- “Wow!” er måske en lidt ubehjælpsom beskrivelse af Istanbul. Men ikke desto mindre sand. Sikke en by. Den er simpelthen en ordentlig en på opleveren. Mangfoldig, sanselig, storslået, venlig, historisk vingesus og i tonsvis af oplevelser. Nu er der heller ikke tale om en lille provinsflække, men en storby med mindst 15 mio indbyggere.\nDer er fotos fra de fleste velkendte attraktioner som Den Blå Moske, Topkapi-paladset, Ayasofya-kirken fra 537, Den Store Basar med flere end 4.000 forretninger og Den Ægyptiske Basar med en duft af østens krydderier.\nDen store billedserie på ca 200 billeder bliver nok beskåret noget hen ad vejen, og der kommer lidt tekst til. Men lige her skal du blot vide, at den ene tavle fra det arkæologiske museum er verdens første kendte fredstraktat. Den er indgået i byen Kadesh mellem Ægyptens berømte Ramses den 2. og Hititterkongen Hatusillis den 3. i 1258 f.Kr. Den anden tavle er verdens første kendte kærlighedsdigt. Det er sumerisk fra ca 2030 f.Kr. Sarkofagen er den berømte Alexander-sarkofag. Den er sandsynligvis lavet til Sidons sidste konge Abdalonymos omkring 315 f.Kr., men Alexander er afbildet med løvehjelm og løftet spyd i kamp. Kong Abdalonymos selv kæmper med en løve. Ved siden af ses en reproduktion, der viser, hvordan sarkofagen sikkert har været farvelagt.\nVi besøger flere forskellige bydele med hver deres særpræg. Lige fra shopping og forlystelseskvarteret Taksim over hyggelige Ortaköy under broen ved Bosperus-strædet, det fashionable Nisantisi til det mere tørklædeprægede Fatih. Og vi er naturligvis rundt i det historisk spændende Sultanahmet. Vi sejler også lige en tur ud til de charmerende og fredelige bilfri prinseøer ud for Istanbul.\nGod fornøjelse, men husk, at du kan vælge enkelte billeder ud ved at klikke på dem, og rykke frem og tilbage derfra.\nTuren var arrangeret i samarbejde med Turkish Airlines.


9-værelses Rækkehuse - København og omegn - find billig bolig på DBA\n2900 Rækkehus, vær 9, m2 287, byggeår: 1917, Kildegårdsvej 55E, 9-værelses Rækkehus på 287 m² til 15000000 kr. Kildegårdsvej 55E, 2900 Hellerup Annoncen præsenteres i samarbejde med Boliga Tryk på ”Gå til boligen” for at finde flere informationer om denne bolig Se hele annoncen\n13. jan 15.000.000 kr.\n1319 Rækkehus, vær 9, m2 235, byggeår: 1730, Gernersgade 29, 9-værelses Rækkehus på 235 m² til 13750000 kr. Gernersgade 29, 1319 København K Annoncen præsenteres i samarbejde med Boliga Tryk på ”Gå til boligen” for at finde flere informationer om denne bolig Se hele annoncen\n8. jan 13.750.000 kr.\n1319 Rækkehus, vær 9, m2 298, byggeår: 1730, Gernersgade 38, 9-værelses Rækkehus på 298 m² til 19900000 kr. Gernersgade 38, 1319 København K Annoncen præsenteres i samarbejde med Boliga Tryk på ”Gå til boligen” for at finde flere informationer om denne bolig Se hele annoncen\n3. jan 19.900.000 kr.\n2100 Rækkehus, vær 9, m2 161, byggeår: 1882, Øster Søgade 54, 9-værelses Rækkehus på 161 m² til 10000000 kr. Øster Søgade 54, 2100 København Ø Annoncen præsenteres i samarbejde med Boliga Tryk på ”Gå til boligen” for at finde flere informationer om denne bolig Se hele annoncen\n27. dec 10.000.000 kr.


Warhammer: Chaosbane ps4 → Køb billigt her - Gucca.dk\nI en verden som er blevet dybt påvirket af magi, er det op til dig at stå mellem Empire og Man og de onde Kaos horder. Spil solo eller sammen med op til 3 andre i lokal eller online co-op. Vælg... Læs mere.\nI en verden som er blevet dybt påvirket af magi, er det op til dig at stå mellem Empire og Man og de onde Kaos horder. Spil solo eller sammen med op til 3 andre i lokal eller online co-op. Vælg mellem 4 forskellige klasser, som hver har deres egne evner, og gør brug af nogle af de mest magtfulde artefakter, fra den gamle verden, til at bekæmpe dine fjender.\nFra kloakkerne i Nuln til de ødelagte gader i Praag, skal du kæmpe dig vej gennem horder af monstre, hvor du får mulighed for at gøre brug af op til 180 forskellige evner til at opnå dine mål. Spil som enten en soldat af Imperiet der kan håndtere en stor mængde af skade, en dværg der specialisere sig i nærkamp, en højelver der bruger magi eller en skovelver som gør brug af bue og pil til præcist at nedkæmpe sine modstandere.\nVed e-handel er det uhyre vigtigt, at sikkerheden er up-to-date, og derfor er det et område, vi har stor fokus på. NETS er din garanti for sikker betaling på Internettet, og vores betalingsløsning er naturligvis NETS godkendt. Så online handel og betaling hos Gucca er altid ensbetydende med 100% sikkerhed.\nNår vi siger 30 dages returret, så mener vi det naturligvis på alle typer varer. Så fortryder du af en eller anden grund købet, og ikke ønsker at beholde din vare, kan du uden videre returnere din vare til os, herefter vil du få dine penge tilbage. Før du vælger at returnere varen til os, er det altid en en god ide, hvis du forinden kontakter os.\nDet er vigtigt, at du som vores kunde modtager din vare både hurtigt og sikkert. Hvis din vare er på lager, modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Der vil aldrig være tvivl om lagerstatus, for det fremgår inden, du foretager en bestilling. Du kan altid sende en e-mail eller ringe til os, hvis du er i tvivl om leveringstiden eller lagerstatus.\nDet er muligt at vælge imellem adskillige typer betalinger, når du køber hos os. Der er selvfølgelig frit valg blandt vores betalingsformer - du benytter den, der passer lige til dig. Lige meget hvilke af vores betalingsmetoder du benytter, så kan du altid handle sikkert og trygt hos os. Se alle vores betalingsmuligheder ved at klikke på linket. Når du vælger at betale med kreditkort, så hæver vi først pengene, når vi afsender dit produkt.\nStøder du på problemer i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk, eller har du spørgsmål, er du selvfølgelig velkommen til at skrive eller ringe til os. Mellem klokken 10-15 alle hverdage sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og vi sidder parat til at give dig kvalificeret hjælp med smil på læben og godt humør.\nKøber du hos os, har du mulighed for at følge din forsendelse, fra den forlader vores adresse, og til den er dig i hænde. Du kan tilgå din egen personlige ordreside, så snart dit køb er gennemført. På ordresiden vil du kunne følge med i, hvornår vi sender din pakke. Du får besked via e-mail, når din forsendelse forlader vores lager og er på vej.\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_ps4 path__forside path__spil path__ps4 path__action path__warhammer path__warhammer:chaosbane\n209,95 krThe Outer Worlds - PS4


Så mistede jeg også de 3 Cmore kanaler (via samlefordele). Så nu overvejer jeg at flytte det mobilnummer der oprindeligt gav mig fordelene til et andet billigere selskab. Jeg gider faktisk ikke betale 99 kr. md. for et mobilnummer ved TDC, når jeg ha...\nDe 2 routere er koble...\nPå Android enheder kan du se web-tv via browser uden problemer. Men hvordan du får web-tv til at virke via appen Mit TDC ved jeg ikke (har prøvet både på Android/HTC og IOS/iPhone4). Såvidt jeg kan se, er der kun mulighed for at se udvalgte tv kanale...\n.. men mulitroom boksen fylder ikke meget og kan nemt gemmes bag tv'et. Den ekstra fjernbetjening kan sammen med tv'ets m.fl. erstattes af fx en Logitech Harmony multifjernbetjening.\nJeg er helt enig med Hylech. Jeg har også fundet både fejl og mangler i TDCs forældrekontrol både på HomeTrio og Sikkerhedspakke løsningen. Jeg kunne ønske mig en mere fleksibel løsning, hvor der kan styres både på kanaler, indhold, tid og varig...\nJeg ved ikke om det vil virke hos dig, men hvis du har en ledig scart udgang i dit tv, så kan du prøve med en scart til audio adapter. Kan købes for næsten ingen penge her:\nJeg har også HomeDisk og bruger et simplet backup program, der er installeret på hver enkelt pc'er i husstanden. Jeg tager manuel backup, men programmet kan også sættet til automatisk backup/synkronisering. Programmet er Second Backup, kan hentes her...\nJeg mener, at have haft en lignende fejl ved oprettelse at flere bruger til selvbetjening. Denne forsvandt af sig selv efter nogle timer. Så det kan godt være at dit problem er forsvundet i dag, hvis TDC har fået opdateret deres systemer med nye brug...\nJeg har også et trådløst Sennheiser hovedsæt. Det er koblet på AV udgangen på tv'et. HomeTrio er koblet på tv'et via HDMI. Det virker fint. På den måde har jeg mulighed for at bruge hovedsættet til både HomeTrio, Xbox, Surround/DVD-afspiller, Wii osv...\nEn fremtidig forbedring kunne være mulighed for gruppering i søgefunktionen, sådan at der fx kan søges på spor...\njo da, det er ikke så lang tid siden, jeg mener det var i august, der var gratis oprettelse.\nHer, jeg læste den på TDCs hjemmeside i fredags.\nJeg har haft TDC TV/HomeTrio nærmest siden det blev lanceret for flere år siden. Har aldrig problemer med hverken TV 1 på harddisk boks eller TV 2 på ekstra boks. Har dog k...\nTDC ændrer bredbån...


På vejen Arkiv - Side 2 af 2 - Max Press\nDanmark rundt med familien\naf Kenn Andreasen | jul 18, 2018 | Blog, På vejen\nHvis sommerferien i år ikke kalder på den helt store tur sydpå, kan det danske land heldigvis også byde på en masse oplevelser og en dejlig ferie. Der er mange forskellige muligheder, hvis du gerne vil holde en sommerferie i Danmark. Du kan hoppe på sadlen, i bilen, på et tog eller en bus, eller trække i vandrestøvlerne og bare vade derudaf. Danmark gemmer på mange gyldne skatte, hvor hele familien kan blive underholdt.\nDanmark er lavet af øer og mange af dem. Hver ø har sin egen historie og sine helt egne aktiviteter, som byder familien på underholdning og gode dage. Man kan tage en tur gennem det danske land, hvor man er på visit på forskellige udvalgte øer. En ø som Læsø, der ligger oppe syd fra Nordjylland, har f.eks. sin helt egen historie. Her kan man lave sit helt eget læsøsalt, som øen b.la. er kendt for. Der er flot natur, spændende aktiviteter og gode historier som hele familien kan lære af. Man kan planlægge sin rejse gennem Danmark, så man får set så mange gode steder som muligt. Selvom det er skønt at rejse til udlandet, kan Danmark heldigvis også underholde familien i en god lang sommerferie. Hvis en af de voksne i familien døjer med sygdom af den ene eller anden slags, behøver det ikke holde jer tilbage for at tage en aktiv tur sammen. Den nye cannabisolie skulle være en ny og vidunderlig medicin, som hjælper b.la. til hovedpine, ledsmerter og søvnproblemer. Du kan overveje, om olien er noget for dig, læs mere om hvad CBD er her, og køb CBD olie her hvis det er noget, der har din interesse.\nEr man til sjove dyr og savner et lidt mere tropisk klima, kan man overveje, om turen gennem Danmark skal være forbi Randers Regnskov. Her byder parken på et væld af spændende dyr, som hele familien med sikkerhed vil falde for. Man kan eventuelt tjekke deres hjemmesiden ud, og se hvilke aktiviteter og begivenheder Randers Regnskov byder på over sommeren.\nHvis man havde håbet på, at ferien i år stod på safari i Afrika, men turen ikke alligevel blev i år, kan man overveje at lægge et visit hos Knuthenborg Safaripark. Her får man hurtigt en fornemmelse af at være på safari, hvor hele familien kan få en anderledes og helt fantastisk oplevelse. Hvis man er en af de mere modige med lidt mere blod på tanden efter en sjov oplevelse, kan man overnatte i parken i telte, hvor personalet tager en rundt på tur til forskellige aktiviteter.\nDe store byer\nHar man nogle lidt ældre børn med på tur, som kunne være interesseret i både kunst og kultur med lidt mere liv i gaderne, kan man overveje at tage rundt i nogle af Danmarks største byer. Her er der ofte god musik i gaderne, diverse koncerter, loppemarkeder mv. De større byer byder ofte på en masse lækker mad, og er et sted med lidt mere gang i den. Måske vil børnene gerne på lidt ferieshopping eller ud alene om aftenen og drikke en god drink eller tage på klub. Hvis man ikke har besøgt København endnu, kunne dette være en god mulighed for hele familien. Her er der mange forskellige markeder både for tøj og mad, og så er der altid en helt masse aktiviteter at vælge mellem for hele familien. Der er både aktiviteter for de helt små og de helt store, hvor hele familien er garanteret en skøn ferie med masser af gode oplevelser.\nDe lidt mindre store byer kan også byde på rigtig spændende oplevelser, som for eksempel de gamle byer Ribe og Viborg.\nHvis du og familien ikke er til den helt store tur på farten, så er der rig mulighed for at slå sig ned et dejligt sted i Danmark. Over sommeren er der masser af sommerhuse og lejligheder til leje, hvor I kan finde det sted i helst vil være og slå jer ned. I kan enten finde et sted hvor I er i ro og fred, eller måske et sted nær en strand eller en by. Hvis I har modet på det, kan der også lejes skønne sommerhuse i vores nabolande, hvor man kan få en relativ billig ferie, uden at skulle alt for langt væk.\n78-årig kvinde fra Høng modtager forkert pakke og mangler pludselig sit dankort\naf Kenn Andreasen | feb 20, 2018 | Blog, På vejen\nKvinde fra Høng troede, at hun havde modtaget en længe ventet pakke. I stedet stjal manden med guldtænderne, som afleverede pakken, hendes dankort.\nIfølge nyhedsmediet Dagens.dk var en 78-årig kvinde ude for en spøjs oplevelse, der pludselig viste sig at være langt mere alvorlig end som så. Tirsdag den 6. februar havde den ældre kvinde fra Høng været nede for at handle i sit lokale supermarked og var netop kommet hjem, da hun blev kontaktet af en mand med guldtænder.\nHan fortalte kvinden, at han skulle aflevere en pakke til hende, og da kvinden netop gik og ventede på en pakke, anede hun ikke uråd. Kvinden inviterede derfor manden indenfor, men kort efter fandt manden ud af, at pakken alligevel ikke var til den 78-årige kvinde og gik derfor igen. Det skriver Midt- og Vestsjællands Politi i deres døgnrapport.\nStore kontanthævninger på dankortet\nHvordan kvinden forholdt sig til, at pakken ikke var til hende, fremgår ikke af nyheden fra dagens.dk, men næste dag fik kvinden i hvert fald en nedslående besked fra sin bank. Der var nemlig blevet hævet henholdsvis 15.000 kroner og 2000 kroner på det ved forskellige lejligheder, derfor havde banken nu valgt at spærre kortet.\nDa den 78-årige kvinde blev ringet op af banken og fandt ud af, at hun manglede sit dankort, kom hun i tanke om, at hun havde haft besøg af manden med guldtænderne dagen før. Han havde jo netop været inde i hendes hjem, da hun troede, at pakken var til hende.\nMand med guldtænder har afluret pinkode i supermarked\nPolitiet mener, at dankortet højst sandsynligt er blevet taget af manden med guldtænderne. De arbejder også med en teori om, at han har været nede i supermarkedet samtidig med kvinden, og der har afluret hendes pinkode til kortet. Efterfølgende er han fulgt efter hende for at stjæle det.\nPolitiet tjekker nu overvågningsbilleder fra supermarkedet for at se, om manden med guldtænderne er på. Måske har du set manden, hvis du var ude at handle i Høng tirsdag formiddag. Han beskrives som:\n– 45 – 55 år gammel\n– 175 – 185 centimeter høj\n– Almindelig af kropsbygning\n– Yderligere kendetegn: Guldtænder, pænt friseret og mørklødet i huden som en, der har været på ferie\n– Talte dansk med accent\n– Klædt i mørkebrun/sort læderjakke, lyse bukser, iført guldindfattede briller\n– Havde en pakkepost med sig\nHvor meget politiet får i løn for at finde manden vides ikke, men hvis du gerne vil blive klogere på, hvad andre får I løn, kan du tjekke denne side fra dagens.dk, hvor de samler oplysninger om, hvad en række forskellige faggrupper tjener.\nHvem har spillet Batman?\naf Kenn Andreasen | jan 5, 2018 | På vejen\nHvem har spillet Batman? Det er et spørgsmål, der har optaget en del danskere. I hvert fald når man kigger på søgninger på Google. Nedenfor får du en liste over hvem der gennem tiden har spillet Batman.\nListe: Hvem har spillet Batman?\nLewis Wilson spillede Batman i “Batman” fra 1943, som er en serie bestående af 15 afsnit\nRobert Lowery spillede Batman i “Batman & Robin” fra 1949 – Serie bestående af 15 afsnit\nAdam West spillede Batman i “Batman” fra 1966 – Både i film og serie.\nMikael Keaton spillede Batman i “Batman” fra 1989 og “Batman Returns” fra 1992 – Film\nVal Kilmer spillede Batman i “Batman forever” fra 1995. Film . Sjov detalje Val Kilmer fik rollen mens han befandt sig en flagermusegrotte i Afrika.\nGeorge Clooney spillede Batman i “Batman & Robin” fra 1997 – Film.\nChristian Bale spillede Batman i “Batman begins” fra 2005, “The Dark Knight” fra 2008 og “The Dark Knight Rises” fra 2012 – Film.\nDavid Mazouz spillede den unge Bruce Wayne i “Gotham” hvor sæson 1 påbegyndtes i 2014 – Serie\nBen Affleck spillede Batman i “Batman vs Superman: Dawn of Justice” fra 2016 og i Justice League” fra 2017 – Film.\nUdover ovenstående liste, så har der været en lang række skuespillere, der har lagt stemme til Batman i animerede produktioner.\nBatman og DC Comics\nBatman som figur har eksisteret siden han blev introduceret af DC Comics i 1939. Historien om Batman er en historire om den flagermusforklædte superhelt, der i virkeligheden er rigmanden Bruce Wayne. Batman er en del af DC universet, som består af figurer som SuperMan, WonderWoman, Flash og mange flere. Batman er oprindeligt fra tegneserieverdenen, men har nærmest siden sin spæde fødsel været en del af tv-verdenen. Her adskiller DC’s figurer sig markant fra Marvels superhelte, der først meget sent blev filmatiseret. Marvels superhelte samling tæller figurer som Spiderman, Hulk, X-Men, Captain America, Antman, Thor og mange flere.\nLæs eventuelt også artiklen: Hvem ejer Nationalbanken? eller artiklen: Hvem var konge i Danmark da Titanic forliste i det nordatlantiske hav?\naf Kenn Andreasen | feb 5, 2017 | Blog, På vejen\nDet er som med alt muligt andet at tingene skal passe sammen, og et af de steder det er vigtigt er valget af motorolie. Der er nemlig forskel på både biler og motorolie, så hvis du vil have at din motor skal holde længe, og holde dyre regninger fra autoværkstedet til et minimum, så skal du sørge for at have den rigtige motorolie.\nDer er også forskel på kvaliteten af olien, nogle motorer kan sagtens have det fint med en billig olie fra supermarkedet, men tager du din bil seriøst skal du finde olien andre steder. På den lokale tank har de altid et lille udvalg af motorolie af de kendte mærker på hylden, men de tager en ublu overpris.\nHos oilshop.dk kan du finde kvalitetsolie til lave priser, og de har også guider og henvisninger så du kan finde den perfekte motorolie til din bil.\nPopulært segboard på tilbud online\naf Kenn Andreasen | feb 20, 2016 | Blog, På vejen\nHvis du klikker ind til e-pressen.dk med det samme, vil det ret hurtigt gå op for dig, hvad dine muligheder rent faktisk er, og ikke mindst hvad de kommer til at være for dig i fremtiden. Jeg er i hvert fald overbevidst om, at dette alle dage har kunnet betale sig, og på et eller andet tidspunkt vil jeg altså helt klart også mene, at det rent faktisk bør at gå op for dig, hvordan det er muligt, at et så populært og nyt segboard kan være på tilbud online. Hvis du selv klikker dig derind, vil du dog hurtigt kunne læse mere om lige netop dette, og jeg er overbevidst om, at det ret hurtigt vil gå op for dig, at det også gælder om at slå til så hurtigt som muligt. E-pressen.dk er ganske enkelt på kundejagt, og med et kampagnetilbud på lige netop det nyeste segboard, håber de altså på at få nogle nye kunder ind på deres hjemmeside. Det er dog for kunde og forbruger helt perfekt, hvis du rent faktisk står og mangler et segboard i høj kvalitet, da du ikke finder en lige så god pris andre steder. Det samme er gældende for legecentret.dk, hvor det i stedet for at være et segboard er el løbehjul der er på tilbud på denne side. Hvis jeg var dig, ville jeg derfor også opsøge denne mulighed.\nFede el løbehjul på tilbud\nDet er altså langt fra hver dag, at der findes så fede el løbehjul på tilbud, og det gælder jo helt klart også bare om, at få fat på disse tilbud så hurtigt som muligt. Spørger du mig er det i hvert fald et eneste rigtige at gøre, og det er samtidigt også grunden til, at du allerede nu skal vælge at opsøge denne mulighed. Det kan jo sagtens betale sig, og jeg regner da helt klart også med, at du allerede nu er kommet til et punkt, hvor du rent faktisk har indset, hvor mange penge det rent faktisk er muligt at spare på el løbehjul online og ligeledes et nyt segboard online.


Af Chr. Ludwigs og Tage Schack, Tidehverv, 1928, s.18-20ff.\nSom bekendt er der delte Meninger om Værdien af faste Bønner (Kollekter) ved Gudstjenester. Mange anser dem for en Hindring for Aandens frie Værk - eller for en stadig Fristelse til personlig Usandhed, til at tage stærke Ord i sin Mund, som man slet ikke kan svare til. Andre - hvoriblandt undertegnede - klamrer sig i disse aandsfattige Tider til alle de Ord, som i vor Gudstjeneste lyder til os fra stærkere Slægter, til hvilke Aanden har talt - først og fremmest Skriftens Ord, men dernæst de gamle Bønners fyndige og kraftige Tale. Vi tænker kun mad Forfærdelse paa al den ligegyldige Snak, der vilde stige op imod Himlen, om vore Bønner fik Lov til at brede sig endnu mere. Det er maaske et Halmstraa at klamre sig til; dog gør vi det, fordi vi mærker Evangeliets Røst i disse gamle Ord, mættede med Kristendom som de er; og vi tror, at der er mere Hold i dette Halmstraa end i alle de "levende Personligheder", der for Tiden staar paa de danske Prædikestole. Derfor vil vi lytte til og bøje os for den Forkyndelse, der lyder gennem de gamle Bønner; vi vil ikke prøve at skære dem ned til vort eget lave aandelige Standpunkt, men vi vil med Ydmyghed søge at stamme paa Ordene og gaa ind under den Dom, der fra dem udgaar over os.\nDet kan derfor ikke undre, at det kan betragtes noget nær som Helligbrøde, hvis en Slægt som den nuværende rører ved disse gamle Skatte - ikke for at gnide Støvet af dem, men for at gøre dem mere "forstaaelige" og "tilgængelige" for Nutiden. Det var jo muligt, at Nutidens Evne til at forstaa de kristelige Sandheder var saa ringe, at ethvert Forsøg paa Nedskæring til dens Niveau vilde være ødelæggende for Sagen selv; dette gælder baade den troende og den vantro Nutid. - Men det er noget i den Retning, der er sket med "de ved kgl. Resolution af 5. Sept. 1923 vedtagne Kollekter". De er i Forhold til de tidligere Kollekter en Revision, der kun paa ganske enkelte Punkter betyder et Fremskridt, paa mange Punkter betegner et tydeligt Forfald og som Helhed er et overflødigt og mislykket Forsøg paa "at gøre det bedre". Jeg skal forsøge at vise dette ved nogle Eksempler.\nDet maa først indrømmes, at man enkelte Steder har afskaffet uheldige og gammeldags Udtryk, som virker ganske uforstaaelige i vore Dage. Men Revisorerne er her gaaet meget videre end nødvendigt, og dette har paa Grund af deres manglende Evner i denne Retning (som de formodentlig deler med alle nulevende) ført til en tydelig Forringelse af Formen. Jeg nævner "om Eksempel Kollekten til 27. Søndag e. Trin., som i den gamle Form lyder: "Forklar ved den Helligaand din elskelige Søn, Jesus Kristus, saaledes for os, at vi i Troen kan skue ham i din Herlighed, og ved din Naade efterfølge hans hellige Levned." Man skulde ikke synes, at dette kunde gøres meget bedre; men Revisorerne har dog fundet for godt at forandre det til: "at du ved din Helligaand vil forklare din elskelige Søn, Jesus Kristus, saaledes for os, at vi kan se hans Herlighed og ved din Naade efterfølge hans Fodspor." Dette er en øjensynlig Forringelse; de indholdsvægtige Ord ("i Troen", "skue ham i din Herlighed", "hans hellige Levned") er erstattet med letløbende, men meget mere ligegyldige Udtryk. Man indvende ikke, at Udtrykket "se hans Herlighed" dog er bibelsk; thi dermed er det ikke gjort. Revisorerne synes at have haft den Opfattelse, at blot man erstatter nogle gammeldags klingende Sætninger med indflettede Skriftsteder, saa er dermed det kristelige Præg bevaret. De synes ikke at have været opmærksomme paa, at Skriftsteder saa udmærket godt kan blive til Væv, at alt kommer an paa Sammenhængen, - og at de gamle Kollekters Værdi netop bestaar i, at Skriftens Ord dér er blevet omstøbt i levende, personlig Form: der har været hedt i den Smeltedigel, hvor det er sket. Er vi af gode Grunde ikke i Stand til at gøre dette Stykke Arbejde om i vor Tid. saa skal vi hellere lade være at forsøge derpaa.\nDer kunde nævnes talrige Eksempler paa, at de gamle Bønners Fynd er forringet eller gaaet tabt ved Forandringerne. Paa Fastelavns Søndag samler den gamle Kollekt - efter en Indledning om Jesu Daab - det, der skal bedes om, i Ordene: "Bevar os i Troen til dig!" hvorefter denne Bøn nærmere udføres under Henvisning til vor Daab. (Smnlgn. til dette Anlæg "Kollekten om Ordet", der ligesaadan samler hele Bønnen midtvejs i Ordene: "Vi beder dig ydmygelig: Giv os din Helligaand"). Dette er nu i den nye Form ganske gaaet op i Sammenføjningerne og kun blevet til: "bevar os alle", hvorefter der kommer en relativ Sætning. Man kunde af Indledningen til Morten Pontoppidans "Bønnebog for enfoldige Kristne": "Gamle Stier" have lært Betydningen af det, han kalder: "Smaa Afsatser". Man sammenligne ogsaa 2. Søndag e. Paaske i den nye og den gamle Form.\nPaa den større Forstaaeligheds Regning maa vel skrives, at det skønne og malende Udtryk: "saa vi med en stærk Tro kan hænge hart ved din Søn Jesus Kristus" er forandret til: "saa vi faste i Troen kan blive i Samfundet med din Søn J. Kr." (18. Søndag e. Trin.). Der er vel mange, som vil synes, at denne Ændring var en Nødvendighed. I hvert Fald er den et Tab. - Ligeledes er den "brølende Løve" fra 1. Peters Brev 5, 8 forsvundet fra Kollekten til 1. Søndag i Fasten. Der er dog Grænser for, hvad man kan byde Nutidsmennesker - ogsaa af Skriftens Udtryk.\nVel staar der i en Salme:\n"Gud gav sit Ord det rene,\nsom viser os vor Synd,\nmen vi ved Aanden ene\nfaar Ordets rette Fynd."\nGud kan give Fynd ogsaa til de svage Ord. Alligevel er det saa sin egen Sag stadig at foretrække de svageste og fladeste Ord, fordi vi ikke mere kan svare til de stærke. Der tales for Tiden meget om at bringe mere Højtidelighed ind i Gudstjenesten. Som det gaar nu, er der al Udsigt til, at denne "Højtidelighed" vil veksle mellem forloren Snakkesalighed og forloren Stilhed. Thi virkelig Højtid og Fynd i Udtrykket hører nu engang sammen.\nMen naar vor Tid mangler Fynd i Udtrykket, er det jo ikke først og fremmest paa Grund af manglende Formsans. Der er noget dybere, vi savner: Fynd i Tankegangen. Dette ses tydeligt i de reviderede Kollekter, som Gang paa Gang foretrækker det uklare, uartikulerede Udtryk for det prægnante, indholdsvægtige. 13. Søndag e. Trin. er "din grundløse Barmhjertighed" rettet til "din usigelige Naade". 19. Søndag e. Trin. er "grundløs" ligeledes rettet til "usigelig". Et følelsesbetonet og fladt Ord er kommet i Stedet for et Ord med en dyb Baggrund og Mening. - 6. Søndag e. Trin. er Sætningen: "og at der intet rent er i os" helt slettet, og Ordene: "at vi ikke her i Verden kan være uden ond Lyst og Begæring" er ændret til: "at vi uden din Naade og Barmhjertighed aldrig kunde indgaa i Himmeriges Rige". Man finder maaske de gamle Udtryk overdrevne og ikke forenelige med det fromme Nutidsmenneskers høje Tanker om sig selv. Revisionen betyder i hvert Fald her en meget følelig Nedskæring til det naturlige Menneskes Tankegang. - 3. Søndag e. Trin. har man endogsaa ændret "med sand Anger og fast Tro" til "med en oprigtig Forsagelse og Tro" og dermed berøvet os et af Kristendommens tungeste og stærkeste Ord: sand Anger - og givet os et pænt og lettilgængeligt Udtryk: oprigtig Forsagelse i Stedet; dette synes at være nogenlunde indenfor vor Rækkevidde. - 2. Søndag i Advent og 24. Søndag e. Trinitatis er begge Steder de gamle Kollekters tydelige Tale om Legemets Opstandelse forsvundet og erstattet med mere almindelige Ord. Det er - i vor rettroende Kirke - en ejendommelig Ængstelse for at lade Kristendommens Hovedpunkt komme frem.\nAlt dette er ikke blot formelle Ændringer: det er Indgreb i det kristelige Indhold, der ligger bag ved Ordene. Og paa eet Punkt kommer Afstanden mellem de gamle Slægters Kristentro og Nutidens ivrigt skelsættende Menighed tydeligt frem: Frygten for at "de andre" skal tage Bønnerne forfængeligt, har sat sit Præg paa Revisionen, saaledes at de bedendes Opmærksomhed uvilkaarlig henledes paa Skellet mellem dem og andre og ikke paa Gud (smnlgn. Luk. 18, 11). 14. Søndag e. Trin. er: "os alle, som tror", ændret til: "alle os, som tror", - en ringe, men betydningsfuld Forandring, som giver en ganske anden Tone over det hele. - Kollekten til 5. Søndag e. Helligtrekonger (Ugræsset bl. Hveden) er revideret fra Grunden af; men det er betegnende, at medens der i den gamle Form staar: "Bevar os for kødelig Tryghed " saa findes i den nye Form Udtrykket: "Derfor beder vi dig, du, som kender dine". Revisorerne er sikkert ikke klare over, hvilken kødelig Tryghed dette kan give Anledning til. - 4. Søndag e. Trin. har man efter Ordene: "at du ikke vil fordømme eller straffe os" for at forebygge Misforstaaelser indføjet: "som tror paa dig". - Det er maaske Smaating, men ved saadanne Ændringer gør man, hvad man kan, for at forandre de gamle Bønners troskyldige Præg: thi i dem bedes der virkelig til Gud uden nogen Skelen til andre Menneskers eller ens egen Tro.\nDet kan efter dette ikke undre, at Talen om Frygten for Gud (og den dermed sammenhængende om Guds "grundløse Barmhjertighed") flere Steder er afsvækket. 14. Søndag e. Trin. er: "at vi stadig leve i din Frygt, og i en ret Tillid til din Barmhjertighed altid takke og prise dig" forandret til: "arbejder paa vor Frelse med Frygt og Bæven og siger dig, vor Fader, Tak for alle Ting" d. v. s. det er blevet til Skriftsteder i Stedet for til Bøn. - 3. Søndag i Fasten er: "ved din Helligaand naadig bevare os i dit Ord og i din sande Frygt" blevet til: "ved din Helligaand lære os ret at høre dit Ord og bevare det". - 2. Søndag i Fasten er Ordene: "endskønt vi have Aarsag til at frygte for vore Synders og Uværdigheds Skyld" forsvundet og erstattet med: "trods al vor Synd og Uværdighed". - Og endelig: Kollekten til 4. Søndag e. Trin. sluttede med Ordene: "og love saligt i din Frygt"; og stærkere og dybere Ord om, hvad sandt Kristenliv er, er dog vanskeligt at finde. Men de er nu borte og i Stedet for staar: "og omgaas hverandre i Kærlighed som dine Børn." - Hermed hænger sammen, at det gamle Udtryk: "dit salige Ord" næsten overalt er rettet til "dit hellige Ord". - Man kunde fristes til at spørge, hvad Meningen med det hele i Grunden er, naar det knap nok maa antydes, at Guds Ord er fyldt med Frygt og med Salighed. -\nDette maa være nok. Selvfølgelig er de gamle Kollekter endnu i Brug mange Steder og vil være det, saalænge Indbindingen holder. Men en Dag holder den ikke mere, og mange gamle Kærneord vil saa forsvinde. Alterbønnen er derved bragt i noget bedre Overensstemmelse med Prædikestolen. Men om der er vundet noget i Retning af personlig Ærlighed, er tvivlsomt; Tabet er i hvert Fald sikkert nok. Maaske er det snarere Manden paa Prædikestolen, der trænger til Nedskæring, indtil vi lærer at bøje os i Ydmyghed for Kristendomsforkyndelsen fra de henfarne Slægter. -\nHvis man vil se, hvordan Kollekter skal være, kan der henvises til de af P. A. Fenger forfattede (fra 1874) eller til P. Chr. Kierkegaards Julekollekt.\nKollektrevisionen af 1923\nI Tidehverv (No. 2, Aarg. 2) har hr. pastor Tage Schack (hvem jeg beder om i det følgende at maatte nævne hr. T. S.) skrevet, at Kollektrevisionen af 5. september 1923 "kun paa ganske enkelte punkter betyder et fremskridt, paa mange punkter betegner et tydeligt forfald og som helhed er et overflødigt og mislykket forsøg paa at gøre det bedre". Og han slutter med at udtale: "Hvis man vil se, hvordan Kollekter skal være, kan der henvises til de af P. A. Fenger forfattede (fra 1874) eller til P. Chr. Kierkegaards julekollekt". (Den sidstnævnte ser jeg bort fra. Den er anvisning til en Kollekt ved en fri liturgisk andagt og derfor dette æmne uvedkommende.)\nDe "revisorer", hr. T. S. angriber, men ikke nævner, er - som offentligheden bekendt - Danmarks biskopper (i perioden efteraaret 1915 - foraaret 1923). Da jeg hører til disse og tilmed har været pennefører under arbejdet, tør det maaske ikke være ubeskedent at bede om plads for nogle udtalelser om den fremsatte kritik. Naturligvis havde jeg langt foretrukket en forhandling med hr. T. S., men en saadan vilde have forudsat, at han dog havde nogen viden om de omhandlede spørgsmaal, og denne forudsætning er beklageligvis ikke til stede.\nHr. T. S. gaar ud fra som givet, at de faste kollekter er "gamle skatte", ord "fra stærkere slægter, til hvem Aanden har talt", som det noget nær er en "helligbrøde" at røre ved for en slægt som vor.\nHan veed m. a. o. ikke, at alle disse kollekter er kommet til os gennem en lang udvikling, hvor de er reviderede gang paa gang, og at de netop er blevet til ved et brud med den gamle kirkelige overlevering. Den sidste revision, som var dybt gennemgribende, ja som ombyttede kollekter med nye og omarbejdede andre næsten til ukendelighed, skete saa sent som ved udgivelsen af Psalmebog for Kirke og Hjem 1897. Man maa derfor være yderst forsigtig, naar man vil fastslaa en kollekt selv eller dens ordlyd som gammel og stammende fra en bestemt periode, hvis man da ikke ønsker at dumme sig.\nEt eksempel vil vise dette. Hr. T. S. har selv valgt dette eksempel: kollekten til 27. søndag efter trin. (eller 6. s. e. H 3. kg.). Indtil 1897 havde vi til denne søndag virkelig en gammel kollekt, en af menighedens allerældste, som ganske vist var gengivet parafraseret og lutheriseret hos Palladius (1556) og siden udvidet og sproglig læmpet hos Hans Bagger (1685), men som dog stadig smagte af oldkirke:\n"O, barmhjertige, evige Gud, himmelske fader! Vi beder dig, at du vil opvække os, at vi med flid kunne vandre kristeligen i alle gode Gerninger og altid bestyrkes i din naade og befindes i al gudelighed ..." (Doksologien er her som i det flg. Udeladt for Kortheds Skyld.)\nVed revisionen af 1897 fjærnede man denne kollekt og optog et af P. A. Fenger udarbejdet forslag, dog med adskillige rettelser, af hvilke jeg har understreget de væsentligste:\n"Vi bede dig, forklar ved din Helligaand din elskelige søn, Jesus Kristus, saaledes for os, at vi i troen kunne (Af Hr. T.S. gengivet "kan", se nedenfor) skue ham i din herlighed og ved din naade efterfølge hans hellige levned og saa til sidst komme hjem til de evige boliger, hvor der er godt at være ......".\nP. A. Fenger har paa de udhævede steder: "at vi aandelig maa se din herlighed i hans aasyn og blive forvandlede efter hans billede fra klarhed til klarhed."\nMan vil heraf se, at de af os rettede udtryk, som hr. T. S. vil have bevaret som sakrosankte, stammer fra 1897 og oven i købet selv er rettelser i en af de af ham som uforbederlige udraabte P. A. Fenger'ske kollekter! Ved nøjere eftertanke vil han dog vist indse, at dette ikke er vel underbygget kritik, og at det ikke kan kaldes "helligbrøde", at vi, der hører til samme slægtled som revisorerne fra 1897, har rettet deres udtryk, om vi da ellers har gode grunde derfor.\nNaar det i kollekten af 1897 hedder: "i troen skue ham (Jesus) i din (Faderens) herlighed," modsiger det ene led det andet. "I troen" henviser til den nuværende tilstand, mens udtrykket: "skue Jesus i Faderens herlighed" viser frem til genkomsten. Dette kan ikke forsvares. Dernæst maatte vi fjærne udtrykket: "efterfølge hans hellige levned," da det ganske simpelt ikke er dansk.\nNu ser jeg nok, at hr. T. S. skriver, at vi har erstattet "de indholdsvægtige" ord med "letløbende, men meget mere ligegyldige ord." Det maa han svare til. Hvis han finder de mægtige ord fra Johs. 1,14 om at se sønnens herlighed for mere ligegyldige end den meningsløse sammenblanding i revisionen af 1897, maa han have besynderlige begreber om ligegyldighed. Og rent ud usømmeligt er det, naar han kalder et af N. T.s virkelighedsmættede ord om Jesu Kristi korsdød, 1. Pet., 2,21: "efterfølge hans fodspor", som gik op paa korset for os, "letløbende" og mere ligegyldigt end et udansk hjemmestrikket udtryk. Ordene "hans hellige levned" (det er derfor en tilsnigelse, naar han i sit citat udelader ordet "efterfølge") finder han andre steder i vor revision. Dem har vi ikke ønsket fjærnet noget sted, hvor de stod i en rigtig sproglig sammenhæng.\nTil undskyldning for hr. T. S. maa dog nævnes, at han aabenbart slet ikke har været klar over, at udtrykket: "efterfølge hans fodspor" er fra 1. Pet. og der staar i den nævnte sammenhæng.\nEndnu mærkeligere end hr. T. S.s mangel paa kendskab til vore kollekters historie, er dog hans mangel paa kendskab til det af ham selv som mønstergyldigt opstillede forslag af P. A. Fenger (i det følgende nævnet F. 74).\nFor dem, der kender F 74, behøver dette ikke nogen nærmere paavisning, men af hensyn til andre skal jeg gøre opmærksom blot paa nogle enkelte punkter, der vil være tilstrækkelige.\n1) Alle, uden undtagelse alle de af hr. T. S. nævnte "prægnante ord", som han med største voldsomhed angriber os for enkelte steder at have ombyttet med andre, er ganske og aldeles udslettet af F. 74. Han undser sig saaledes ikke for at sige, at vi har "berøvet menigheden et af kristendommens tungeste og stærkeste ord: "sand anger", fordi vi i kollekten til 3. s. e. trin. har ombyttet det med "oprigtig forsagelse", og det findes dog f. eks. i kollekten til Almindelig bededag, 20. s. e. trin., jfr. 11. s. e. trin. (Mærkeligt nok findes dette ord slet ikke i bibelen, og ordet "at angre" bruges kun nogle faa steder om menneskers forhold til Gud. Og det skal være et af kristendommens stærkeste "ord"!) Derimod findes Ordet anger overhovedet ikke i F. 74.\n2) Overalt, hvor vi har foretaget udeladelser, som vor kritiker haardt revser, findes nøjagtigt de samme udeladelser i F. 74. Dette gælder saaledes ogsaa kollekterne til 2. s. i adv. og 24. s. e. trin. Hr. T. S. hæver sig her til saadan en højde, at han beskylder os for "en ejendommelig ængstelse for at lade kristendommens hovedpunkt komme frem". Dette kunde han ganske roligt spare sig. Han veed akkurat saa meget som ingenting om, hvad vor bevæggrund har været.\n3) Langt den største del (jeg vil antage ca. 75 pCt.) af de enkeltrettelser, vi anklages for, stammer fra F. 74. (Saaledes ogsaa "den brølende Løve" i kollekten til 1. s. i Fasten). Vi har nemlig fortsat og efter min opfattelse fuldført det arbejde, som blev begyndt ved revisionen af 1897 for at redde det værdifulde i F. 74 over i levende brug.\nNaar F. 74 aldrig er blevet autoriseret til valgfri brug, kommer dette af, at dette forslag trods de mange geniale glimt og gyldne fund, det indeholder, og som vel væsentligt skyldes Grundtvigs gennemgang af Fengers arbejde, vil jeg antage, at grunden maa søges i dets ubegribelige ensidighed, dets iøjnefaldende liturgiske mangler og stærkt sentimentale præg og dets opdyngen af allusioner til teksten, hvortil kommer stødende sproglige mangler. (Man analysere f. eks. Sætningen: "Jesus Kristus trøstede den dybt bedrøvede fader over sin datters død"!) Men hvordan dette er, saa har F. 74 i alt fald i forøget grad alle de mangler, som hr. T. S. forekaster kollekterne af 1923, og det bryder afgørende med alle de af ham opstillede - jeg veed ikke, om man kan sige: principper.\nHvis man vil følge Luthers anvisning i hans forklaring til det 8. bud, nødes man derfor til at antage, at hr. T. S. slet ikke kender F. 74 eller har skrevet forkert og ment et andet forslag. Et tredje gives forhaabentlig ikke.\nImidlertid kunde man naturligvis spørge, hvorfor kollekterne af 1897 atter skulde revideres.\nHertil kan kun svares, at der forelaa en bestemt nødvendighed. Der var stillet den opgave at bringe dem i overensstemmelse med 1) kollekterne i de nye autoriserede ritualer, 2) den nye autoriserede oversættelse af N. T., 3) den autoriserede form for udsagnsordene, og 4) det danske sprog (d. v. s. at fjærne græskheder, latinskheder, tyskheder o. 1.).(Kirkesproget er nemlig i danske menigheder dansk. Jeg tilføjer denne selvfølgelighed, fordi der lige efter hr. T. S.'s kritik findes "en prædiken, som den holdes i en dansk landsbykirke", og den indeholder et langt tysk citat, en mængde latinske ord, et par franske ord og andre sproglige ejendommeligheder.)\nDe tre første punkter nævner hr. T. S. slet ikke. Han indkasserer dem blot. Med hensyn til det fjerde indrømmer han virkelig, at der enkelte steder er "afskaffet uheldige og gammeldags udtryk, som er ganske uforstaaelige i vore dage", men samtidig er han meget vred over, at "det skønne og malende udtryk": at hænge hart ved ("einem hart anhangen") er borte. Og helt galt er det, at "grundløs" er blevet til "usigelig". Hertil maa siges, at hr. T. S. vistnok ikke har forstaaet rettelsen. Han tror vistnok, at "grundløs" betyder "uforskyldt, ufortjent" (unverdient), men "grundløs" betyder 1) bundløs, 2) ubegrundet. Da nu "bundløs" paa dansk har en biklang af noget nedsættende, valgte vi ordet "usigelig". Hr. T. S. veed formodentlig ikke, at dette udtryk baade er bibelsk og meget hyppigt anvendt i vore gamle kollekter. Ellers vilde han næppe kalde det "et følelsesbetonet og fladt (!) ord", og endnu mindre kalde den meningsløse oversættelse "grundløs" for "et ord med dyb baggrund og mening". Navnlig "mening" virker noget udæskende.\nVed Siden af de os paalagte opgaver, har vi enkelte steder, hvor det kunde gøres læmpeligt, knyttet kollekten til anden tekstrække (saaledes 24. s. e. trin.). Kun eet sted har vi indført en ny kollekt, nemlig til 5. s. i f., hvor den ældre kollekt var i strid med Herrens ord i evangelieteksten. Kollekten er P. A. Fengers forslag med enkelte læmpelser. Hr. T. S. kunde derfor ganske have sparet sig sine udtalelser om denne kollekts forhold til den gamle kollekt.\nEn enkelt sproglig rettelse skal jeg endnu omtale. I to kollekter er "os alle" forandret til "alle os". Heri lægger vor strenge kritikus en dyb betydning, som det er mig umuligt at fatte. Da denne rettelse skyldes mig, kan jeg forsikre, at den udelukkende skyldes rhytmiske hensyn, der ikke er uden betydning, naar kollekter skal messes (jfr. F. 74, pag. 5).\nHermed er jeg færdig. Naar hr. T. S. beskylder os for, at vi lærer mennesker at bede efter opskriften fra Luc. 18, 11 ("jeg takker dig, Gud, at jeg ikke er som de andre"), og for, at der ikke har været varmt nok i vore hjærters smeltedigel til at forvandle de af os brugte skriftsteder til bøn, saa overlader jeg dommen over os til den eneste, der veed noget tilforladeligt om den ting. Derom kan vi end ikke selv dømme, og endnu mindre hr. pastor Tage Schack.\nDet har været mig meget pinligt at skulle beskæftige mig med en saa letfærdig kritik, som hr. T. S. har præsteret, navnlig fordi den saa udmærket kunde være skrevet i een uimodsigelig og uigendrivelig sætning: "Kollektrevisionen af 1923 er ikke foretaget af Karl Barth". Men tavshed kunde maaske misforstaas.\nAalborg medio marts 1928.\nSvar til Hr. Biskop Ludwigs\nIdet jeg udtaler min Tak for Biskop Ludwigs indgaaende og skarpe Svar paa den af mig fremsatte Kritik af Kollektrevisionen af 1923, kan jeg ikke undlade at give Udtryk for en vis Overraskelse over Biskoppens øjensynlige Misforstaaelse af Kritikkens Udgangspunkt og Hensigt. Den gav sig ikke paa noget Punkt ud for at være en Fagmands eller en sagkyndigs Synspunkter. Den var udelukkende et Nødraab fra et almindeligt Medlem af den danske Folkekirke (der som Præst tilmed hver Søndag er forpligtet til at læse disse Kollekter), et Udtryk for Sorgen over, at man har taget noget værdifuldt fra os og givet os noget ringere i Stedet - i en Tid, hvor vi ikke taaler at miste ret meget. Her hjælper det lidet at trøste os med, at Revisionen er foretaget med den største Sagkundskab og ud fra de bedste Motiver. Derom har vi aldrig tvivlet. Men vi tillader os at spørge Biskoppen i Aalborg og de - vistnok ikke talrige - sagkyndige paa dette Omraade, om vi almindelige Menighedsmedlemmer, der skal være med i disse Bønner, men ikke har Tid og Lejlighed til indgaaende Studier desangaaende, roligt skal lade os berøve noget af det, vi har elsket og opbygget os ved, - i Tillid til, at den biskoppelige Visdom er stor, selv naar den er skjult. Vi forbeholder os Retten til at beklage os, og glæder os over, at vor Klagelyd er trængt frem til Aalborg; og vi tror, at Biskoppen har handlet klogt og rigtigt i at overvinde sig selv til at forlade sin sagkyndige Ophøjethed for at beskæftige sig med denne "letfærdige Kritik".\n"Letfærdigheden" viser sig navnlig i min manglende historiske Ballast. Idet jeg fuldt ud indrømmer dette, skal jeg kun gøre to Bemærkninger hertil. Jeg er ganske vist gaaet ud fra, at Kollekterne er kommet til os fra de gamle, troesstærke Tider; og det er jo ogsaa - trods alle senere Revisioner - i det væsentlige rigtigt. Men Hovedpunktet har for mig hele Tiden været det ganske praktiske og konkrete: en Sammenligning mellem Kollekterne før og efter Revisionen af 1923, et Forsøg paa en Paavisning af de betydelige Værdier, der er gaaet tabt. Ingen nok saa lærd historisk Redegørelse kan afkræfte dette; den kan kun gøres ad andre Veje. Det er derfor en historisk interessant, men sagligt interesseløs Oplysning, at Kollekten til 27. Søndag e. Trinitatis stammer fra 1897 - eller rettere fra F. 74. Det er muligt, at man ved en Sammenligning af de tre Former, Kollekten har haft, vil komme til det Resultat, at Fengers er den bedste; i hvert Fald forekommer den af 1923 mig at være den mest kraftesløse - trods dens foregivne dogmatiske og filologiske Korrekthed. Maaske brister nemlig en af Biskop Ludwigs' Forudsætninger, den, han udtrykker saaledes: "vi, der hører til samme Slægtled som Revisorerne fra 1897," - saa at det var tænkeligt, at der kunde revideres godt i 1897, men ikke i 1923. Det er dette sidste Aar, det drejer sig om, ikke alle de foregaaende. Hic Rhodus, hic salta!\nDer er imidlertid eet Punkt, hvor jeg afgørende er gaaet i Vandet og aabent maa indrømme det: Det er m. H. t. det Udtryk, jeg har brugt om Fengers Kollekter, at de er som "Kollekter skal være". Da jeg skrev dette, havde jeg dem ikke ved Haanden - og var derfor ikke klar over, at alle de Ord, hvis Udeladelse jeg har anket over, ogsaa var udeladt hos Fenger; i saa Fald vilde jeg naturligvis ikke have udtrykt mig saaledes. Biskop Ludwigs har ganske Ret i, at der m. H. t. Udeladelser er en meget stor Lighed mellem F. 74 og Revisionen af 1923. Men her hører ogsaa Ligheden væsentlig op. De Ord og Sætninger, der er optaget fra F. 74, er snart talte, og bestaar for en Del af Skriftsteder. Ja, ved de fleste af de Rettelser, jeg har anket over, er Fenger vel ansvarlig for det negative: Udeladelsen, men derimod ikke for det positive, der er kommet i Stedet. Eller Fengers Udtryk er optaget i afsvækket Form. 4. S. e. Trin., er f. Eks. F. 74: "men omgaas, som det sømmer dine Børn, i Sandhed og Kærlighed", blevet til "og omgaas hverandre i Kærlighed som dine Børn". I Kollekten til 2. Paaskedag (hvor Rev. af 1923 har slettet Ordene: "saa at, om vi end ligesom din Søn, vor Herre J. Kr. skal lide meget ondt her paa Jorden, vi dog kan have fuld og fast Trøst af dit Ord og beholde den, indtil vi efter dette Liv bliver opvakte til det evige Liv") findes der saaledes kun et svagt Ekko af Fengers ejendommelige og stærke Bøn til denne Dag. - Det er derfor ikke urigtigt at sige, at Ligheden mellem Rev. af 1923 og F. 74 mere ligger i det negative end i det positive; og man kan kun beklage, at der, naar der nu endelig skulde revideres, ikke er blevet gjort mere Brug af ,,de mange geniale Glimt og gyldne Fund", som F. 74 trods alle sine Mangler rummer, ogsaa efter Biskop Ludwigs' Mening. F. 74 har nemlig mange Steder netop det Fynd i Udtrykket, som Rev. af 1923 savner.\nDet vil føre for vidt at gaa ind paa alle Enkeltheder; jeg skal derfor tilsidst holde mig til et Hovedpunkt: Anvendelsen af Skriftsteder i Kollekterne. Biskop L. synes at mene, at naar et Udtryk er bibelsk, er det næsten uangribeligt, i hvilken Sammenhæng det saa findes. Dette er imidlertid af to Grunde ikke rigtigt. For det første aner Biskop L. sikkert ikke, hvor forfladigede Skriftens Udtryk er blevet for denne Slægt ved dens ualvorlige og slidende Brug af det nye Testamente i Tide og Utide, ved dens selvsikre, uforstaaende Omgang med bibelske Udtryk; de er for os - formelt og reelt - netop blevet letløbende: rask over Tungen, rask gennem Øret. Vi trænger derfor til de Standsninger, som de gamle Kollekter gav. Og for det andet skal Skriftens Ord og Vendinger vel helst omstøbes i en Kollekt, for at blive levende, - og ikke ligefrem afskrives.\nBiskop L.'s mærkelige Bogstavtro paa den danske Oversættelse af N. T., viser sig navnlig i hans Bemærkning om, at Ordet Anger ikke findes i Bibelen og "at angre" kun faa Steder om Menneskets Forhold til Gud, (hvorfor det ikke kan være et af Kristendommens stærkeste Ord). Det kunde jo være Oversættelsernes Fejl; der skulde maaske staa Anger, hvor der nu staar Omvendelse (jvnfr. "Tidehverv" S. 48). I hvert Fald hører der meget til at benægte, at i dansk kristeligt Sprog er Ordet Anger et af de stærkeste og tungeste. Saa afhængig har dansk Kristendom nu heller ikke været af de reviderede Oversættelser. At det helt skulde være forsvundet af Rev. 1923, har jeg aldrig sagt. Men det er vanskeligt at forstaa, at man har kunnet faa sig til i Kollekten til Søndagen med Evangeliet om det tabte Faar og den tabte Søn at ombytte "Anger" med det langt fattigere "Forsagelse".\nOrd er jo ikke faststaaende Størrelser, men har forskellig Valeur til de forskellige Tider, selv naar de i og for sig bevarer den samme Betydning. Det, der er sket ved Rev. af 1923, er da dette, at de Ord, der ved Slid og Misbrug har faaet deres Værdi kendelig forringet, dem har man givet os i Stedet for de tunge Ord, (f. Eks. "usigelig" for "grundløs"), saa det hele tenderer i Retning af at blive een graa Masse. Man har taget de stærkeste og vægtigste Udtryk fra os og ladet os beholde de svageste.


Havenyt.dk - Havenyt uge 28, 2014\nHavenyt uge 28, 2014\nRoserne blomstrer, sommerblomsterne står i fuldt flor, havens krukker har ikke været flottere, græsset er grønt, tomaterne er begyndt at få farve, der er lækre ærter, små fine gulerødder og søde hindbær – for nu bare at nævne nogle af havens lyksaligheder her i juli. Bønner er der endnu lidt, til vi kan høste, med mindre man har forkultiveret et hold.\nPetunia er en meget brugt blomst til havens krukker. En af de meget store fordele er, at man ikke behøver at fjerne de visne blomster. Her sorten Chocolate. Foto: Karna Maj\nKøkkenhaverne rundt i landet se meget forskellige ud lige nu, alt efter om man har været heldig at få byger med masser af regn, om man har vandet bedene, eller det hele er sat tilbage af vandmangel. Heldigvis er der i alle haver nu sommerspiser som kartofler, gulerødder, ærter, spidskål, blomkål, salat, agurker, måske tomater og masser af krydderurter. Det er nu, hvor der er sol og varme, at man skal satse på at så et nyt hold bønner og kunne høste bønner i sensommeren.\nTræer, buske og hække har haft god tilvækst her først på sommeren, og det kan skabe behov for beskæring, så de ikke tager al sol og lys fra planterne i underste etage. Juli er en perfekt måned til at sommerbeskære i.\nDet er meget forskelligt, hvor meget regn, der er faldet, og hvor meget, der kommmer i den kommende uge. Hvor der ikke er kommet regn af betydning, er der ved at være alvorlig vandmangel. I hele den østlige del af Danmark, ved Vestkysten og i Nordjylland nærmer vi os decideret tørke, hvor planter begynder at visne, hvis de ikke får vand. Køkkenhavens afgrøder og sommerblomsterne har det ikke godt her. Og den megen nedbør, som i sidste weekend blev lovet, er nu pist væk og erstattet af tordenbyger, som kan hjælpe de haver, lige hvor de falder, mens andre slet intet får.\nHvis man ikke får regn nok først på ugen, og jorden er tør, bliver man nødt til at vande de afgrøder, som har brug for vand netop nu. Det er især ærter og hindbær, men også knoldselleri, bladselleri og knoldfennikel samt salat må ikke mangle vand. Kartoflerne er nu så udvoksede, at der ikke er grund til at vande arealer med kartofler, mens gulerødder, kål og porrer vil vokse hurtigere med vanding, men kan klare sig med lidt vand uden at gå ud. Kål har rødder langt ned i jorden. Det er altid en god ide at sørge for fugtig jord til de rækker med salat og gulerødder, som man høster fra, da det giver mere saftige og sprøde afgrøder.\nHvis jorden er tør, og solen skinner, er det svært at få sået nye afgrøder på ledig jord efter kartofler og måske et ryddet jordbærbed, da man kan blive nødt til at gennemvande bedet inden såning eller plantning. Man kan i denne uge nå at så nye rækker med bønner, gulerødder, salat dild osv. Man kan evt. vælge at forkultivere nogle af planterne til senere udplantning.\nSiveslanger er gode til at lægge mellem de afgrøder, som man er nødt til at vande, da der bruges mindre vand. F.eks. som her ærter. Også i hindbærbedet er det en god ide. Foto: Karna Maj\nMasser af nyttedyr i naturligt dyrkede haver\nI en varm juli måned kommer der masser af skadedyr i haven, ikke mindst bladlusene tiltager i antal, og der kommer kållarver. Heldigvis er der også mange nyttedyr, som æder skadedyrene.\nSvirrefluer er derendnu ikke så mange af, men de vil snart omkring skærmblomstrende planter for at hente føde, inden de skal lægge æg i bladlusekolonierne. Det er derfor en god ide at lade persille, dild og koriander blomstre. Det giver også mulighed for selv at høste frø – og ikke mindst dildskærme. Hvis man har planter, som er angrebet af lus, er der stor sandsynlighed for, at de nyttige insekter kommer forbi for at lægge æg.\nNormalt er der også en del mariehøns i haven, dog flest når varmen for alvor indfinder sig. I år var der mange mariehøns allerede i foråret, og de er nu i gang med at opformere sig.\nEr man heldig, får man besøg af de snyltehvepse, som lægger æg i kållarver og -pupper, og det betyder at mængden af kållarver aftager og kan blive næsten nul. Også bakterier kan inficere både bladlus og larver og være med til at nedbringe antallet af skadevoldere i de kommende måneder, hvor de ellers vil æde kålbladene. Men vil man være stensikker på larvefri kålhoveder, broccoli og blomkål, skal der insektnet over. Hvis man først dækker insektnet over nu, skal man være opmærksom på, at der helt sikkert er larver eller æg lagt på bladene, og man skal derfor i flere uger lette på insektnettet og pille larver af løbende.\nEt andent kærkomment insekt i haven er guldøje, hvor hunnen lægger sine æg i bladlusekolonier. Dens larver er grådige og æder store mængder bladlus, som der i øjeblikket dukker flere og flere op af i haven. Bladlus ædes også i stort antal af mariehønens larver og svirrefluernes larver.\nHvis man bruger plantebeskyttelsesmidler, som producenterne ynder at kalde sprøjtegiftene i reklamerne, ødelægger man meget let disse naturlige reguleringer af skadedyrenes antal. Kemiske midler skal bruges igen og igen, når man ved sprøjtningen først har udryddet havens nyttedyr og gavnlige bakterier, og det betyder desuden, at man har svært ved at undgå rester af sprøjtegifte på havens afgrøder, som man jo høster af nu. I en naturlig dyrket have opformeres nyttedyrene derimod uhindret, og de bliver sæsonen igennem stadigt flere til at æde skadedyrene. Så klap hesten, når de første skadedyr viser sig, og nøjes evt. med at udrydde en del af dem manuelt, så de nyttige insekter kan blive opformeret og klare skadedyrene resten af sæsonen. En vandslange kan spule en del bladlus af, og er der mange, kan man bruge insektsæbe. Husk at insektsæbe skal bruges i overskyet vejr (eller morgen og aften) og skylles af igen efter 20 minutter, da det ellers kan give bladsvidninger.\nPersilleblomster tiltrækker svirrefluer i stort antal. Foto: Karna Maj\nKrydderurter mod bladlus\nLige nu blomstrer bl.a. persille, dild, koriander, merian, græsk oregano og isop, og de mange forskellige mynter vil også snart være i blomst. De blomstrende krydderurter tiltrækker mange bier og insekter. Ikke mindst svirrefluer, hvis larver æder bladlus.\nHvis man hvert år har massive angreb af bladlus på roserne, vil det være en god ide at plante nogle af disse krydderurter i nærheden til at tiltrække svirrefluer, som kan lægge æg i bladluskolonierne. Isop, som både fås med blå, lyserøde og hvide blomster, kunne være en mulighed sammen med citrontimian, der netop er afblomstret.\nJuli og august er bedste måneder for sommerbeskæring\nSommerbeskæring fra 1. juli til 15. september er for træer og buske det bedste tidspunkt for større beskæringsarbejder, når det er beskæring i de træagtige grene. Træet lukker bedre og hurtigere sårene til, så riskoen for infektion mindskes.\nDet kan være vanskeligt at se træskelletet om sommeren, men til gengæld kan man vurdere træet med blade på, og navnlig om det giver nok lys og luft nok. Det er oftest derfor, at vi beskærer træer og buske i haverne.\nEn mere nænsom beskæringsmetode er at beskære forebyggende ved at forme træer og buske ved at klippe i de grønne, urteagtige skud.\nLathyrus skal have nippet visne blomster af.\nDer er en del sommerblomster, som skal have nippet de visne blomster af for at se pæne ud, eller for at de fortsætter med at sætte nye blomster i stedet for at gå over til at bruge al energien på frøudvikling.\nTil den sidste slags hører Lathyrus. Både den almindelige ærteblomst, Lathyrus odoratus, men især staudeærteblomst, Lathyrus latifolius, holder op med at sætte nye blomster, når der først er ansat et hold frøbælge. Man kan derfor med god samvittighed plukke den ene buket efter den anden, jo flere man plukker, jo flere blomster får man.\nDer er forskel på de mange sorter af lathyrus, som man kan købe. Ikke kun farvemæssigt, men også længden på blomsterstilken, og hvor meget de dufter.\nSmukke løgblomster i have og natur\nI haverne er der lige nu smukke kuglerunde løgblomster af prydløg, især i lilla nuancer. Husløg har trods navnet intet med de andre løgarter at gøre, og deres blomster er måske, som man plejer at sige, mere sjældne end kønne, men dog meget dekorative.\nKnap så stor lykke gør de spiseløg, som går i stok, dvs. i blomst. Det er især rødløg, som har den kedelige tendens. Her kan man vælge at lade dem stå og blomstre til glæde for insekterne, eller hurtigst muligt høste dem og bruge den del af løget, som endnu er sprødt og saftigt. Høstes de så snart blomsterstænglen viser sig, er den faktisk fin at bruge i maden. Kinesisk purløg er ved at sætte blomster, og deres hvide blomsterkugler er en anden af insekternes favoritter.\nI juli og august er der også en række vilde løgarter, der blomstrer og sætter yngleknopper på lange stive stængler. Den flotteste af dem er skovløg, som har helt purpurrøde blomster og yngleknopper. Den vokser på næringsrig jord, i krat og skov, i grøftekanter og på kystnære areler. Den er flot i en naturnær have, og hvis man finder et sted med et stort antal planter, kan man nok tillade sig at høste nogle af de små yngleknopper til at så hjemme i haven. Den er smuk i en buket og kan desuden tørres. På strandarealer vokser den ofte side om side med gul snerre, og det er en fantastisk farvesammensætning, som man i have og buketter kan efterligne ved at bruge f.eks. løvefod, som også er en af de dejlige stauder her først i juli.\nLøghøst – hvornår og hvordan?\nInden for de næste 2–3 uger, skal løgene høstes – både hvidløg, skalotte- og zittauerløg. Afhængig af, hvor tidligt, man har sat stikløgene. Såede løg udvikles langsommere og skal først høstes senere.\nKepaløg og skalotteløg er ved at have en pæn størrelse, og de vokser fortsat lige til løgtoppen vælter omkuld. Men hvornår og hvordan skal de høstes for at få de største løg og med god holdbarhed helt til forår?\nLøgene er ved at være færdigudviklede, når løghalsen bliver blød og toppene vælter. Foto: Karna Maj\nDe professionelle løfter dem op af jorden, når 50% af løgene har lagt sig ned med blødt løgskaft. Det har hidtil været god praksis og har været anset for at give den bedste holdbarhed. Bl.a. mindsker det risikoen for at løgene begynder at gro igen. Det sker især i fugtig lerjord.\nMen forskningsresultater fra det svenske Institutet för jordbruks- och miljöteknik konkluderer, at man skal vente med at løsne til alle løgene har lagt sig ned, dels vil man få større løg og dels løg med bedre holdbarhed. Holdbarheden er dog afhængig af, at løgene får lov til at blive liggende i marken til tørring i 10–20 dage. Og med en solrig og tør vejrudsigt fremadrettet, efter vi har fået regn først på ugen, kan man godt lade løgene blive stående foreløbig.\nMan kan læse mere i publikationen Gul lök – tjäna på att odla rätt. Her kan man også læse om sammenhæng mellem planteafstand, løgstørrelse og høstresultat i forsøgene.\nI haver er vi ikke nødt til at vente med at høste til hele løgstykket har lagt sig ned. Man kan høste et par gange i løbet af de par uger, som løgene modner af i og løbende lægge dem til tørre i det fri. Hvis der høstes i en tør periode er det fint at lade dem ligge på bedet og tørre, men i en fugtig periode er det bedre at få dem løftet op fra den fugtige jord og kunne dække dem af i regnvejrsperioder. Man kan f.eks. lave en ramme med kyllingenet på til at lægge dem til tørre på. Efter den første tørring, kan de evt. bundtes og hænges til tørring under et tagudhæng.\nI en fugtig periode er der risiko for, at løg, som er standset i vækst, vil begynde at gro igen, eller at løget revner i bunden. Risikoen er større på lerjord end på sandjord. Trods de ny forskningsresultater skal man derfor stadig tage højde for de klimatiske udfordringer på høsttidspunktet, men senere høst af løgene skulle ud fra forskningsresultaterne give både større løg og mere holdbare løg.\nTørring af løg med løgskimmel\nHvis man er så uheldig, at løgene er angrebet af løgskimmel, er det sværere, men ikke umuligt at få dem tørret, så de kan holde sig. Her er man nødt til at hænge løgene til tørre, så løgtoppen hænger væk fra løget og helst med afstand mellem de enkelte løg.\nLøgskimmelen kan brede sig til løget, men løget kan ikke holde sig, hvis ikke toppen tørrer ind og først efter tørringen hives af løget. Hvis man klipper løget af midt på skaftet, vil det kun kunne holde sig i kortere tid. Sidder der løse skæl på et løg angrebet af løgskimmel, skal de fjernes inden tørring, da de er inficeret.\nDet er meget vigtigt, at løg med løgskimmel ikke bliver våde på noget tidspunkt under tørringen. Når toppen er tørret, kan de evt. hænges op i en carport eller under et tagudhæng til eftertørring, indtil toppen kan fjernes, og de kan lægges i kasser til opbevaring.\nAlle planterester fra løg angrebet af løgskimmel skal fjernes fra haven, og det er meget vigtigt, at man overholder et godt sædskifte, da der kan være smitte i jorden i op til 4 år.\nHvidløg er man nødt til at høste, inden hele toppen er visnet ned, hvis løgene skal kunne opbevares til brug hen over efterår og vinter. Det bliver inden for de næste par uger, alt efter hvilken hvidløgssort, man dyrker. De tidligste er allerede taget op.\nHvidløgs natur er at løgene skal blive i jorden og give ny planter. Derfor opløses yderbladene på hvidløget, når det visner ned, så feddene kommer til at ligge enkeltvis nede i jorden. Når hvidløg skal kunne holde sig godt, er det vigtigt, at hvidløgsfeddene er omgivet af 2–4 intakte lag. Lagene rundt om løgene er bladene, som fortsætter ned rundt om skaftet og omslutter løget. Man kan prøve at tage et løg op og hive et blad af ad gangen. Når man gør det, får man et fint hvidt hvidløg. Hvis det er en rødlig sort, farves det hvide løg rødt igen i løbet af nogle dage.\nNår et blad visner, tørrer den del, som omslutter løget ret hurtigt. Man skal derfor høste hvidløgene, når der er minimum 2 grønne blade tilbage og helst 3–4 – talt oppefra. Antallet af blade på hvidløg varierer med sorten.\nSom sagt kan man hive de visne blade af, så man får et fint hvidt løg. Men man kan også bare hænge hvidløgene op til tørre og rense dem pænt, når de er tørret. Toppen skal blive på under tørrringen, som tager en måneds tid.\nHvis man dyrker slangehvidløg, og man vil bruge topløgene til opformering skal man lade topløget sidde på, mens man tørrer løget, så topløgene også afmodner. Topløg kan dog også spises.\nLæs også mere i artikelen Høst og tørring af hvidløg.\nHvidløgene er taget op, og yderste blade er fjernet inden de hænges til tørring Foto: Karna Maj\nNy såning i løgbedene\nHver dag, der går i juli, forringes mulighederne for at så nye afgrøder på løgbedene, som endnu er fyldt med løg. Man kan derfor vælge at så mellem rækkerne nu, mens løgene står der. Løgene kan man sagtens hive op, når de skal høstes, da rødderne på det tidspunkt er i forfald. Især frø, der skal sås ikke alt for dybt er lette at så mellem løgrækker, f.eks. dild, salat orientalske grønsager, grønkål, gulerødder. Men en sidste gang tidlige sukkerærter, kan man også snige sig til at så mellem løgrækker, der ikke står alt for tæt. Det er allersidste chance for at få ærter i efteråret.\nNår løgene er høstede, og det såede er kommet godt op og har fået første hold rigtige blade, kan man løsne jorden der, hvor løgene er blevet høstet i mellemtiden og gøde den ny afgrøde.\nI stedet for nye afgrøder kan man så en dækafgrøde med grøngødningsplanter, som kan tilføre jorden organisk materiale og dermed give en bedre jord samt opsamle luftens kvælstof i roden.\nDet er en god ide at forkultivere et nyt hold planter til udplantning, bl.a. salat, bønner, grønkål og knoldfennikel. Men det kræver, at der er nogen til at holde øje med de små planter nærmest dagligt – det er svært at kombinere med at være væk i længere tid i ferien. Foto: Karna Maj\nLune temperaturer og fugtigt vejr Giver en høj risiko for at kartoflerne inficeres af kartoffelskimmelsvampe. Og der er et højt infektionstryk lige nu. Se den varslede risiko i lokalområderne. Det er en god ide at holde øje med kartoffel- og tomatplanter i haverne med få dages mellemrum.\nHvis man får kartoffelskimmel i haven, kan man ikke gøre andet end at fjerne toppen, inden der kommer regn, som kan vaske sporerne ned til kartoffelknoldene, så de angribes og ødelægges. Normalt sker det et stykke ind i juli, og nogle år slet ikke. Også tomater afgribes af kartoffelskimmel, og for frilandstomater er det ofte helt ødelæggende. Ved angreb på tomater, er der ikke andet at gøre en fjerne angrebne blade, så snart det ses. Skimmelsporerne kan også komme ind og angribe tomater i drivhuset, men her kan man normalt holde angrebet nede ved at fjerne angrebne blade. Tomater på friland er mindst udsatte, hvis der er god luftcirkulation omkring planterne, og de står et sted, hvor bladene hurtigt tørrer igen.\nHar planterne adgang til de nødvendige næringsstoffer?\nDet er her i juli en god ide at gå en rundtur i haven og overveje afgrøde for afgrøde, om de har gødning nok til videre udvikling, eller om de skal gødskes. Det er især krukkeplanter, tomater og agurker i drivhuset og de afgrøder, som skal vokse længe endnu i køkkenhaven, f.eks. kål, porrer, selleri og de andre rodfrugter.\nHvis man har kompost er det let at gøde hermed ved at mulde den ned mellem rækkerne. Hvis der ikke er plads til ekstra kompost oven i krukkerne, vander man med en vandig opløst gødning. I drivhuset skal man ikke begynde at kultivere, det vil skade rødderne. I stedet for lægges kompost ud, eller man drysser tørret gødning ud og dækker med et tyndt lag jord. Alternativt bruger man en vandig opløst gødning. Dyrker man i plantesække er det særligt vigtigt at sørge for ekstra næringsstoffer, da plantesækkene normalt kun har nok til den første lille måneds tid.\nDet er altid vigtigt, at 2. afgrøde på et stykke jord har adgang til nok næringsstoffer, så derfor skal der gødes inden plantning, eller når såede rækker er kommet op og har fået første hold rigtige blade.\nSidste chance for at så bønner og gulerødder\nLige midt i juli får man mulighed for at så nye afgrøder, når man høster kartofler, gulerødder, løg, spidskål eller kan nedlægge et gammelt jordbærstykke efter endt høst.\nHvis man sår bønner senest midt i juli, vil det give bønner først på efteråret. I milde efterår kan man have bønner helt ind i oktober. Det er helt uproblemetisk at så bønner i juli, når bare man vander rigtig godt i en 6–8 cm dyb sårille. Har du endnu ikke ledig jord, kan du vælge at forkultivere og udplante senere.\nEn anden mulighed er at så gulerødder, som kan nå at give lækre små nye gulerødder sidst på efteråret. Her skal man så hurtigudviklende sorter – f.eks. de Nantaise sorter, man sår i foråret til sommerbrug. Gulerødder spirer hurtigt og godt midt på sommeren – hvis man holder sårillen let fugtig til fremspiring. Dæk evt. med to lag fiberdug til kimplanterne er kommet op. Det er en god ide at holde gulerødderne dækket med insektnet, da det er lige før 2. generation af gulerodsfluen begynder at lægge æg.\nHvis man endnu ikke har ledig jord, så kan man i stedet for forkultivere et hold til senere udplantning. Så hurtigtudviklende sorter. Foto: Karna Maj\nSåtid for orientalske bladgrønsager fra midt i juli\nFra midt i juli kan man så orientalske bladgrønsager, som består af en lang række arter af hovedsagelig kålfamilien. Det mest kendte er kinakål, pak choi og mizuna. De er velegnede til wokretter og kan høstes langt ind i efteråret, da de tåler let frost.\nEn ny art, som vi kan dyrke i Danmark er kinesiske radiser, som er milde, store, sprøde og kan gemmes til vinterbrug.\nAlle de orientalske bladgrønsager spirer hurtigt i sommevarmen. Det er en god ide allerede ved såningen at dække med fiberdug, da de små planter hurtigt kan blive spist af diverse kållarver.\nKender man ikke de orientalske bladgrønsager, findes der hele to bøger om orientalske grønsager på dansk: »Østens urter« af Anemette Olesen og »Din orientalske køkkenhave« af Lena Israelsson. Begge bøger har omtale af de enkelte grønsager, dyrkning samt opskrifter. Lena Israelsson har et meget spændende afsnit med i sin bog: Kinesisk intensiv dyrkning. Heri fortæller hun om intensiv dyrkning i højbede. Begge bøger udkom for nogle år siden, men kan endnu købes. Den komplette bog om orientalske grønsager er Joy Larkcom’s »Oriental Vegetables«, som dog næsten kun er illustreret med stregtegninger.\nLedig jord kan fra midten af juli tilsås med flere slags orientalske grønsager. Sås de før risikerer man, at de går i blomst, da de er langdagsplanter. Foto: Karna Maj\nSåtid for stedmoder og hornvioler\nDet er i de kommende par uger, at man skal så nye stedmoder og hornvioler til at plante ud i havens bede og krukker til næste forår. Der findes mange sorter i snart alle regnbuens farver, så det er en god ide lige at gennemtænke, hvor de skal stå og farven på de løgblomster og forårsstauder, som står i nærheden. De blå og hvide er flotte til de fleste løgblomster, mens de røde og orange kræver lidt mere omtanke med hensyn til naboplanternes farver. Men de kan selvfølgelig plantes alene i krukker og plantebeholdere.\nI meget varmt vejr er det bedst at så i kasser et sted, hvor det er lidt køligt og i hvert fald halvskygge. Man kan enten købe frø eller høste direkte fra gamle planter, som nu står med frø. Måske kan du forny med nye farver ved at få lov til at høste lidt frø hos naboer og bekendte, hvor du har beundret nogle flotte planter i dejlige farver. Men som altid: er der flere sorter af samme art, så har de muligvis krydset og afkommets farve og udseende er ikke til at forudsige. Er det en F1 sort, ved man heller ikke, hvordan næste generation kommer til at se ud. Planterne prikles i sensommeren ud på et bed, hvor de kan vokse sig store og overvintre. Eller de kan plantes ud direkte i det tidlige efterår på blivestedet, f.eks. efter at sommerblomsterne er færdige.\nHvis man ikke lige har tid til at så ny salat, kan man forsøge sig med at lade salatroden stå efter høst. Ofte sætter den nye skud og laver genvækst. Sorten Little Gem er rigtig god til det. Men der kommer altid mange skud fra en rod, så der skal tyndes ud til en ny plante. Det engelske ord er regrowth, og det bruges i dag ofte i stedet for det gode danske ord genvækst. Foto: Karna Maj\nSukkerærter er en fantastisk dejlig spise her først i juli. Og børnene spiser den gerne i frisk tilstand. De skal høstes, inden ærterne udvikles i bælgen. Foto: Karna Maj\nTomaterne her mangler vand, bladene hænger slappe ned. Nu er jorden så tør, at der skal vandes, hvis ikke planterne skal tage skade. Foto: Karna Maj\nBi på besøg i en yndig frøformeret georgine. Foto: Karna Maj\nDe småblomstrende tagetes er nogle af de blomster, som insekterne er meget glade, og som det er en god ide at plante i køkkenhaven. Foto: Karna Maj\nLathyrus holder op med at blomstre, hvis man ikke fjerner de visne blomster, men lader den sætte frøbælge. Foto: Karna Maj\nDe første tomater er ved at modne, selv på friland, hvor denne gule miniblomme er helt gul. Foto: Karna Maj\nDet er svært at få etableret et nyt hold salat, når jorden er knastør. Og er jordtemperaturen over 21° kan det give reduceret eller ingen spiring. Så evt. i potter i skyggen. Foto: Karna Maj\nHer er løgene begyndt at lægge toppen ned. De er dog endnu ikke helt høstklare – løghalsen skal være lidt mere »slatten«. Foto: Karna Maj\nNår det er så tørt, mangler fuglene væske, og det er derfor en god ide at sætte vand ud til dem, hvis man gerne selv vil have de røde ribs. Den mest sikre metode er dog at overdække ribsbuskene med net. Foto: Karna Maj\nSpændende udseende – men hvordan mon den bliver. Det skulle have været en lille rund cherrytomat – men det kan ske, at indholdet i en frøpose er forkert. Frø håndteres både hos producent og måske flere salgsled inden pakning. Foto: Karna Maj\nRødbeder kan man godt nå at så et hold mere af og få små fine rødbeder i efteråret. Foto: Karna Maj\nNår kartoflerne pludselig visner, skal man til at overveje, om det er kartoffelskimmel, naturlig udvikling eller offer for tørke. Her er det sortsbestemt og aspargeskartoffel, mens æggeblomme i baggrunden stadig står grønne. Antagelig er det naturlig nedvisning denne gang. Men det gør jo ingen skade at fjerne toppen for en sikkerheds skyld. Foto: Karna Maj\nStikkelsbærrene er ved at være modne – børn er vilde med stikkelsbær, også selv om de ikke er helt modne. Foto: Karna Maj\nDet er en ren fornøjelse at have lathyrus i haven – de dufter så dejligt, og er de langstilkende kan de også plukkes ind. Foto: Karna Maj\nDe orange morgenfruer lyser op i haverne, og alle slags insekter besøger dem gerne. Her er det en honningbi. Foto: Karna Maj\nHar man forkultiveret og plantet første hold bønner ud, er de første nu ved at være klar til at blive prøvesmagt. Her den smukke og velsmagende Purpiat snitbønne. Foto: Karna Maj\nHer er du: Forsiden > 2014 > Havenyt uge 28, 2014


Holger, Henriette og Haven: Dit og dat herfra\nDit og dat herfra\nVi har haft besøg i går af flere arter..\nRasmus besøg blev jo ikke til noget, men mine forældre kom forbi alligevel. Min fars bærbare var blevet fikset af kæresten, der fandt lidt fejl hist og her og nu er den så igen brugbar og lige til at tage på skødet.\nMine forældre har i over 30 år haft en kolonihave og den er i årenes løb blevet til en rigtig perle. 400 kvm har de at lege på, og så er der jo også det lille men temmeligt faldefærdige hus på grunden. Jeg nyder godt af deres grønne fingre. Se bare her:\nDer var en stor mængde helt nye rarbarber, et stort bundt citrontimian og så min favorit løvstikke. Det har jeg altid været helt vild med, jeg elsker den kraftige duft af selleri og det smager godt i mange retter. Nu skal urter og frugt så bare lige hakkes, snittes og smides i fryseren, så har jeg til mange mange ganges tilskud til maden og desserten.\nI aftes, faktisk lige inden Rasmus ringede, ville jeg skrælle lidt kartofler til ungerne. Jeg selv skulle have en dejlig salat, men de vil jo bare ikke være med på den galej, så jeg hev kassen ud, og der sad så vores anden gæst...\nDen er godtnok svær at se på billedet, men IKKE noget med nogen nærbilleder her fra mig. ADRRR Jeg kaldte diskret på min store stærke mand, og han fik den verfet ud af vinduet i en ruf. Hvad pokker tror den lige den har gang i??? Inde i mit spisekammer?? Fy for s...\nDesværre kan man ikke lige riste den, med den ellers udemærkede gule ketcher, jeg før har rost til skyerne, for den kan jo ikke lige bøjes i den vinkel kassen har. ÆV\nMin mor medbragte også en ordenlig buket af disse her:\nSmukke er de jo, men desværre holder de aldrig særligt længe indendøre. Jeg skynder mig at nyde dem , mens de endnu står så fint og foldet her på mit lille bord.\nPå min altan er alting jo virkelig i fuldt firspring. Mor siger det er fordi beliggenheden er som et lille drivhus, der er jo sol i timevis hver dag. Når solen altså skinner :-)\nHun var ved at gå bagover da hun så mine dahlia. De er vokset helt enormt og jeg er lidt spændt på om det bliver mig eller overboen der i sidste ende kan nyde blomsterne når/hvis de kommer. Min lille, længe efterlyste, men til sidste fundne i en ydmyg blomsterbutik - duftgeranie er til gengæld gået helt i chok over alt den varme og sol. Den er simpelthen blevet solskoldet og jeg har måttet flytte den ned under bordet i skyggen. Nu håber jeg den får nye og pæne blade på igen.\nSkjolder her og der og allevegne..\nTilsidst en status over mit allerede elskede tæppe:\nDet går lystigt derudaf, men jeg må indrømme at kunsten at få farverne til at fungere er svær. Nu er dette jo mit første, men jeg må indrømme at jeg allerede er i gang med nummer to inde i hovedet. Anden gang vil jeg gå mere systematisk til værks, men som de fleste herinde vil vide, så er det jo også den måde jeg arbejder bedst på HIHI\nDet der med at tage en tilfældig farve og så bare køre derudaf, syntes jeg slet ikke om, men nu fortsætter jeg simpelthen for at bruge dette tæppe som en prøve. Der er lidt fejl hist og her, men dem er jeg blevet RET SÅ ferm til at kamouflere. Jeg er dødtræt af at skulle gå tilbage hvergang. Og ingen i denne familie kan se forskel. KUN jeg selv, og jeg lader som ingenting.\nLapper rosen fra børn og øvrige familie i mig. De syntes jeg er sååååå dygtig og det er jeg da bare også. Faneme ja. Jeg har lært mig selv at hækle, med god og effektiv hjælp fra flere andre bloggere og det er da en bedrift i sig selv. Hækle instruktioner er UMULIGE for ikke at sige håbløse og nærmest russiske at få rede på, men ikke desto mindre kan det lade sig gøre.\nJeg har talt med skolen og de har sagt gang i lidt med skolens familievejl og så venter jeg bare og ser hvad der så sker. Har også mailet lidt flere detaljer til hans klasselærer. Hun har svaret tilbage at der nu bliver taget hånd om det, og at hun har talt med Rasmus her til morgen. Han bliver ikke ladt i stikken og alene.\nEtiketter: altan.hækling, besøg, familie, planer\nJeannette Mariae 04 maj, 2009 15:33\nHvor er det fint, at der bliver taget hånd om Rasmus. Det glæder virkelig mit hjerte.\nDin grønne godter ser ovenud lækre ud, hvad vil du lave af alle de dejlige rabarber?\nAnette 04 maj, 2009 15:39\nDu er der i høj grad for Rasmus - det er jeg sikker på han kan mærke. Hvor ser dit tæppe flot ud :) Knus\nHenriette 04 maj, 2009 17:04\nJa det glæder også mit Jeanette Mariae. :-)\nDet hjælper også på min bekymring at andre er obs på hans velfærd.\nUha, jeg elsker jo tærter og grød, så der kunne være et godt bud. De fleste bliver dog frosset ned, så jeg har lidt på kistebunden til senere.\nHenriette 04 maj, 2009 17:05\nHej Anette. Det tror jeg nu også godt at han kan. :-) Heldigvis.\nJa tæppet tager form efterhånden. Knus til dig og tak for kommentaren\nSifka 04 maj, 2009 17:35\nDet bliver lige lidt kort, men her er rigtig god hjælp at finde til at få system i striberne:\nHenriette 04 maj, 2009 17:47\nUha fedt Sifka.. Tusind tak og jeg kigger lige på det. :-)\nKnus til dig for det\nHenriette 04 maj, 2009 20:32\nHej Igen Sifka. NOJ hvor er det en god side. Jeg har leget med den allerede og den skal helt sikkert være min hjælper på næste tæppe. Det nuværende er det jo for sent med.. :-)\nAnonym 05 maj, 2009 14:51\nDet var et nydelig teppe! Jeg er glad om du kunne legge ut oppskrift.Jeg bor i Norge og er veldig glad i å hekle.Fin blog du har.


Regeringen indgår bred aftale om en ambitiøs grøn skattereform - Regeringen.dk\nAktuel side: Regeringen indgår bred aftale om en ambitiøs grøn skattereform\nDanmark er et grønt foregangsland med et af verdens nok mest ambitiøse klimamål. Med den brede aftale en grøn skattereform reduceres Danmarks udledning af CO2 med yderligere 4,3 mio. ton frem mod 2030. Skattereformen er dermed det største enkeltstående bidrag til Danmarks 2030 klimamål og siden klimalovens vedtagelse.\n”Vi har taget mange store skridt i retning af Danmarks ambitiøse klimamålsætning, men dagens aftale er det største skridt af dem alle. Med bred opbakning viser vi nu, at den grønne omstilling kan gå hånd i hånd med en stærk industri og et trygt velfærdssamfund. Aftalen er god for sammenhængskraften i vores samfund – og for den grønne omstilling i særdeleshed. Vi tror, det kan inspirere ude i verden, så andre lande ønsker at gøre som os.”\n”Det er en stor dag for vores klima. Med dagens aftale leverer et bredt flertal i Folketinget det hidtil største enkeltstående bidrag til at få nedbragt udledningen af CO2 i 2030, siden vi vedtog klimaloven. Fra 2025 indfases den højere og mere ensartede CO2-afgift. Det vil sikre, at det bliver forureneren, der betaler for sin udledning – samtidig med, at vi giver målrettet støtte til virksomhedernes grønne omstilling.”\n”I Danmark har vi et af verdens nok mest ambitiøse klimamål, og med aftalen om grøn skattereform er vi nået mere end to tredjedele af vejen til 70 pct. reduktion af CO2-udledninger i 2030. Den ambitiøse CO2-afgift er et vigtigt redskab i omstillingen fra sort til grøn energi, og et stærkt signal om, at det kan betale sig at blive grøn, mens det kun bliver dyrere at holde fast i de fossile brændsler.”