt i byggetekniske normer og standarder. have indgående kendskab til udvalgte faglige områder af betydning for forskning, udvikling eller innovation. Stoffet skal perspektivere og videreføre progressionen af de faglige emner fra kernestoffet. have et grundlæggende kendskab til matematisk analyse og lineær algebra. klassisk fysik Teknikfag Byggeri og energi Det er en forudsætning for, at en kandidat kan opnå faglig kompetence i faget teknikfag i de gymnasiale uddannelser, at kandidaten opfylder de nedenfor beskrevne faglige mindstekrav. Herudover skal kandidaten - gennem uddannelse og erhvervsmæssigt virke - have erhvervet sig en grad af professionalisme, der matcher sædvanlig praksis hos relevante erhvervsvirksomheder. De faglige mindstekrav bygger på studieaktiviteter med et samlet omfang på 120 ECTS-point, indeholdende kunne omsætte tekniske forskningsresultater samt naturvidenskabelig og teknisk viden til praktisk anvendelse ved udviklingsopgaver og ved løsning af tekniske problemer. opstille og behandle modeller af komplekse tekniske systemer, herunder kunne arbejde med åbne tekniske problemstillinger, der inddrager samfundsmæssige, økonomiske, miljø- og arbejdsmiljømæssige elementer. kombinere en praktisk synsvinkel med abstrakte formuleringer. gennemføre eksperimentelle undersøgelser af komplekse tekniske fænomener og formidle resultaterne. arbejde projektorganiseret og indgå i forskellige typer af samarbejde, herunder sådanne, der inddrager andre vidensområder end det tekniske eller inddrager mennesker med forskellig uddannelsesmæssig og kulturel baggrund. formidle tekniske emner til en valgt målgruppe med inddragelse af såvel teoretiske som eksperimentelle elementer. anvende IT som et redskab til problemløsning og kommunikation. have et solidt kendskab til fagområderne planlægning. projektering. konstruktion. energi og miljø på det byggetekniske område. have kendskab til grundtrækkene i\nForslag til: Selvstyrets bekendtgørelse nr. xx af xxxx 2015 om undervisningskompetence på den gymnasiale uddannelse (pædagogikumbekendtgørelsen).\nForslag til: Selvstyrets bekendtgørelse nr. xx af xxxx 2015 om undervisningskompetence på den gymnasiale uddannelse (pædagogikumbekendtgørelsen). I medfør af 57, stk. 2 og 3 i Inatsisartutlov nr. 13 af


Apple frigiver watchOS 6.2 med enkelte nyheder | ON X\nDer er en ny opdatering til Apple Watch klar. Den indeholder blandt andet understøttelse af in app-køb i App Store.\nApple har frigivet watchOS 6.2 med enkelte nyheder. Der er blandt kommet understøttelse af in app-køb i Apple Watch's App Store samt EKG-funktionalitet i Chili, Tyrkiet og New Zealand. Med understøttelse af in app-køb direkte på Apple Watch kan udviklere nu sælge apps med in app-køb funktionalitet eller abonnementer.\nOpdateringen retter også en fejl relateret til musikafspilning. I visse tilfælde er musikken stoppet, hvis man skiftede fra Wi-Fi til Bluetooth på grund af en fejl. Denne fejl er nu rettet.\nOpdateringen indeholder også sikkerhedsforbedringer.\nI betatesten af denne opdatering har der været tegn på en ny funktion kaldet CarKey, der som navnet siger, ville gøre det muligt at bruge Apple Watch som bilnøgle. Denne funktion ser ikke ud til at være kommet med i den endelige version.\nDu opdaterer til watchOS 6.2 via Apple Watch-appen på din iPhone. Under opdateringen skal uret sættes til opladning og have mindst 50% strøm. Det skal også være forbundet til iPhonen under hele opdateringen. iPhonen skal derfor ikke være alt for langt væk.\nSkal opdatere iPhone først før, denne opdatering