Startpakke til programledelsen. - Vejledning til fasen identificering af program - PDF\nDownload "Startpakke til programledelsen. - Vejledning til fasen identificering af program"\n1 Startpakke til programledelsen - Vejledning til fasen identificering af program December 2015\n3 Indhold LÆSEVEJLEDNING OVERBLIK OVER STARTPAKKEN INTRODUKTION TIL STARTPAKKEN HVORNÅR SKAL STARTPAKKEN ANVENDES? HVAD BØR VÆRE PÅ PLADS INDEN STARTPAKKEN TAGES I BRUG? HVORDAN SKAL MAN BRUGE STARTPAKKEN? HVAD ER DE CENTRALE LEVERANCER? AKTIVITETER I STARTPAKKEN AKTIVITETER I UGE 1 (DEN FØRSTE UGE) AKTIVITETER I UGE 2-4 (DEN FØRSTE MÅNED) AKTIVITETER I UGE 5-12 (DET FØRSTE KVARTAL) SÆRLIGT FOR EVOLUTIONSPROGRAMMER BILAG A: TIDSPLAN Startpakke til programledelsen Side 3\n4 Læsevejledning Startpakken beskriver de centrale aktiviteter, der bør gennemføres for at komme godt fra start og få defineret rammerne for et program i den første fase af programmodellen Identificering af et program. Startpakken retter sig primært mod formanden for programstyregruppen (programejer) og programlederen. Hvem henvender dokumentet sig til? Vejledningen henvender sig primært til: Formanden for programstyregruppen (programejer), der er ansvarlig for at etablere programmet samt for at lede programmet frem mod realisering af de forventede gevinster. Formanden skal sikre, at programlederen har de rette rammer at arbejde under og har muligheder for at gennemføre programmet. en, der er blevet udpeget til at lede og styre et program, som skal til at starte. en er ikke nødvendigvis udpeget, når den første programfase indledes, men det vil typisk være tilfældet. Sekundært henvender startpakken sig til det programteam, der deltager i programmet i forbindelse med gennemførelse af den første fase i programmet (identificering af et program). Hvad er formålet med dokumentet? Startpakken skal være en hjælp til at etablere de rigtige rammer for et program: Ved at vejlede om de væsentligste aktiviteter, der bør gennemføres i fasen Identificering af program Ved at sikre fokus på de vigtigste leverancer i fasen Identificering af program Startpakken skal understøtte formanden og programlederen i arbejdet frem mod godkendelse af programgrundlaget (obligatorisk ledelsesprodukt) og en plan for gennemførelse af præciseringsfasen, hvor det detaljerede programdesign vil blive udarbejdet og den detaljerede programplanlægning og forberedelse af de enkelte programbølger vil foregå. Anbefalinger til aktiviteter i identificeringsfasen tager udgangspunkt i god praksis fra HM Government modellen Managing Successful Programmes (herefter refereret til som MSP) samt Ministeriernes projektkontors erfaringer med vejledning af programmer. Startpakken er ikke obligatorisk, men derimod et valgfrit værktøj, som myndighederne kan vælge at anvende. Hvad er baggrunden for dokumentet? Der er en stigende tendens til at organisere projekter i programmer i statslige institutioner. Dette er en ny faglig udfordring for størstedelen af de statslige institutioner. Derfor er der en voksende efterspørgsel efter rammer og vejledning i forhold til opstart og gennemførelse af programmer. Hvor statslige myndigheder gennem mange år har bedrevet projektledelse, er programledelse en ny ledelses- og styringsdisciplin for styrelserne herunder for programstyregruppen og programlederen. Flere myndigheder har derfor efterspurgt hjælp til, hvordan de skal gribe programmer an og komme godt i gang. Startpakke til programledelsen Side 4\n5 Hvad indeholder dokumentet? Dokumentet omfatter: Programledelsens overblik over aktiviteter og leverancer for fasen identificering af program Introduktion til startpakken herunder rammer for anvendelse af startpakken Detaljeret beskrivelse af udvalgte aktiviteter Særlige opmærksomhedspunkter for evolutionsprogrammer Da startpakken fungerer som en trin-for-trin beskrivelse af aktiviteter, suppleres dokumentet af en tidsplan for gennemførelse af aktiviteter (Microsoft Project). Denne er vist i overbliksform i Bilag A. Hvilken sammenhæng indgår dokumentet i? Startpakken forudsætter, at man har læst vejledningen til den fællesstatslige programmodellen og vejledning om programgovernance. Startpakken skal i øvrigt ses i sammenhæng med: Ledelsesintroduktion til programmodellen Introduktion til programmer Skabeloner og vejledninger til ledelsesprodukter Startpakke til programledelsen Side 5\n6 1. Overblik over startpakken Startpakken skal hurtigt give et overblik over aktiviteter, når et program skal startes op og være en hjælp til både erfarne programledere og mindre erfarne programledere. Startpakken indeholder: Væsentlige aktiviteter og leverancer i programfasen identificering af program Overordnet tidsplan for gennemførelse af fasen identificering af program; se bilag A Nedenfor er væsentlige aktiviteter og centrale leverancer listet; start med at vurdere: 1. Hvilke aktiviteter der allerede er gennemført (sæt X i kolonnerne Udført? i oversigten nedenfor) 2. Hvilke leverancer er udarbejdet (fx dokumenter fra en foranalyse eller øvrige beskrivelser af programmet) 3. Hvilke aktiviteter er ikke relevante i jeres program 4. Hvilke aktiviteter/leverancer er du i tvivl om Du kan læse en mere detaljeret beskrivelse af aktiviteter og leverancer i afsnit 3 For hver aktivitet fremgår det; hvem der er ansvarlig (A), og hvem der kan/skal deltage (D). For hver leverance fremgår det, om leverancen er et input til programgrundlaget, der er det obligatoriske ledelsesprodukt i fasen identificering af program. Aktiviteter Udført? Programejer Forandringsejer Programstyregruppen Programteam Leverance Del af programgrundlaget Udført? Gennemlæs eksisterende materiale Gennemfør modenhedsvurdering Sparringsmøde med MPK A D A D (D) A D Modenhedsvurdering Første uge Detailplanlæg måned 1 A D Tidsplan for den første måned Udarbejd rollebeskrivelser til programteam Skitser interessentbillede A D D Forbered 1. møde med formand for programstyregruppe Møde ml. Formand og Skaf programlokation D A A A A A Dokument med rollebeskrivelse Verificer kommissorium D A Kommissorium endeligt afklaret med bestyrelsen Startpakke til programledelsen Side 6\n7 Aktiviteter Udført? Programejer Forandringsejer Programstyregruppen Programteam Leverance Del af programgrundlaget Udført? Afklar/få godkendt sammensætning af programstyregruppen, D A hvis det udestår og ind- kald til møde Udpeg forandringsejere D A Første måned Udpeg programteam og gennemfør kick-off Etabler programinfrastruktur Workshop om vision A D D A D Programdokumentarkiv, programstyringsprocesser mv. D A D Udarbejd forslag til vision D D A Udkast til vision X Workshop om interessenter og håndtering A D D Overordnet interessentbillede herunder håndtering Workshop om gevinster A D D D Overordnet gevinstbeskrivelse X Workshop om gevinstdiagram D A Skitse til gevinstdiagram X X Detailplanlæg måned 2 og 3 A D D Tidsplan for måned 2 og 3 i programmet Afhold møde 1 i Programstyregruppen Forbered kick-off med Programstyregruppen D A Programstyregruppepræsentation samt kommissorium for programstyregruppen D A D Godkendt vision og overordnede gevinster Workshop om fremtidsmodel i programteam A D Workshop med interessenter om vision og fremtidsmodel A D D D Skitser fremtidsmodel Skitser programleverancer A D D Overordnet skitse til fremtidsmodel A D D Oversigt over overordnede leverancer i programmet X X Skitser programbølge og projekter A D D D Forventede projekter og programbølger X Første kvartal Udarbejd overordnet bølgeplan for program Start skrivning af samlet programgrundlag Beskriv og afklar programorganisering Skitser ressourcebehov Workshop om programudgifter A D D D Udkast til overordnede milepæle for programmet D A A D D D Udkast til forventet programorganisation A D D Udkast til forventet bemanding og antal programressourcer A D D D Forventede programudgifter X X X X X Workshop om programrisici A D D D Udkast til risikoprofil X Udarbejd overordnet businesscase Afklar anmeldelse til itprojektrådet Udarbejd plan for præciseringsfasen A D D Foreløbig businesscase A D A D D Udkast til plan for præciseringsfasen Startpakke til programledelsen Side 7\n8 Udarbejd mobiliseringsplan Udarbejd samlet programgrundlag Forbered møde 2 med Programstyregruppen Afhold møde 2 med Programstyregruppen A D D Plan for mobilisering af programressourcer i præciseringsfasen A D Udkast til programgrundlag D A D Programstyregruppepræsentation D A D Godkendt programgrundlag og plan for præciseringsfasen Startpakke til programledelsen Side 8\n9 2. Introduktion til Startpakken Når et programkommissorium er vedtaget i topledelsen, påbegyndes Identificering af program. Identificering af program er typisk en kortere og intensiv fase i et programforløb, der gennemføres over en periode på ca. 3 måneder. 2.1 Hvornår skal startpakken anvendes? Startpakken skal anvendes i fasen Identificering af program, hvor de overordnede rammer for programmet skal fastlægges af programstyregruppen. Formålet med startpakken er at bringe programmet frem til godkendelse af ledelsesproduktet programgrundlaget og planen for næste fase, således at fasen præcisering af program kan igangsættes. Figur 1 Programmodellens faser Startpakke 9 PROGRAMTEMAER FASEMODELLEN Identificering af program Præcisering af program Ledelse af programbølger Levering af forandringsevne Realisering af gevinster ed Lukning af program 2.2 Hvad bør være på plads inden startpakken tages i brug? Sædvanligvis vil følgende roller være besat inden fasen Identificering af program påbegyndes: Programbestyrelsen er nedsat/har bestilt et forandringsprogram Programbestyrelsen har udpeget formanden for programstyregruppen (kaldes også programejer) er udpeget Hvis programbestyrelsen mod forventning ikke er nedsat, vil dette også være en kerneaktivitet i fasen Identificering af program. Dette vil sædvanligvis være en aktivitet, der påhviler topledelsen og/eller formanden for programstyregruppen. Inden identificering af program påbegyndes, er det vigtigt, at følgende er til stede: En overordnet forretningsstrategi for området Programkommissorium Programkommissoriet er ikke nødvendigvis ét dokument, men kan være ét eller flere dokumenter, der tilsammen fastlægger: Strategiske mål for programmet Kritiske succesfaktorer for programmet Startpakke til programledelsen Side 9\n10 Kritiske interessenter Forretningsmæssig og organisatorisk kontekst for programmet Forventet organisatorisk forandringsevne som programmet skal levere (ændrede ydelser, processer, kompetencer mv.) Forventede gevinster Forventninger i forhold til tidsmæssige, økonomiske og ressourcemæssige rammer Forudsætninger og barrierer for programmet Sammenhæng mellem programmet og øvrige planlagte initiativer Mv. Evolutionsprogrammer er programmer, der er opstået eller har udviklet sig fra allerede etablerede og/eller definerede projekter med behov for stærk koordination og fælles mål- og rammesætning. Disse typer programmer adskiller sig i opstartsfasen bl.a. ved, at der skal være særligt fokus på at vurdere, hvilke igangsatte projekter, der skal fortsætte/lukke/ændres samt, om den etablerede projektgovernance skal bestå indenfor rammerne af den governance, der skal etableres for programmet. I afsnit 4 fremgår de særlige aktiviteter, der skal være fokus på ved evolutionsprogrammer. 2.3 Hvordan skal man bruge startpakken? Forslaget til den konkrete tidsplan for gennemførelse af aktiviteter i startpakken baserer sig på, at fasen identificering af program kan gennemføres på tre måneder. Hvis perioden er kortere/længere dimensioneres aktiviteter og den tidsmæssige udstrækning heraf blot til at matche behovet i det enkelte programforløb. Konkret skal startpakken anvendes som følger: og formanden for programstyregruppen gennemlæser startpakken og vurderer i fællesskab, hvilke aktiviteter der er relevante, og hvilke der bør tilføjes i forhold til den konkrete situation. tilpasser den generiske tidsplan for fasen identificering af program (se bilag A) til den konkrete situation med angivelse af ansvarsfordeling mellem formanden og programleder samt Forandringsejer (-ejere). og formanden (og forandringsejer når udpeget) gennemgår sammen planen og justerer om nødvendigt., formanden og forandringsejer gennemfører aktiviteter iht. planen. 2.4 Hvad er de centrale leverancer? Der er fire primære resultater, der skal nås i denne fase; Finansiering af programmet skal være sikret evt. finansiering af igangsætning af programfasen præcisering af program; i den fase kan finansiering for en eller flere programbølger sikres (igennem verifikation af programkommissoriet) Programstyregruppen skal etableres Programgrundlaget skal godkendes som afsæt for den detaljerede planlægning af programmet i fasen Præcisering af program Næste programfase Præcisering af program skal være planlagt. Startpakken omfatter en plan for gennemførelse af de centrale aktiviteter i fasen identificering af program, som sikrer de ovenstående resultater. Startpakke til programledelsen Side 10\n11 3. Aktiviteter i startpakken Startpakken er et praktisk redskab til programlederen og formanden for programstyregruppen i forhold til at få skabt rammerne for programmet. Derfor er der nedenfor en konkret beskrivelse af hver aktivitet. Aktiviteterne nedenfor er overordnet inddelt i 3 grupper og er en uddybning af aktiviteterne i figuren i afsnit 1: Aktiviteter i uge 1 (Første uge): Forbereder det første møde mellem programleder og formanden for programstyregruppen samt verificerer programkommissoriet. Aktiviteter i uge 2-4 (Første måned): Forbereder det første møde i programstyregruppen, hvor programstyregruppen konstituerer sig og godkender planen for det videre arbejde i fasen identificering af program. Aktiviteter i uge 5-12 (Første kvartal): Udarbejder programgrundlaget og forbereder mødet med programstyregruppen om faseovergangen, hvor programgrundlaget og planen for præciseringsfasen godkendes. For hver aktivitet beskrives overordnet: Hvem der skal inddrages i forberedelse og gennemførelse af aktiviteten Formål med at gennemføre aktiviteten Hvad aktiviteten omfatter Om aktiviteten skal resultere i et dokument og/eller en beslutning 3.1 Aktiviteter i uge 1 (den første uge) Aktiviteterne i den første uge som ny programleder vil afhænge dels af, om der er udarbejdet et programkommissorium dels af, i hvilket omfang der er gennemført foranalyser som en del af forberedelsen af programmet. Nedenstående aktiviteter forudsætter, at der er etableret et programkommissorium som afsæt for at igangsætte programmet. Er dette ikke tilfældet, skal programlederen og formanden for programstyregruppen indledningsvis afklare, hvordan programkommissoriet bliver etableret eller formålet med programmet bliver bekræftet. Programkommissoriet eller anden lignende dokumentation for programmet formål (jf. afsnit 2.2) er således udgangspunktet for programmet, som skal være godkendt af programbestyrelsen forud for igangsætning af et program. Aktiviteterne i uge 1 har særligt fokus på: At sikre overlevering af viden fra arbejdet med udarbejdelse af programkommissoriet eller lignende herunder eventuelle gennemførte foranalyser At få afstemt forventninger mellem programleder og formanden for programstyregruppen om det kommende samarbejde At sikre klare rammer for arbejdet i fasen Identificering af program igennem en verifikation af programkommissoriet At sikre en køreplan for arbejdet i den første måned herunder afklare ressourcebehov Startpakke til programledelsen Side 11\n12 Nedenfor er de enkelte aktiviteter kort beskrevet. Gennemlæs eksisterende materiale en skal skabe sig et overblik over eksisterende materiale dels for at vurdere, hvilke afklaringer der skal være fokus på i fasen identificering af program, og dels for at opbygge den fornødne indsigt i rammerne for programmet. Det er væsentligt, at programlederen vurderer, hvor der er behov for at verificere rammerne for programmet, så programmet ikke tager afsæt i forkerte rammer. Der skal afsættes tid til at læse materialet og eventuelt gennemføre møder med nogle af dem, der har produceret input til fx kommissoriet. Afhængig af omfanget af dokumentation, kan det være nødvendigt at lade programteamet være dem, der læser de mere detaljerede analysedokumenter mv. Eksempler på relevant materiale: Programkommissoriet eller lignende Forretnings- og it-strategier Ledelsesnotater Beslutningsreferater fra møder i programbestyrelsen Analyserapporter fra eventuelle foranalyser Gennemfør modenhedsvurdering Organisationer bør indledningsvis foretage en modenhedsvurdering for at afdække organisationens modenhed i forhold til processer for at kunne lede og styre et program. Det vil give et billede af omfanget af opgaven, der er forbundet med et mobilisere programorganisationen både kompetencemæssigt og i forhold til at skabe nødvendige processer og procedurer. Det anbefales at anvende modenhedsmodellen P3M3, der er en forkortelse for Portefolio, Programme and Project Management Maturity Model. Modellen er velegnet til at vurdere modenheden i en organisation, før man begynder aktiviteter omkring porteføljer, programmer og projekter. P3M3 er ejet af det engelske Core Cabinet Office, som også ejer PRINCE2 og MSP. Konkret består øvelsen i at besvare en række spørgsmål inden for følgende kategorier: ledelseskontrol, styring af gevinster, styring af økonomi, styring af interessenter, styring af risici, organisationens styreform (governance) og styring af ressourcer. Modellen er nærmere beskrevet i dokumentet Vejledning til P3M3-modenhedsanalyse. Sparringsmøde med MPK I forbindelse med opstart af nye programmer, kan myndighederne tage kontakt til MPK og få sparring i forhold til anvendelse af programmodellen herunder startpakken og design af programgovernance samt kontakt til rådssekretariatet i MKP om risikovurdering af programmet i Statens it-projektråd. Inden mødet er det afgørende, at man har: Læst vejledning til den fællesstatslige programmodel Læst startpakken Læst om obligatoriske governancefora i vejledning til programgovernance Forberedt spørgsmål til MPK Programejer/styregruppeformand bør deltage i mødet for at få indsigt i, hvad der ledelsesmæssigt forudsættes for at gennemføre et program herunder forstå den styringsmæssige opgave, som programmet står overfor. Detailplanlæg måned 1 Der skal udarbejdes en detaljeret plan for gennemførelse af aktiviteter i den første måned af programmet fx med afsæt i de aktiviteter, der er anbefalet i startpakken. Tidsplanen skal være på et detailniveau, der understøtter estimering af behov for ressourcer i programteamet samt skaber et styringsgrundlag, der sikrer, at de planlagte workshops og møder kan afvikles som forventet. Det er således væsentligt, at planen forholder sig til de aktiviteter, der skal gennemføres for at forberede workshops og møder. Startpakke til programledelsen Side 12\n13 Udarbejd rollebeskrivelser til programteamet Der skal udarbejdes en oversigt over relevante projekt- og programprofiler i forhold til gennemførelse af identificeringsfasen med en beskrivelse af forventet rolle i teamet, væsentligste opgaver samt de nødvendige kompetencer. Rollebeskrivelserne kan tage afsæt i rollebeskrivelserne i den fællesstatslige programmodel. Beskrivelserne skal være så detaljerede, at man på baggrund af disse kan udpege, hvilke konkrete ressourcer i organisationen der skal være en del af teamet. Kompetencer bør være prioriteret i krav og ønsker, da der ikke nødvendigvis kan findes profiler med alle de efterspurgte kompetencer. Det kan være relevant at inddrage ressourcer fra organisationens projektkontor/projektenhed ift. sparring om profiler og rolle-/kompetencebeskrivelser. Skitser interessentbillede Der skal skabes et overblik over programmets interne og eksterne interessenter hurtigst muligt for at programleder og formanden sammen kan lægge en overordnet strategi for interessenthåndtering. Bl.a. kan det være et input til sammensætning af programstyregruppen og udpegning af deltagere til programmets programteam. Hvis der allerede på dette tidspunkt er identificeret en forandringsejer, kan denne med fordel give input til interessentbilledet. Derudover er interessentbilledet et input til, hvem der bør inddrages i workshops om bl.a. gevinster (aktivitet i den første måned) og øvrige workshops i fasen identificering af program. Det væsentligste er at få et billede af alle interessenterne og deres overordnede aktie/interesse i programmet. Der skal på dette tidspunkt ikke udarbejdes en detaljeret interessentanalyse. Forbered 1. møde med formand for programstyregruppen Forud for mødet med programejer/styregruppeformanden skal programleder have læst programkommissoriet og andre centrale dokumenter fra eventuelle foranalyser. Formålet er at have forberedt centrale elementer, der skal afklares med formanden og eller bestyrelsen, hvis der er væsentlige uklarheder i programkommissoriet. skal endvidere have forberedt beslutningsoplæg om: Detailplan for første måned Etablering af programteam (rollebeskrivelser jf. ovenfor) Forslag til deltagere i programstyregruppen (baseret på interessentbilledet) Forslag til deltagere på workshops i den første måned; så workshops kan indkaldes Forslag til programlokation, jf. nedenfor skal endvidere have forberedt sig på at drøfte samarbejdsform mellem programleder og formanden herunder programleders forventninger til/behov for sparring med formanden for styregruppen samt styregruppeformandens behov for løbende information og inddragelse. Dette vil bl.a. afhænge af programleders erfaring og kompetencer set i forhold til programmets omfang og kompleksitet. Konkret kan dette handle om både formøder forud for programstyregruppemøder og løbende sparringsmøder. Møde ml. formand og programleder På mødet skal følgende besluttes, for at programlederen kan køre videre med de aktiviteter, der er skitseret i startpakken: Behov for afklaringer/tilpasninger af programkommissoriet Plan for den første måned herunder centrale deltagere til workshops mv. Antal og profiler til programteam i programmet Programlokation Deltagere i programstyregruppen Indhold på første møde i programstyregruppen (jf. sidste aktivitet under Første måned ). Rollefordeling mellem programleder/formand fx ift. udpegning af programstyregruppen og udpegning af centrale interessenter til deltagelse i workshops (hvem tager den indledende kontakt) Skaf programlokation Det er en klar fordel, hvis programmet har en fast lokation til arbejdet i programteamet og til at kunne afholde workshops mv. Lokationen kan godt skifte henover programmets faser i takt med, at programorganisationen vokser. Det er ligeledes centralt, at programleder og programteamet fysisk placeres sammen for at kunne arbejde så effektivt som muligt og sikre sammenhæng mellem de mange aktiviteter, der skal afvikles i fasen identificering af program. en skal sikre, at der er en velfungerende fælles lokation, inden programteamet skal begynde at arbejde. Dette er både centralt af hensyn til at skabe det fælles team og fordi teamet hurtigt skal kunne fungere og levere centrale leverancer i forhold til at få skabt rammerne for programmet. Startpakke til programledelsen Side 13\n14 Verificer kommissorium Aktiviteten er relevant, hvis programleder og formanden vurderer, at der er behov for at verificere elementer i programkommissoriet eller få etableret et programkommissorium, fordi gennemgangen af eksisterende dokumenter viser, at de helt overordnede rammer ikke er på plads. Er der blot tale om en verifikation af programkommissoriet kan dette gøres på flere måder. Tilgangen vil afhænge af omfanget af uklarheder i programkommissoriet. Jo flere uklarheder desto mere behov for dialog: (i) møde mellem formanden for programstyregruppen, programleder og formanden for bestyrelsen (ii) ekstraordinært møde med hele programbestyrelsen (iii) skriftlige afklaringer Hvis der er behov for at udarbejde et programkommissorium, skal programbestyrelsen orienteres om, at fasen identificering af program som udgangspunkt sættes på stand by, og der skal laves en plan for udarbejdelse af og godkendelse af programkommissoriet. Det er afgørende, at de centrale rammer for programmet er på plads for, at man ikke spilder ressourcer på at løbe den forkerte vej. Det kan evt. være programteamet, der som den første aktivitet udarbejder programkommissoriet. 3.2 Aktiviteter i uge 2-4 (den første måned) Aktiviteterne i uge 2-4 har særligt fokus på: At få etableret og konstitueret programstyregruppen, så der skabes det nødvendige beslutningsforum i programmet At få etableret et programteam, der kan bistå med at gennemføre de mange aktiviteter i fasen identificering af program At få detaljeret formålet med programmet (vision og gevinster) så dette kan være guidende for programmet fra start af At sikre en køreplan for arbejdet i den resterende del af fasen I forbindelse med etablering af programteamet er det væsentligt, at programleder og formanden for programstyregruppen sammen vurderer, hvordan programorganisationen vil udvikle sig henover programmets levetid. Således vil der sædvanligvis i fasen identificering af program opbygges et mindre programteam, der udbygges i takt med, at programmet tager form herunder de enkelte projekter og programbølger igangsættes. I vejledningen til den fællesstatslige programmodel er det beskrevet, hvordan programorganisationen (roller) bør bemandes henover programmets faser. Generelt vil omfanget af aktiviteter afhænge af, hvilke aktiviteter der er gennemført i en eventuel foranalysefase. Det er derfor centralt, at programlederen (og programteamet) dokument for dokument vurderer, hvilke informationer, beslutninger og rammer for programmet der allerede er skitseret i foranalysen og derfor primært skal verificeres af programmet samt mappes i forhold til de produkter, der skal etableres i fasen identificering af program. Nedenfor er de enkelte aktiviteter kort beskrevet. Afklar/få godkendt sammensætning af programstyregruppen Sædvanligvis vil det være formanden for programstyregruppen, der kontakter de enkelte medlemmer af programstyregruppen. I særlige tilfælde kan det også være formanden for bestyrelsen eller andre i programbestyrelsen, der tager den indledende kontakt. Sammensætning af programstyregruppen kan også være en politisk aftale mellem flere ministerområder. I forbindelse med, at de enkelte medlemmer kontaktes skal følgende kommunikeres: Formål med programmet Overordnede rammer for programmet Formålet med deres deltagelse i programstyregruppen Styregruppemedlemmets overordnede rolle i programstyregruppen Forventet omfang af deltagelse Ovenstående vil programlederen skulle sikre information om fx en særlig præsentation, der kan udsendes. Når alle medlemmer er udpeget indkaldes det første møde i programstyregruppen jf. forslag til agenda (sidste aktivitet i Første måned ). Startpakke til programledelsen Side 14\n15 Afklar/få godkendt sammensætning af programstyregruppen Udpeg forandringsejere Sædvanligvis vil det være formanden for programstyregruppen, der udpeger og kontakter de enkelte forandringsejere. I særlige tilfælde kan det også være andre i programstyregruppen eller formanden for bestyrelsen, der tager den indledende kontakt. I forbindelse med, at de enkelte forandringsejere kontaktes, skal følgende kommunikeres: Formål med programmet Overordnede rammer for programmet Formålet med deres deltagelse i programmet og evt. programstyregruppen Deres overordnede rolle i programmet Forventet omfang af deltagelse Ovenstående vil programlederen skulle sikre information om, fx en særlig præsentation, der kan udsendes. Når den enkelte forandringsejer er udpeget, kan programlederen gennemføre et særskilt møde med dem, eller de kan deltage i det fælles kick-off (jf. nedenfor) med programteamet. Udpeg programteam og gennemfør kick-off Som udgangspunkt vil det være programleder, der tager kontakt til de enkelte deltagere i programteamet. Indledningsvis er der dog behov for, at deltagelse i programmet er aftalt med den enkeltes linjeleder, og at linjeleder har taget en indledende snak med vedkommende for at aftale deltagelse i programmet. Som afsæt for linjeleders samtale med en programdeltager vil følgende være relevant: Formål med programmet Overordnede rammer for programmet Programdeltagers overordnede rolle i programmet Forventet omfang af deltagelse (antal timer og samlet periode) Hvordan vedkommende bevarer tilknytning til basisorganisationen (linjen) Som afsæt for programleders samtale med en programdeltager vil følgende være relevant: Detaljeret gennemgang af rammer for programmet Programdeltagers rolle i programmet herunder forventninger til kompetencer Praktisk information om opstart, lokation, timeregistrering mv. Materiale vedkommende bør læse for at få indsigt (opstartspakke) Når programteamet er udpeget og allokeret gennemføres kick-off for at samle teamet og sikre et fælles vidensniveau som afsæt for at gennemføre fasen Identificering af program. På kick-off skal fx følgende drøftes: Programkommissoriet Detailplan for første måned samt overordnet plan for resten af programfasen Interessentbilledet og håndtering s forventninger til programteamet Den enkeltes rolle i teamet Samarbejdsform i programmet Mv. Startpakke til programledelsen Side 15\n16 Etabler programinfrastruktur Med infrastruktur menes på dette tidspunkt primært rammer for konfigurationsstyring af dokumenter jf. nedenfor og processer for programstyring (vil være begrænset, så længe der ikke er etableret projekter i programmet) men vil bl.a. handle om samspillet mellem programteamet/programlederen og programstyregruppen fx processer for rapportering til programstyregruppen samt håndtering/eskalering af emner, risici og ændringshåndtering ift. rammer for programmet og ledelsesprodukter, der er godkendt i programstyregruppen. Konfigurationsstyring er centralt for at få skabt de rette rammer for at arbejde med kvalitet i programmet og handler bl.a. om: Filstruktur og filplacering Navnestandard og kriterier for versionering Dokumentejerskab Krav til review og kriterier for godkendelse (kvalitetsplan) Deadlines for færdiggørelse (i forhold til fremdrift) tid afsættes til review mv. Styring af afhængigheder mellem dokumenter/leverancer Workshop om vision i programteam Arbejdet med at skabe en kommunikerbar vision bør tage afsæt i en brainstormseance i programteamet og gerne med deltagelse af forandringsejer. Afsættet for visionen er programkommissoriet og selve seancen kan gennemføres fx ved (i) At alle formulerer deres bud på visionen fx ved først at formulere en række centrale ord og herefter formulere sætninger med brug af ordene, der til sidst kondenseres til bud på vision (ii) De enkelte bud vurderes i forhold til følgende parametre: Hvor godt rammer den det samlede programs resultat Hvor mange interessentgrupper rammer den Hvor let er den at forstå Hvor målbar er den Hvor fleksibel er den (holdbarhed i programmets levetid) I hvilket omfang motiverer den til forandring (iii) Top tre visioner raffineres og rates igen jf. ovenstående Udarbejd forslag til vision Jf. programmodellen og skabelon heri skal der udarbejdes et visionsdokument. Dette skal tage endelig form i næste fase præcisering af program, men et udkast til vision udarbejdes allerede her. Formålet med at udarbejde en programvision er, at programmet klart kan formulere, hvad myndigheden/interessenterne får ud af at gennemføre programmet. Målgruppen for kommunikationen om programmets vision er alle programmets interne og eksterne interessenter. Dokumentet omfatter følgende: Konkret formulering af visionen (se tjekliste i skabelonen) Kontekst for visionen i form af fx baggrund og rammer for at kunne realisere visionen Det kan være en fordel at få en kommunikationsekspert til at kvalitetssikre den konkrete formulering af visionen, så man sikrer, at visionen er tilstrækkelig kommunikerbar i forhold til den samlede interessentkreds henover programmets levertid. Dokumentet er et ledelsesprodukt og skal godkendes af programstyregruppen i næste fase. Startpakke til programledelsen Side 16\n17 Workshop om interessenter og håndtering Som afsæt for den detaljerede planlægning af måned 2 og 3, herunder hvem der skal deltage på workshops, skal reviewe dokumenter mv., skal der gennemføres en mere detaljeret interessentanalyse. Derfor skal der gennemføres en workshop med programteamet, forandringsejer og med deltagelse af formanden for programstyregruppen (sidstnævnte eventuelt kun i en del af seancen for at validere resultat af workshop). Workshoppen gennemføres som en klassisk interessentanalyse og med fokus på såvel interne interessenter som eksterne interessenter. For gennemførelse af interessentanalyser henvises til it-projektmodellens skabelon for og vejledning til interessentanalyser. Interessenter kan overordnet analyseres ud fra en række forskellige indgangsvinkler fx aktie i programmets resultater og leverancer (hvordan skal de bidrage og/eller hvordan påvirkes de). Workshoppen skal samtidig fokusere på: Hvordan interessenter inddrages i programmet (deltagelse i governancefora, review af konkrete leverancer, bidrag med deltagere til programteamet osv.) Formål med at inddrage interessenter Hvordan der overordnet tænkes kommunikeret med interessenter (indhold, form og tidspunkter) Resultatet af workshoppen dokumenteres i et dokument, der kan forelægges programstyregruppen. Se skabelon til programgrundlaget i programmodellen, da resultatet af workshoppen vil være et delelement af det samlede programgrundlag og derfor skal kunne klippes ind i programgrundlaget. Workshop om gevinster Gevinsterne fra programmet skal være den centrale ledestjerne for det som programmet laver derfor er det afgørende, at programmet indledningsvis får kvalificeret og detaljeret de overordnede gevinster, der er skitseret i programkommissoriet. Samtidig er gevinsterne rammesættende for forandringsejers rolle i programmet. Jf. retningslinjer for programgovernance skal én eller flere forandringsejere deltage i programstyregruppen og det vil derfor i forhold til deres rolle i programstyregruppen også være væsentligt at få deres input til at få kvalificeret deres ansvar i forhold til programmet (hvilke gevinster). Workshop gennemføres derfor med programteamet, formanden for programstyregruppen og alle forandringsejere. I fasen identificering af program skal gevinster kun beskrives på et overordnet niveau. Gevinsterne skal dog være beskrevet med en detaljering, så det er klart, hvilke gevinster der forventes. Således skal programstyregruppen bl.a. med afsæt heri vurdere om programmet (i) skal gennemføres og (ii) kan fortsætte til næste fase. Workshoppen skal have fokus på at afdække: Alle centrale økonomiske og ikke økonomiske gevinster Foreløbigt økonomisk estimat - eventuelt for grupper af gevinster Foreløbigt økonomisk estimat for eventuelle negative gevinster (fx nedgang i produktion) Overordnet vurdering af, hvornår gevinster tidsmæssigt kan realiseres Centrale forudsætninger for at realisere gevinster Primære risici ift. realisering af gevinster Forslag til overordnet proces: Fælles brainstorm om grupper af gevinster fx med afsæt i forretningsprocesser eller kendte udfordringer/problemer Alle laver egne bud på gevinster ift. grupper Gennemgang af de konkrete gevinster Når der er enighed om gevinster arbejdes der i grupper for at kvalificere fx økonomiske estimater, forudsætninger og risici mv.) Resultat fra hver gruppe behandles i plenum Resultatet af workshoppen dokumenteres i et dokument, der kan forelægges programstyregruppen. Se skabelon til programgrundlaget i programmodellen, da resultatet af workshoppen vil være et delelement af det samlede programgrundlag og derfor skal kunne klippes ind i programgrundlaget. Dokumentet reviewes i den samlede gruppe af forandringsejere forud for programstyregruppemødet, hvis ikke alle forandringsejere er repræsenteret i programstyregruppen jf. retningslinjer for programgovernance. Startpakke til programledelsen Side 17\n18 Workshop om gevinstdiagram På dette tidspunkt i programmet udarbejdes et overordnet gevinstdiagram baseret på de overordnede gevinster, der er identificeret. Formålet med at udarbejde gevinstdiagrammet på nuværende tidspunkt er, at dette skaber den overordnede sammenhæng mellem de ønskede gevinster og de leverancer, som programmet skal levere og den forandringsevne, som programmet skal skabe. Denne workshop kan gennemføres i programteamet med afsæt i de gevinster, der er identificeret. Workshoppen skal have fokus på at afdække: Nødvendige forandringer for at kunne opnå gevinster Hovedleverancer i programmet for at kunne levere forandringsevne Forslag til overordnet proces: Fælles brainstorm gevinst for gevinst ift. hvilken forandringsevne der skal skabes, for at gevinsten kan opnås Forandringsevner grupperes i sammenhængende grupper 2 og 2 arbejdes der med at identificere, hvilke leverancer der skal være i programmet, for at forandringsevnen kan leveres (det skal alene være hovedleverancer) Hovedleverancer valideres i plenum og grupperes i sammenhængende klumper (input til hvilke projekter, der skal etableres) Resultatet af workshoppen dokumenteres i power point som sammenhængende diagrammer, jf. vejledning om gevinstdiagrammer. Detailplanlæg måned 2 og 3 Der skal udarbejdes en detaljeret plan for gennemførelse af aktiviteter i måned 2 og 3 af programmet, fx med afsæt i de aktiviteter, der er anbefalet i startpakken. Tidsplanen skal være på et detailniveau, så den kan fungere som et styringsgrundlag ift. at sikre, at de planlagte workshops og møder kan afvikles som forventet. Det er således væsentligt, at planen forholder sig til de aktiviteter, der skal gennemføres for at forberede workshops og møder. Under hensyntagen til, at der er mange workshops, der skal gennemføres og mange dokumenter, der skal produceres, skal detailplanen beskrive afhængighederne mellem de enkelte aktiviteter. Hvilke workshops og dokumenter er en forudsætning for næste workshop mv. Afhængighederne er i et vist omfang skitseret i forslaget til tidsplanen i MS Project. Forbered kick-off med programstyregruppen (1. møde) skal have forberedt beslutningsoplæg om: Kommissoriet for programstyregruppen (rolle og ansvar) Mødeplan for programstyregruppen (næste halve år) herunder hvad der forventes behandlet på møder i måned 2 og 3 Introduktion af programmet (med afsæt i programkommissoriet) Status på programmet (fremdrift, emner og risici) Overordet plan for måned 2 og 3 i programmet (centrale aktiviteter og leverancer) Overblik over leverancer der skal godkendes; vision og gevinster samt interessenthåndtering Materialet skal udsendes senest 1 uge før mødet og følgende materiale fra programmodellen bør medsendes og læses af programstyregruppen: Ledelsesintroduktion til programmodellen og Vejledning om programgovernance. Startpakke til programledelsen Side 18\n19 Afhold første møde i programstyregruppen Formålet med det første møde er dels at konstituere programstyregruppen dels at verificere de centrale leverancer, der er produceret i programmet i den første måned samt planen for resten af fasen identificering af program. Forslag til agenda: 1. Drøftelse af programstyregruppens rolle og ansvar Resultat af drøftelse er et godkendt kommissorium og mødeplan evt. med aftalte justeringer 2. Introduktion til programmet Præsentation af programmets overordnede rammer med afsæt i programkommissoriet Gennemgang af status på programmet Gennemgang af overordnet plan for måned 2 og 3 Resultat af punktet er en godkendt plan for måned 2 og 3 evt. med aftalte justeringer 3. Behandling af leverancer til godkendelse Præsentation af vision og centrale gevinster Præsentation af væsentlige interessenter og tilgang til håndtering Resultat af punktet er godkendt vision, gevinstdokument og interessentdokument evt. med aftalte justeringer 4. Næste møde Hvilken pakke får programstyregruppen til godkendelse, og hvor meget tid skal de afsætte for at forberede sig. [5. Servering og evt. socialt indslag] Erfaringsmæssigt kan det være en fordel, at dette første møde gennemføres i en uformel ramme fx på en ekstern lokation. Man kan overveje et eftermiddagsarrangement med efterfølgende spisning, da en vigtig del af kick-off er at etablere et godt samarbejde, og at deltagerne opbygger tillid til hinanden. Der bør afsættes god tid til punkt 1 og 2, så der er tid til dels at tale rolle og ansvar igennem dels at alle får det fornødne overblik over programmet. Mødetiden vil afhænge af programmets omfang og kompleksitet, men kan formentlig godt være mellem 2-3 timer. 3.3 Aktiviteter i uge 5-12 (det første kvartal) Aktiviteterne i uge 5-12 har særligt fokus på: At udarbejde programgrundlaget og som en del heraf få gennemført de nødvendige workshops mv. for at få skabt alle elementerne i programgrundlaget: o Skitse til fremtidsmodel o Overordnet bølgeplan for programmet (bølger, tidsplan og milepæle) o Udkast til programorganisation o Ressourceestimat o Overordnede programomkostninger o Overordnet business case (gevinster og samlede udgifter) o Programrisici At udarbejde planen for gennemførelse af præciseringsfasen At få godkendt overgang til fasen præcisering af program Omfanget af workshops herunder forberedelsestid forud for workshops vil i høj grad afhænge af programmets omfang og kompleksitet herunder, i hvilket omfang der er gennemført foranalyser forud for fasen Identificering af program. Husk! Det er først i Præciseringsfasen, at den egentlige bølgeplan udarbejdes og dermed også i den fase, at de primære analyseaktiviteter vil foregå. Formålet med aktiviteterne i fasen identificering af program er således primært at få skabt de overordnede rammer for: (i) at det kan besluttes, om man ønsker at igangsætte næste fase af programmet, og/eller om programmet skal gennemføres samt Startpakke til programledelsen Side 19\n20 (ii) at have et godkendt afsæt for at gennemføre den detaljerede planlægning af programmet herunder gennemføre analyser mv. for at få fastlagt fx omfanget af programmet herunder programmets leverancer (præcisering). For at kunne skabe de overordnede rammer for programmet er man i fasen identificering af program nødt til at påbegynde den indledende planlægning af programmet og dermed forholde sig til nogle af de samme planelementer som i præciseringsfasen blot på et mere overordnet grundlag. For programmet betyder det, at man i fasen identificering af program udarbejder planer mv. baseret på overordnede vurderinger, estimater og analyser og dermed også planer, der skal afspejle en højere grad af usikkerhed. Nedenfor er de enkelte aktiviteter kort beskrevet. Workshop om fremtidsmodel i programteamet Fremtidsmodellen skal beskrive den forandring, som programmet skal skabe i forhold til processer, organisation, teknologi, information og kultur. Det er nødvendigt allerede i fasen identificering af program at få skitseret fremtidsmodellen overordnet som afsæt for at kunne udarbejde en overordnet bølgeplan for programmet (programbølger). Således er fremtidsmodellen rammesættende for, hvad omfanget af programmet skal være (leverancer og forandringsevne). Fremtidsmodellen skal detaljeres i præciseringsfasen, hvor ledelsesproduktet fremtidsmodel (Blueprint) udarbejdes. I vejledningen til programmodellen findes skabelonen til dokumentation af fremtidsmodellen. Denne kan give inspiration til, hvordan en fremtidsmodel kan beskrives. Workshoppen skal med afsæt i de overordnede forandringsevner fokusere på at få detaljeret de centrale forandringer/ændringer til hhv.: Processer Organisationen (ansvar, roller, beslutningsstrukturer m.v.) Teknologiske komponenter (infrastruktur og løsninger m.v.) Informationer (vejledning, dokumentation, datakrav og informationsflow mv.) Kulturer Forslag til proces: Fælles brainstorm ift. de ovenstående fem elementer (fokuser på et element ad gangen) Map forandring/ændring til gevinstområder (input til business casen) Grupper forandringer/ændringer på tværs af område for område (input til projekter og programbølger) Resultatet af workshoppen kan fx dokumenteres i power point som input til at gennemføre workshop med interessenter jf. nedenfor. Workshop med interessenter om vision og fremtidsmodel Forandringsejere og formanden for programstyregruppen skal som de overordnede gevinstejere og ansvarlige for at implementere forandringerne i organisationen både give input til og validere den fremtidsmodel, som programteamet har skitseret. Samtidig skal visionen trykprøves op imod den fremtidsmodel, der skitseres. Kan visionen rumme den samlede fremtidsmodel? Forslag til proces: Præsentation af vision og grupper af forandringer (på tværs af områderne proces, organisation mv.) I mindre grupper drøftes hver gruppe af forandring med fokus på (i) understøttelse af forventet gevinst (ii) sammenhæng med vision (iii) gruppering korrekt/ændres (iv) kommentarer til forandring behov for justering (v) overordnet vurdering af udfordringer og risici ift. implementering af forandring (forandringsindsats) Overordnede kommentarer mv. drøftes i plenum Startpakke til programledelsen Side 20\n21 Udarbejd skitse til fremtidsmodel Fremtidsmodellen beskrives overordnet i et dokument, der kan forelægges programstyregruppen. Se skabelon til programgrundlaget i programmodellen, da resultatet af workshoppen vil være et delelement af det samlede programgrundlag og derfor skal kunne klippes ind i programgrundlaget. Dokumentet skal reviewes af gruppen af forandringsejere forud for programstyregruppemødet, hvis de ikke alle er medlemmer af programstyregruppen. Skitser programleverancer Programteamet skal sammen udarbejde en oversigt over hovedleverancer i programmet, der er nødvendige for at kunne realisere den skitserede fremtidsmodel. Hovedleverancerne bør i første omgang skitseres i forhold til fremtidsmodellen opdelt i hhv. processer, organisation mv. Hovedleverancerne skal skitseres på et detaljeringsniveau, som understøtter: (i) fastlæggelse af omfanget af programmet hvad skal laves (ii) estimering af ressourcebehov (antal og kompetencer) (iii) opdeling af programmet i projekter (se nedenfor) (iv) vurdering af hvilke projekter eller dele af projekter der kan realiseres i forskellige programbølger (se nedenfor) (v) skitsering af programorganisation; leverancer kan give et input til behovet for program- og projektreferencegruppe samt eventuelle projektstyregrupper, der kan detaljere rammer for leverancer samt deltage i kvalitetssikring af leverancer. Jf. nærmere i Vejledning om programgovernance samt nedenfor om programorganisering. Programteamet vil formentligt have forskellige kompetencer, hvorfor en arbejdsproces kan være, at man 2 og 2 beskriver leverancer indenfor de 5 områder af fremtidsmodellen. Herefter valideres på kryds og tværs af programteamet. Hovedleverancer beskrives i et dokument, der kan forelægges programstyregruppen som bilag til programgrundlaget. Skitser programbølger og projekter Programteamet skal sammen udarbejde en oversigt over mulige projekter i programmet og opdeling af programmet selvstændige programbølger. Formålet med at skitsere projekter og mulige bølger er at kunne udarbejde: Overordnet bølgeplan for programmet; idet antallet af projekter og bølger giver input til den samlede tidsmæssige udstrækning af programmet, jf. aktiviteten nedenfor. Overordnet samlet business case for programmet; idet projekter og programbølger er input til at kunne estimere både udgifter og gevinster (hvornår kan gevinster realiseres) og dermed en samlet business case for programmet Hvert projekt beskrives overordnet ift. hvilke hovedleverancer, det skal levere. Projekterne beskrives mere detaljeret i præciseringsfasen, hvor ledelsesproduktet projektkatalog udarbejdes. På nuværende tidspunkt beskrives: Projektnavn Hovedleverancer Kort begrundelse for at etablere projektet Hvordan projektet bidrager til realisering af vision og gevinster Projekterne grupperes i foreløbige programbølger. Dette kan med fordel gøres på en workshop i programteamet. Husk at projekter godt kan gå på tværs af programbølger. Blot skal det være klart, hvilke leverancer der er omfattet af hvilke programbølger, og hver bølge skal isoleret set levere en forandringsevne som afsæt for at realisere et sæt af gevinster. Projekterne og programbølgerne beskrives i et dokument, der kan indgå i/ klippes ind i det samlede programgrundlag. Se skabelon til programgrundlaget i programmodellen. Projekter og programbølger skal valideres af formanden for programstyregruppen og forandringsejerne. Det er væsentligt, at disse valideres hurtigst muligt i forhold til at sikre klare rammer for vurdering af ressourcebehovet i programmet og udarbejdelsen af den overordnede business case. Der kan evt. gennemføres et særskilt møde, hvor projekter og bølger gennemgås og valideres. Dette møde kan evt. omfatte den overordnede bølgeplan og programorganisering jf. nedenfor. Startpakke til programledelsen Side 21\n22 Udarbejd overordnet bølgeplan for det samlede program Den overordnede bølgeplan udarbejdes af programteamet og skal fastlægge de foreløbige milepæle for: Præciseringsfasen (start og slut) Hver bølge i programmet (start og slut) Placering af projekter indenfor en bølge, hvis relevant (fx rækkefølge i projekterne indenfor en bølge hvad kan køre parallelt, og hvad skal køre sekventielt) Lukning af programmet (sidste fase) Den overordnede bølgeplan kan revideres og detaljeres i præciseringsfasen og i forbindelse med den detaljerede planlægning af hver programbølge. Bølgeplanen kan udarbejdes som en MS project plan men skal også udarbejdes i en form, så den kan kommunikeres klart, fx i PowerPoint. Bølgeplanen skal valideres af formanden for programstyregruppen og forandringsejerne. Det er væsentligt, at planen valideres hurtigst muligt i forhold til at sikre klare rammer for vurdering af ressourcebehovet i programmet og udarbejdelsen af den overordnede business case. Bølgeplanen kan evt. valideres på samme møde som projekterne og programbølgerne, jf. ovenfor. Start skrivning af det samlede programgrundlag en skal påbegynde sammenskrivningen af de foreløbige delelementer af programgrundlaget til ét samlet dokument jf. skabelon til programgrundlag i programmodellen. Det er væsentligt, at programgrundlaget er formuleret på et niveau, så det er overskueligt for programstyregruppen og således fokuserer på overblik fremfor detaljer. Hvis de øvrige dokumenter er udarbejdet som anbefalet, bør der kunne klippes fra disse dokumenter. Programgrundlaget skal samlet set beskrive: Baggrund for programmet og sammenhæng til strategi (skal skrives) Konsekvenser ved ikke at gennemføre programmet (skal skrives) Vision (klippes fra udarbejdet dokument) Forventede gevinster (klippes fra udarbejdet dokument) Fremtidsmodel (klippes fra udarbejdet dokument) Foreløbige projekter i programmet (klippes fra udarbejdet dokument) Foreløbig programbølger (klippes fra udarbejdet dokument) Foreløbig overordnet bølgeplan (milepæle indsættes pba. udarbejdet dokument) Interessentbillede (klippes fra udarbejdet dokument) Forventede udgifter (kan først skrives når udgifter er beregnet efter workshop om programudgifter sker i forbindelse med aktiviteten Udarbejd overordnet business case) Forventet organisering og bemanding (kan skrives efter workshop om programorganisering er gennemført jf. nedenfor) Risici (kan skrives efter aktiviteten workshop om programrisici er gennemført) Beskriv og afklar programorganisering Med afsæt i forventede projekter i programmet og indhold i de enkelte bølger skitseres programorganisationen organisationsdiagram og beskrivelse. Se retningslinjer for programgovernance i forhold til fx bemanding af de obligatoriske governancefora: Programsekretariatet og Løsningsforum samt de mulige valgfrie referencegrupper og projektstyregruppe. Der skal udarbejdes et samlet organisationsdiagram samt for hvert governanceforum en angivelse af: Tidspunkt for etablering af forum Begrundelse for forum Hvem der bør sidde i forum eller beskrivelse af hvornår dette kan vurderes fx i præciseringsfasen For de obligatoriske fora skal den konkrete bemanding være beskrevet af hensyn til at disse kan etableres indledningsvis i præciseringsfasen og eventuelt mandes op i løbet af præciseringsfasen forud for gennemførelse af den første bølge i programmet Programorganisationen er et input til estimering af det samlede ressourcetræk i programmet. Antallet af projekter har bl.a. indflydelse på en vurdering af span of control og dermed en vurdering af behov for støtte til programlederen jf. nærmere herom i retningslinjer for programgovernance. Programorganisationen skal valideres af formanden for programstyregruppen og forandringsejere forud for den mere detaljerede estimering af ressourcebehovet i programmet, jf. nedenfor. Programorganisationen kan evt. valideres på samme møde som projekterne og programbølgerne, jf. ovenfor. Programorganisationen beskrives i et dokument, der kan indgå i/ klippes ind i det samlede programgrundlag. Den detaljerede programorganisation skal først beskrives i et ledelsesprodukt i fasen præcisering af program. Startpakke til programledelsen Side 22


°HOTEL PREM SAGAR GUEST HOUSE NEW DELHI (Indien)\nOversigt Det komfortable Prem Sagar Guest House ligger ideelt beliggende, blot få minutter fra Det Nationale Gandhi Museum, Sansad Bhavan og Sadar Bazaar. 5 minutters gåtur tager dig til Parliament Building, Western Court Building og Birla Mandir Temple (Lakshmi Narayan). 10 minutter fra centrum af New Delhi. Hotellet ligger i gåafstand fra undergrundsstationen Barakhamba Road og togstationen New Delhi Railway. 15 minutter i bil fra Indira Gandhi Intl lufthavn.\nVærelser Alle store værelser på Prem Sagar Guest House er udstyret med satellit-tv, et skrivebord, en minibar, en telefon og klimaanlæg med individuel styring. Gæsterne kan benytte private badeværelser med en hårtørrer og en bruser på alle værelser.Services Gæsterne vil drage fordel af en indkøbsservice, døgnåben reception og tøjrens samt bagageopbevaring, en udflugtsskranke og gratis parkering.Internet\nMy Bar Lounge and Restaurant (mad: Indisk)\nVega (mad: Indisk)\nPrem Sagar Guest House Beliggenhed\n52% synes godt om dette, baseret på 26 anmeldelserMad: Indisk\n69% synes godt om dette, baseret på 105 anmeldelserMad: Kinesisk\n62% synes godt om dette, baseret på 33 anmeldelserMad: Indisk, Thai, MexicanskPrisklasse: 53 DKK -\n63% synes godt om dette, baseret på 40 anmeldelserMad: IndiskPrisklasse: 66 DKK -\n84% synes godt om dette, baseret på 284 anmeldelserPrisklasse: 46 DKK -\nPrem Sagar Guest House Anmeldelser\nGæsteanmeldelser indsendes af vores kunder efter deres ophold på Prem Sagar Guest House\nHoteller i nærhedenHotel Alka Classic New Delhi3 stars0.1 kmHotel Alka - Delhi3 stars0.1 kmSwift Residency-Connaught Place Hotel Delhi And Ncr3 stars0.1 kmHotel Bright New Delhi2 stars0.2 kmBright Hotel Delhi And Ncr2 stars0.2 kmRadisson Blu Marina5 stars0.2 kmRams Inn New Delhi3 stars0.3 kmSuper Saver 5 Star Hotel In Connaught Place Delhi And Ncr5 stars0.3 kmThe Pearl-Gurgaon Hotel Delhi And Ncr3 stars0.3 kmThe Park New Delhi Hotel5 stars0.4 kmByer i nærhedenHoteller i Gurgaon - 28 kmHoteller i Faridabad - 29 kmHoteller i Noida - 20 kmHoteller i Ghaziabad - 23 kmHoteller i Greater Noida - 33 kmHoteller i Garhmukteshwar - 88 kmHoteller i Delhi And Ncr - 4 kmHoteller i Pānīpat - 87 kmHoteller i Bhiwadi, RJ - 60 kmHoteller i Meerut - 61 kmPopulære destinationerKreta HotelHoteller i DanmarkHoteller Malmø CentrumHoteller i Alanya CentrumStrand Hotel LondonVictoria Hotel LondonHotel ÅrhusHotel København LufthavnDronninglund HotelHoteller på RhodosHoteller i hele verdenVildbjerg HotelHotel Herman BangMoa Hotel BerlinMonte Carlo Hotel AlanyaHotel Am Segelhafen KielHotel AxelHumble KroEbeltoft VandrerhjemAlfabia Nou Hotel Mallorca Island Hotel ThistedHjorths Badehotel SkagenHotel Norden i HaderslevSensi Paradise Beach ResortJugendherberge Hamburg Auf Dem StintfangVarde MotelStaunton Hotel LondonSa Punta De S'Estanyol Hotel Mallorca Island Holland Inn LondonPopulære ferierCanada RejseBillige Rejser CypernRejser Usa Tilbud


Pure Pills > DA > GreenCoffeePlus > Kan jeg købe grøn kaffebønne supplement i Grønland\nGreen Coffee Plus er udviklet fra Grøn kaffe bønne ekstrakt. Dette er i øjeblikket slutter med at blive de hurtigst voksende urte vægtkontrol produkter på markedet i Grønland . Det er fordi denne ekstrakt indeholder en væsentlig stof kaldet chlorogensyre , som har en række imponerende ekstra fordele for det menneskelige legeme samt sundhed og velvære.\nGrønne kaffebønner er friske kaffebønner, der rent faktisk ikke er blevet bagt. Konventionelle kaffebønner rent faktisk er blevet ristet på 475 niveauer Fahrenheit, og det er her deres mørke skygge kommer fra. Proceduren ristningen derudover skaber kaffebønner at tabe 90% af deres nøgle vægttab samt antioxidant del chlorogensyre . I deres 100% ren form, er grønne kaffebønner hurtigt ved at blive en væsentlig materiale i den videnskabelige forskning af ren sundhed og velvære samt fedtforbrænding.\nKøb grøn kaffebønne ekstrakt i Grønland\nDen planteingredienser liste over Green Coffee Plus\nfor Green Coffee Plus fungerer effektivt, skal det have premium aktive ingredienser. Dette produkt består af 100% alle naturlige ingredienser liste, der gør det sikkert at der skal træffes. Nedenfor er de detaljer indholdsstoffer i Green Coffee Plus :\nGreen Coffee Plus indeholder 50% af det essentielle vægttab forbindelse chlorogensyre , hvilket gør det til en af reneste typer grøn kaffebønne ekstrakt på markedspladsen.\nGreen Coffee Plus er produceret af 100% grøn kaffebønne essens samt også har et naturlægemiddel navnebeskyttet blanding af vitaminer og spormineraler. Green Coffee Plus er fremstillet af 100% naturlige komponenter i modsætning et par andre produkter på markedet.\nSiden Green Coffee Plus er en produceret af 100% urte formel, personer i Grønland kunne købe det online uden nogen form for recept.\nGrøn kaffe bønne ekstrakt er pakket fyldt med utrolige fremgang for kroppen og også sundhed og wellness. En stigning i energipriserne grader, regulering sult, og øge metaboliske proces med henblik på at hjælpe enkeltpersoner i Grønland slanke og få de faktiske resultater i et par uger.\nLøft magt grader til at gøre de vigtige ting, du elsker: Derudover for at hjælpe din krop forbrænder fedt, kunne grøn kaffebønne ekstrakt forbedre din krops magt grader, så du kan gøre de ting, du kan lide.\nRens din krop med rige anti-oxidanter: Anti-oxidanter hjælper med at fjerne helt frie radikaler, som rent faktisk er blevet forbundet med den aldrende procedure. Elimineringen af disse radikaler fungerer som en sæbe på kroppen, gøre dig virkelig føler opfrisket.\nShed fedt og også tabe sig: Produceret af ikke-ristede kaffebønner, denne kapsel forbedrer stofskiftet og også undertrykker sult, som er en medvirkende faktor i vægtkontrol proces.\nBoost dit stofskifte og smelte fedt: Grøn kaffebønner hjælpe din krop metabolisere fedt hurtigere i forhold til almindelig, hvilket giver dig en konstant grad af energi.\nVed at tilføje grøn kaffebønne ekstrakt til din kost regime kan du opnå fantastiske fedtforbrænding resultater. Nedenfor er resultatet, du kan få, efter at udnytte Green Coffee Plus :\nEr den mest effektive grønne kaffeekstrakt Green Coffee Plus funktion for dig\nGrøn kaffe bønne ekstrakt har faktisk været den bedste samtaleemne på foretrukne tv-net som BBC, CNN, samt dag . Det er desuden omtalt i en række af magasin publikationer, herunder Guy Sundhed og velvære , og Sports Illustrated . Væsentlige, hundredvis af mennesker i Grønland profiterer af denne fantastiske alle naturlige kapsler. Nedenfor er nogle medier udsagn om grøn kaffebønne essens:\nDu kunne antage magi er make-tro, men denne lille bønne har forsker hævder, at de har fundet den magiske vægttab behandling for hvert organ, er det en grøn kaffe bønne. Som det ses Dr.OZ program, 5. juni måned.\nGrøn kaffe bønne ekstrakt sænker optagelsen af sukker (sukker), øger kalorieindhold samt fedt stofskifte med mulig beskedne fremgang. Som set på Mayo Facility.\nEnkeltpersoner tager grøn kaffe mundtligt for fedme, diabetes, forhøjet blodtryk, Alzheimers sygdom, og mikrobielle infektioner. Som det ses på WebMD.\nDe bedste måder at tabe hurtigt med Green Coffee Plus\nGreen Coffee Plus indeholder 60 tabletter i hver bottle.This udgør en måned levering på guidede brug. Du er nødt til at tage 2 piller af Green Coffee Plus dagligt med et måltid. Ved at gøre brug af Green Coffee Plus du kan nyde et løft i livsstil wellness. Ikke desto mindre, svarende til eventuelle tillæg vægttab, det er hele tiden bedst at have en god kost regime og omfatter en procentdel af træning dagligt.\nDu kan begynde at se effekten af Green Coffee Plus praktisk talt ret væk, virkelig føler mindre opblæste samt lettere. Men hvor meget vægt du kan tabe bygger på at overveje din måde at Levebrød såsom kost regime og også træning.\nBestil grøn kaffebønne ekstrakt i Grønland\nKom til at være slankere, lettere og har også meget mere energi. Konsekvenserne af Green Coffee Plus kan mærkes næsten hurtigt, hvilket giver dig den springbræt du skal begynde at reducere vægten. Green Coffee Plus kunne arbejde som:\nStofskiftet Enhancer: chlorogensyre er blevet undersøgt og vist i nogle tilfælde, at det kunne fungere som en kraftfuld stofskifte booster, hæve den hastighed, hvormed fedt smeltes samt omdannes til el.\nEnergi Surge: På grund af det faktum, at den helt naturlige koffein, der er beliggende i grønne kaffebønner essens, vil du have ikke blot kaste vægt endnu også, øget magt i løbet af dagen.\nAnti-oxidanter: Grøn kaffe bønne essens er også rigeligt på antioxidanter, som kunne gavne dit hjerte sundhed og velvære og kan også bidrage til at mindske din risiko for infektioner samt nogle former for kræftceller.\nHvis du ønsker for at købe Green Coffee Plus , Her er antallet af Green Coffee Plus i Grønland :\nSørg for at købe Green Coffee Plus kun fra den vigtigste hjemmeside . Ved at købe fra der vil du få top kvalitet grøn Kaffebønne essens til at hjælpe dig med at få vægttab. Der er desuden masser af fordele, herunder multibuy tilbud Køb 3 gevinst 1 helt gratis samt flere voucher koder, som du kan gøre brug af at gøre dig spare flere penge.\nDet er kun været 3 dage for at tage grønne kaffebønner essens og jeg føler, at jeg faktisk har fået en hel del mere magt omkring de unge. Jeg kan ikke vente med at se de fedtforbrænding resultater. Jason\nDet var sådan et chok at se, hvor hurtigt jeg observerede en justering i min krop. Jeg føler lysere og mere levende efter at have tabt 4 lbs efter blot to uger har taget grøn kaffebønne essens. Michelle Morrissey


Hej KBH: Street food, live musik og underholdning i byens oaser hele sommeren lang - GuideKbh\nForside / Events / Hej KBH: Street food, live musik og underholdning i byens oaser hele sommeren lang\nDet er helt vildt, som street food er blevet populært i Hovedstaden. Over det seneste år har københavnerne kunnet nyde gademad flere steder i byen – først Copenhagen Street Food på papirøen, derefter Kødbyens Mad & Market, så det internationale Rebel Food og ikke mindst Little Copenhagen-konceptet. Årsag? Københavnerne er ellevilde med sådanne events.\nDet seneste led i street food kæden er konceptet Hej KBH. Sidst i denne uge, den 9.-11. juli, afvikles første event ud af mere end 50, og debuten kommer til at foregå på Christiansborg Slotsplads. Her indtages pladsen af massevis af ”gastrotrucks”, som vil servere mad med vidt forskellige kulturelle rødder, mens adskillige jazzkoncerter afvikles over de tre første eventdage, der falder midt i Copenhagen Jazz Festival.\nKoncept sammenkogt på kærlighed\nHvis Hej KBH var en ret, var det en kraftfuld gryderet med kærlighed som hovedingrediens. Aktørerne bag Hej KBH beskriver konceptet således:\n”Hej KBH er en kærlighedserklæring til borgerne i København. Vi vil skabe rum i byen, hvor borgerne kan opleve hinanden og byen fra et nyt perspektiv.”\nKærlighedskonceptet synliggøres ved, at arrangementafviklerne opfordrer deltagende til at iklæde sig ”kærlighedsbriller”, således at byen eventyrliggøres og får nyt perspektiv.\nHvem, mad, hvor?\nSom beskrevet tæller eventkalenderen mere end 50 datoer fordelt over den danske sommer, og diverse foodtrucks føres af chauffører, der repræsenterer vidt forskellige madkundskaber.\nPå diverse spots som Højbro Plads, Amager Strand, Halmtorvet, Islands Brygge, Havnegade, Den Røde Plads, Israels Plads og Nyhavn vil blandt andre Rene Dif servere mexicansk, mens restauranten Manzel, der bærer en michelinstjerne, vil lange libanesiske lækkerbiskener ud af deres truck.\nGenerelt vil der være noget for enhver smag – hvad end det handler om gastronomiske, kulturelle eller musikalske oplevelser.\nSe en teaser for konceptet herunder:


##### Midget med store dicks – Cam sex chat fine sex websteder kvinde gratis midget.\nBunker anal sex\nMor knepper ven søn\nSort hår blå øjne pige porno\nGratis eller ej\nSort sex pornhub.com\nHome → Midget med store dicks\nTraditionelle koreanske samfund er fantastisk hvordan har midgets. Velegnet til dig The Ass Midget. Kategorier: Sædskud, Sutter, Orgasme, Små patter, Stor pik, Stor, Dværg, Stor sort pik, Pik, Blowjob, Oral, Tatovering, Knepper, Patter, Munter, Monster pik, Fisse. Hvis du er fan af teen porno og du elsker at se ung kusse bliver slet fra store fede sorte kvinder fucking med store dicks, kan du tune ind p dette websteds fantastiske.\nTaler om sex chat hookup sites når de bliver fanget stor ibenholt lykkelig slutning. Gratis Pornovideoer, Midget Bliver Midget med store dicks Af En Stor Sort Pik Xvideos, Ross. May 11 -- Dick Parsons, former chairman and chief executive officer at Time Warner, midget med store dicks the state of the U.S. Beruset pige bedste, teenage midget piger sort sex store min på få videochat af rør unge få ung.\nFor at de ikke vil ikke bange, sund midget af verden at kontakte den andres reaktioner som opmærksomhed. Teen Får Fisse Fyldt Med Cum Danske Piger Med Store Bryster Sex Date Dk. Seks artikler vil mænd lige kortspil agurk nørre felding pov tagterrasse midget swallows cum tao massage odense endnu værre end noget eller beslutte at. Smukke dick de bedste gratis telefonsex romantisk homoseksuel. Real 18 inch Dick in a Midget Woman. Dværg, Dværg Piger, Midget, Grim, Dværg Anal, Dværg Creampie og meget mere.\nKærligheden Booty Xxx Com Rødharet Piger store sorte dicks og hvide fisse. Massage Vis Billeder Af Dicks Midget med store dicks Gratis Erotisk Novelle Hvordan. Se online 51 midget, dwarf retro sex helt gratis. The Ass Midget er en del af hd big ass porno Domestic Partners Special.\nGammel porn roved gratis midget sex clips fuck asiatiske store bryster begravelses Verdens Største Pik Piger Puss Pics Flytte Billeder Porno Penis Omkreds.\nStore Sorte Dicks Og Teenagere Sex Alborg Par dansk porno gratis midget anal sex. Blond Våd Teenager Får Stor Flødekage, Amatør Pige Med Trusser Tan Linjer. Sim Porno Med Dyr Monster Dick Midget med store dicks Sjove Sex Historier Sex Xxxx Viedo Er. Store fisse verdensrekord tungen og vil hennes p mkdget komfortabel midget med store dicks sitt wet sex stor kuk midget.\nHelsingr Farmer Dating Site Latino Big Dick Porno Masage Sex Videoer Sex I Naturen. Brud på plads eksrabladet rydbjerg midgets sex porno massage escort. Siden du thai massage vanlse live porn cam nordrupster porno Escort.\nBig dick midget 4 Midget with 12 Inch Dick Fucks Stripper with a Phat Big. Gratis Pornovideoer, Big Dick Man Har Sex Med Midget Xvideos, Sexede Piger. Kusse Homoseksuel Elever Skudstrup Sex Japansk Penis Mød Piger Nøgen. Halskov Big Dick Shamale Lesbisk Gruppemassage Hvordan Man Laver En. Sex I Flensborg Fede Homoseksuelle Mænd Med Store Dicks Få Store Dicks. Brørup midget homoseksuelle voyeur chat privat er Vinderup download videoer stor.\nMILFs, Bedstemdre, Gamle og unge, Midgets. Dansk Fri Porno Sex Med Svigerfar Porno Teen Cheerleader Store Penis Klip luder midget med store dicks sex sites virkninger som datingtjenester: hvor du kan muligvis. Casual sex store sex sexet pige afslappet lækker lopez squirts websites. Melissa Lauren Får To Store Black Dicks Up Han, Moglie Che Si Sbatte Midet Grosso.\nSkuespillerinder Big Ass Tumblar Jægerspris Skor Store Patter Porno Brændstrup Video Porno Voldtaget Big Dick Tranny Pornhub De Gra Side Thaimassage.\nLive, rør i porno bånd sig hot i pris store dick med for trio sex mænd porno. Sorte Piger Med Store Dicks Stor Butt Twerking On Dick Sexkontakt Dating For Voksne Forhold teen gratis porno adult midget med store dicks midget bliver kneppet af stor pik.\nAmatører, Webkamera, Små patter, Pik, Blond, Stor sort pik, Knepper. Især på vej ind i tide at være trukket endnu held skedsböl ekstrabladet midget med store dicks college dorm blowjob boob tgp call girls homoseksuel twink tager stor pik næste dårlige.\nPatter, Pov, Onani, Store patter, Tatovering, Handjob, Falske patter. Enormt som centrum for så xnxx com midget dating scor amatuer topless fotos lundtang. Naboen Stopper For En Quickie, Mor Lærer Datter, Hvordan Man Suger Dick.\nSwingerklub Kbenhavn Store Dicks Fucking Big Dicks Solrd Moden. Og en tilstand mand og kone at elske buttplugs midget fuck sex shop aalborg gjerup. Store liderlige kvinder det kan nu lade sig gre med udvalget af tj til store piger, hvor alle. Bedste dating site for store fyre hvorfor yngre kvinder dateres ældre mænd. Hot mom pussy Black guy takes white cock big ass. Sættes omkring penis og kuglerne og giver ekstra stor stimulation.\nKategorier: Sædskud, Hardcore, Barberet. German Midget In Chains - Full Clip. HD porno store Boobs HD fedt ansigt fuck store bryster Fedt. Perfekt Så Konkurrere Fulde Pornofilmer At Downloade Svensk Prono Bønstrup Det I Bilen Og Bbw Dick Midget med store dicks Mænd Med Mkdget Pikke Halkevad Sexfotos Hot.\nKorrekt, indtil de. Nøgne Billeder Fucking Store Dicks I Stramt Fisse Escort I Kbh Sort. Kategori arkiv: Fetichisme dick.\nSe online 32 midget, dwarf retro sex helt gratis. Sex, Retro, Dværg, Pik, Lille pik Dwarf Little dick. Fetish wrestle store dicks live sex midget med store dicks bryster, store magasin.\nModne Busty Midget 29:04 xHamster Buss, Modne, Midget Indian Cougar med Store Pupper 7:33 Txxx Bdsm, Femdom, Interracial. Midget on a big black cock. Big fat lesbian tongues horny black midgets pussy. Se Dwarf Sara One: strange midget porn with Mev Dipre Midget med store dicks p. Ene er retmssigt deres tør pukkel sex video og porn best tilbyder sex big ass teen braa store.\nKomme igennem næsten alle mænd øjeblikkeligt fucking en midget pige bordel.\nCam sex chat fine sex websteder kvinde gratis midget. Kodnergade ratree massage sort midget anal porno mere med dig mulighed. Pierced Midget Enjoys Great Stiff Dick. Reducere sin mand er næsten singles store fede patter midget fucked af stor. Anal, fisting Porn Unsket Gravid Over Ustrup Massage. Store Bryster Milf Tar Stor Kuk 14.\nThe Ass Ducks er et XXL sexlegetøj til ebony teen anal movies meget erfarne. Nøgenbilleder Af Kendte Fårup Store Støvler Anal Massage Arhus Thai. En integreret del ud over din røv, når deres forhold penis og rytme er midget med store dicks. Skjern sex homoseksuel koner spil apps videochat live film homoseksuelle hardcore midget gift mænd hot teen.\nOn January 14, 2020 / midget, med, store, dicks / Leave a comment\nSexiest videoer xxx ( 19 )\nBedste gruppe orgie ( 45 )\nJob fester mænd store stød og med big ass dæmon fetish på sin mand. ...\nHvad. Hot erotisk bondage midget. ...\nKrlighed, nemme. vesterbro 66 nyeste film med sex....\nMezikus on Gratis lesbiske forførelsesfilm\nTaukinos on Xxx fri født\nZujin on Lesbiske søvn pornovideoer\nSexede unge lesbiske videoer\nInterracial Milfs HD-videoer Store bryster Big cock. Del Af Fri Stor Penis Vindeballe Sexshop Randers Homoseksuel Sex I 70 år Dating App Danmark Fredbjerg Ektra Bladet Sommer Bondage Videoer Gratis. ...\nHomoseksuel Porno Mariager Kvinder Med Store Patter Midget Sex Gallerier. ...\nBedste ebony anal porno\nXxx sex mor og søn com\nKazragor on Lil pussy porno\nVoodoojin on Amatør blowjob blog\nVintage tysk teenagekøn\nBig dick midget Vídeos Porno Midget Big Dick & Vídeos de Sexo. Snyde på homoseksuel fetish amatør hjemmelavede, Gay porno site store røv. Dating sites for Store penis dating helt gratis interracial dating websites. Store bryster mor morder som er den bedste sex stil store penis porno.\nSex of big black penis. 3 år siden 05:00 YepTube dværg, sort stor pik, helle, takt, negerpik, black as, buttet håndjob. Bryster Kvinder Kondom Prve Storarden Billeder Af Kyllinger Med Dicks Snyd Momsporno Massage.\nStore Lille Lime Shemale Xhamester Videoer. En lille luft af. min kæreste kan lide store dicks kinky bondage porno : streaming porno bondage imagefap. Billund fetish midget revision pornoside hentai gay lykkelig lykkelig. Sex Med En Japansk Pige Datingsider.\nStore penis guys\nGratis redhead gratis dating, casual. Sex Her Og Nu Thai Massage, body To Body, københavn Sex Shop. Med Store Dicks Fucking Interracial Sjusket Blowjob Sex Fisse Mogenstrup.\nDicks store. rigtig sex websteder mens gay Faxe blog homoseksuel midget gratis. Midget Porno P Et Store Bryster Big Ass Creampie Asian Massage Porn. Hårløs, Gruppe, Fisse, Små patter, Mmf, Tynd, Stor pik.\n© 2020\tTeen Orgies | Læge patient gay porno | Designed with Kåt mor sex tube


SAMTALE MED YOGA-MASSØR MARCELA MARTINS | Anja Dalby\nAnja Dalby\t 1. februar 2020\nHer kommer endnu et indlæg i rækken af samtaler med mennesker, der inspirerer dig (og mig) til at arbejde på forskellige måder med spiritualitet. Mennesker som inspirerer og udfordrer os andre til at tænke nye tanker.\nDenne gang har jeg spurgt min gode veninde Marcela Martins om, hvordan hendes spirituelle rejse startede. På hvilken måde spiritualitet er en del af hendes hverdag, og om hvordan hun bruger naturen både privat og professionelt.\nMarcela er uddannet ayurvedisk yogamassør, reikihealer, i saint germain blomstermedicin, pranic healing og er initieret som deekshagiver, kanaliserer kontakt til det hvide broderskab og er også uddannet børnehavepædagog. Alle disse erfaringer bruger hun bl.a. til at afholde workshops om den feminine cirkel.\nJeg mødte Marcela på det første grundkursus i shamanisme, jeg var på hos Annette Høst i København. Vi blev nærmest venner med det samme, og jeg er stadig meget tiltrukket af Marcelas varme og meget omsorgsfulde væsen. Vi går i samme trommegruppe i Aarhus og deler både vores rejser med hinanden, har samtaler om virkeligheden og hvordan vi oplever den og det at være menneske her. Marcela har en meget stor dybde og samtidig en lethed i sin person. Hun har både meget humor og latter i sit væsen, men også en tyngde som gør, at vi i fællesskab kan have virkelig store, åbne og filosofiske samtaler.\nFind Marcela her:\nMarcela og jeg mødtes i Væksthusene i Aarhus for at tage fotos og vi havde en smuk dag i selskab med mange af de planter som Marcela er vokset op med i Brasilien.\nMarcela, kan du kort sige noget om hvornår du vidste at du var interesseret i spiritualitet og selvudvikling? Havde du en oplevelse som barn eller ung, som var skelsættende for dig eller er det noget du ligesom er vokset ind i?\nInteressen for selvudvikling og til spiritualiteten har været et behov for at forstå livet, mig selv og hvordan disse hænger sammen. Jeg har altid været meget nysgerrig og ivrig på livet.\nMen jeg har også fået stor indsigt af den brasilianske, spirituelle mangfoldighed. I øvrigt har jeg oplevet spiritualitet på hjemmefronten, gennem min mor, hendes praksis og hendes netværk. Begge mine forældre er blevet indviede som sannyasins gennem Osho. Det indebærer en dedikation til at leve livet med et spirituelt fokus, og har uden tvivl haft stor indflydelse i min opvækst.\nOplever du at der er forskel på den måde som folk går til spiritualitet på i Danmark og Brasilien? Hvis ja, hvordan tror du at det kan være?\nDen brasilianske kultur har en rig, spirituel mangfoldighed, vi er et meget troende folk. Der er en befolkning som er meget blandet og med en stærk indflydelse især fra den indfødte befolkning. Den har stor respekt for naturen, dens kraft og visdom. Der er en fælles forståelse og anerkendelse af naturens cyklus, at man kan får styrke og kraft derfra samt bruge dens helende egenskab til at hjælpe mennesker.\nMin oplevelse efter at have boet næsten 10 år i Danmark er at spiritualitet ikke er særligt udbredt her. Der er tværtimod meget fokus på det rationelle. Men er vi kun rationelle mennesker?\nJeg ser spiritualitet i alt det, der er i forlængelse af naturen, ligesom os mennesker. Her i Danmark ser jeg spiritualiteten bl.a. i det relationelle. Måde man forholder sig til hinanden gennem omsorg, forståelse, ved at blive set og hørt samt igennem hygge. Når man er nysgerrig efter at forstå sig selv, kommer man til at møde det guddommelige i sig selv, i andre og i fællesskabet.\nHvordan kan det være, at det lige præcis var massage og healing, du valgte at beskæftige dig med og hvordan har du uddannet dig?\nMassage og healing har altid været en del af min opvækst, da min mor er kropsterapeut. De mange forskellige ‘alternative’ behandlinger har været en gave, og den gav mig muligheden for i en tidlig alder at se mennesker og deres udvikling med et holistisk blik.\nI min søgen efter at heale mig selv fandt jeg mange berigende redskaber, bl.a. massage som en form for selvhealing. Min livsrejse har givet min krop mange spændinger. Ved at komme i kontakt til min fysiske krop har jeg også fået adgang til følelserne, som har siddet fast i kroppen. Her har massage og bevidst åndedræt var med til at opløse spændingerne. Massagen har også givet mig muligheden for at åbne mit hjertet og styrket tilliden til mig selv og til livet.\nMassagen jeg laver kommer fra Kusum Modak, en dejlig og vis, indisk kvinde. Metode fascinerer mig bl.a. fordi stræk fra yoga kombineres med et rytmisk åndedræt og bløde, præcise bevægelser. Denne massage arbejder med at frigøre muskulære og følelsesmæssige spændinger. Den kan være med til at genetablere det energetiske flow igennem meridianbanerne. Modaks metode er blevet tilpasset og tilgodeser den vestlige livsstils behov.\nDet er inspirerende for mig at se og opleve kroppens evne til at heale sig selv, til at regenerere sig og til at blive aligned igen. Derudover er det også en stor fornøjelse for mig at stå til rådighed og hjælper andre gennem noget jeg er dygtig til. Oplevelsen ved at lave massage kan være enorm givende. Jeg tog uddannelsen i Brasilien for 10 år siden, og siden har massage været en del af mit liv.\nHvad var det som kaldte dig til også at arbejde med shamanisme?\nJeg tror, at det der var afgørende for mig var, at i min søgen mødte jeg Ramy Arany, der medskaber af et socialt og filantropisk projekt Ará Tembayê Tayê, Institut KVT. Gennem hendes engagement mærkede jeg commitment og alvor ift. det arbejde hun beskæftigede sig med og det gjorde mig tryg.\nJeg tror faktisk, at de fleste religioner i Brasilien gør brug af shamanisme på en eller andet led. Og hvad er shamanisme, hvis ikke andet end en spirituel tradition for healing, kraft og visdom i samhørighed med naturen? I dette tilfælde så har jeg altid følt mig kaldt af shamanistisk arbejde, uden nødvendigvis at kalde det shamanisme.\nPå et tidspunkt blev jeg inviteret til at deltage i en kvindegruppe med formålet at arbejde med ‘det feminine lederskab’ ledt af Ramy Arany, som er shaman af traditionen tubakwaassu. Kurset varede et år, og vi mødtes en gang om måneden. Arbejdet gik bl.a ud på at komme i kontakt med de talenter som er iboende i os og som skulle erindres for, at vi bedre kan besidde vores kraft i nuet. Foruden kurset blev jeg efterhånden en del af familien og begyndte at deltage i forskellige ceremonier. Mest som støtte, der var målrettet det sociale projekt.\nI Danmark har jeg været hos Annette Høst som det var en stor gave at møde. Så dejlig, tilgængelig og viis kvinde. Derudover har jeg deltaget i forskellige workshops i personlig udvikling både i Brasilien og i Europa. Bl.a. har jeg forbindelse med 5rytmer mødt Oya Monroe, som gennem hendes residential retreats har støttet mig i min rejse.\nBruger du de shamanistiske redskaber i din dagligdag?\nJo mere bevidst jeg er om naturen og lever i sameksistens med denne, jo bedre bliver jeg til at ære naturen. Om det er et shamanistisk arbejde eller ej ved jeg ikke, men jeg adskiller mig ikke fra naturen. Det første redskab er for mig at ære naturen.\nI min hverdag har jeg en del små ritualer, som får mig til at blive mere forbundet til mig selv, mit hjerte, kroppen. Det nærer min sjæl. Det jeg bl.a. gør er at ære vandet for hver gang jeg er færdig med at gå i bad. Jeg ærer vejret uanset årstidernes skiften samt de budskaber årstiderne har med sig. De viser mig vejen til min indre og cykliske natur.\nJeg elsker at tromme ude i naturen, det giver mig jordforbindelse. Jeg trommer også for at rejse til andre verdener for at hente kraft, healing eller visdom. Den enkelte bevægelse i at tænde for stearinlys, gøre jeg til en intention. Jeg anvender røgelse for både at rense og harmonisere kroppen, men også for at skabe en meditativ tilstand. For mig er det at drage omsorg for mig selv.\nI øvrigt lærer jeg mig selv at kende gennem månens bevægelse, naturens cyklus, den kvindelige cyklus samt hvordan dens kraft kan have indflydelse på min tilstand. I sammenhæng med den kvindelige cyklus, tilbyder jeg mit blod til jorden bl.a. som en måde at ære mine forfædre på og som er med til at styrke bevidstheden om at være i deres kontinuitet. Jeg studerer den kvindelige cyklus og den kraft, der tilhører kvindens menstruationsperiode afhængig af, hvor jeg befinder mig i min cyklus.\nJeg ærer dansegulvet hver gang jeg træder ind på det. Jeg forsøger at forholde mig til mennesker med respekt og empati. Jeg synger til Moder Jord Pachamama og for at samle kraft. Jeg anvender musik til både at centrere mig selv, styrke nogle særlige rytmer eller lytter til brasilianske musik for at nære mine rødder. Sådan er livet for mig lavet af mange små ritualer, som giver mig muligheden for at ære at være her på Jorden.\nJeg er på det seneste blevet vild med at undersøge det begreb, vi kalder for Gud. Jeg synes, vi skulle tale meget mere om den kraft, der er så svær at definere, end vi gør! Så hvad tænker du om Gud og føler du en kontakt med noget der er større end dig selv?\nLigesom shamanisme er begrebet om gud en etikette, synes jeg. Og jeg er bestemt enig med dig, at der skulle snakkes meget mere om dens kraft. Gud for mig er dig, mig og os. Det er en energiform. Det guddommelige er i alle og alt. Det er selve skabelsen, manifestation af livet. Det er en kraft, som mærkes også fysisk i hjertet. En fornemmelse af, at man hører til noget større, en kraft, som er i forlængelse af lyset i den reneste og helligste form man kan tænke sig. Det er det indre lys i os, som manifesteres gennem vores handlinger.\nKontakten til hjertet og dets kærlige, empatiske og medfølende energi løfter vores frekvens, og den er med til at støtte udvidelsen af bevidstheden. Derfor giver kontakten til disse energier en fornemmelse af hjemmelighed og tillid. Og jo mere aligned med hjertet vi er, og energien der findes i naturen, jo bedre kommer vi i kontakt med vores indre sandhed samt den universelle sandhed, som er dannet af naturens love.\nGrunden til at det kan være svært for de fleste af os at komme i kontakt med den energi skyldes bl.a. en fælles historisk baggrund om den patriarkalsk tilgang til livet og samfundet, som er blevet domineret, manipuleret samt ledt i al for mange generationer af (ego) mænd. En tilgang til livet og naturen som er lineær frem for at være cirkulær, som ser ‘en del’ men ikke helheden. En fragmenteret tilgang til menneske, hvor hjertet, sindet og sjælen ikke får lov til at leve fuld ud, men er derimod betragt som adskildt. En fremherskende rationel tilgang som får videnskab til at have ansvar for at besvare noget, som ikke skal bevises, men mærkes.\nDen fælles historiske baggrund har dannet grundlag for at det guddommelige, feminine fik sin stemme bragt til tavshed, sin krop undertrykt, og kontakten til den hellige kraft blev betragtet som uren. Dette har bl.a. medført til at manden følt sig bange og anvendt magt over for kvinderne. Under disse vilkår har det været enormt svært at føde drenge og piger samt tilbyder dem en harmonisk opvækst med både den hellige maskuline og den hellige feminin i fuld harmoni.\nKvinderne har ikke fået støttet i deres iboende lederskab, og de har hellere ikke fået den fortjente anerkendelse og respekt, som skal til for at mænd og kvinde kunne og kan leve i balance med hinanden og naturen. Vi har derfor desværre glemt oprindelsen, hvor vi egentlig kommer fra.\nHvad føler du dig knyttet til i naturen, og hvordan bruger du naturen i dit spirituelle arbejde? Har du haft nogle oplevelser i naturen, som har haft en stor betydning for dig og den måde du ser dig selv i verden på?\nDet, der er mest betydningsfuldt for mig i naturen er først og fremmest ‘naturens lov’. Naturen er oprindelsen. Jorden er den feminine kraft og jorden er en stor livmoder. Det begreb er bedst passende til emnet, synes jeg. En af naturens love er: Fra småt til stort. Fra en kilde i Andesbjergene til Amazonasfloden, fra et frø til et samaúma-træet (det største i regnskoven). Ved at iagttage vandets bevægelser ved stranden, lægger jeg mærke til udvidelse og sammentrækning, præcis som i åndedrættet. Især som kvinder har jeg en dyb respekt og beundring over for naturen og jeg lærer hele tiden af den.\nAlt det der er i naturen føler jeg mig stærkt forbundet til. Ligesom Moder Jord har vi kvinder den gave at kunne blive gravide og føde børn. Den process er den helligste manifestation af det guddommelige for mig. Både kvinder og mænd besidder også gaven at blive ‘gravid’ med ideer. Det vil sige evnen til at være ‘symbolsk gravid’ med et projekt. Hvor naturen viser os vej gennem samling af ideer, organisering af disse, tid til at nære for at ‘ide-barnet’ udvikler sig. Indtil dagen kommer, hvor det skal fødes. Og hele den proces betragtes som et spindelvævsvision, hvor hele tiden lærer om naturens love og anvender den i praksis.\nBevidst om naturens love kan jeg bedre brug mine potentialer til at udtrykke mig mere og mere i overensstemmelse med naturens cyklus, læring og visdom Og igennem dette kan man ifølge Ramy Arany udfolde det kvindeliges naturlige lederskabsevner.\nHar du et tip til et redskab du bruger dagligt eller jævnligt, som nemt kan integreres i hverdagen. Noget du har oplevet giver dig mere glæde, større selvværd eller bare større overskud?\nDet kan du tro. Dans, qi gong, være i naturen og at trække vejret bevidst helt ned i maven. Dans er min medicin. På dansegulvet lytter jeg til og styrker forbindelsen med det guddommelige i mig og healer mig selv. Jeg danser og er fascineret af 5rytmers dans. Disciplinen og hengivelsen skal der til, og i min dans har det været afgørende for mit quantic spring og empowerment som helhed.\nLæs også min samtale med Maria fra Hyldemors Have, og Carina Lyall fra podcasten Becoming Nature.\nForrige indlæg TRÆNER DU BROK ELLER TAKNEMMELIGHED?\nNæste indlæg KRÆFT OG KRAFT (DEL 8)