Hvordan kan vi bevare lærernes motivation? - PDF\nDownload "Hvordan kan vi bevare lærernes motivation?"\n1 Hvordan kan vi bevare lærernes motivation? KORA Temamøde Program Velkomst og introduktion v/ ordstyrer Charlotte Konow, KORA Lotte Bøgh Andersen fra KORA fortæller om helt nye forskningsresultater, der viser, at når lærerne er motiverede, får børnene bedre karakterer Jørgen Mandrup, næstformand i Skolelederforeningen vil fortælle om, hvordan skolelederne griber opgaven an med at implementere folkeskolereformen og de nye styringskrav på skolerne lokalt, så lærernes motivation bevares Gordon Ørskov Madsen fra Danmarks Lærerforening vil reflektere over, hvordan lærerne kan bidrage til at implementere den nye skolehverdag til glæde for børnenes trivsel og deres læring PAUSE Spørgsmål og debat med salen Opsummering og afrunding v/ ordstyrer Charlotte Konow, KORA KORA, februar 2014\n2 Lærernes motivation Lotte Bøgh Andersen (KORA og AU)\n3 AARHUS UNIVERSITET INSTITUT FOR STATSKUNDSKAB Forestil jer en helt almindelig elev i 7. klasse på Ellevangskolen Det er længe side, at jeg virkelig har glædet mig til at skulle have dansk. Men det gør jeg nu. Ida 7x Ida har nemlig fået ny dansklærer 11. august Men hvad er det, der gør forskellen? Betyder det noget for Idas resultater senere hen? Afhænger lærernes motivation af styringen og af skolelederens ledelsespraksis? 3\n4 AARHUS UNIVERSITET INSTITUT FOR STATSKUNDSKAB Motivation som begreb Motivation som den potentielle energi, en person er villig til at lægge bag opnåelsen af et givent mål. Hvad er målet: At gavne sig selv (incitamenter) eller undgå straf (regulering): Ekstrinsisk motivation At nyde opgaven i selv: Intrinsic task motivation/indre opgavemotivation At gøre godt for andre eller samfundet: Public service motivation 4\n5 AARHUS UNIVERSITET INSTITUT FOR STATSKUNDSKAB Public service motivation Individers orientation mod at levere service til folk med det formål at gøre det godt for andre og for samfundet (Perry/Hondeghem) Et opgør med, at producenter af offentlig service alene er motiveret af egennytte Altruistisk motivationsform knyttet til levering af public service Et kald? Ingen påstand om, at det kun handler om public service motivation A A R H U S U N I V E R S ITY Department of Political Science\n6 AARHUS UNIVERSITET INSTITUT FOR STATSKUNDSKAB MOTIVATION OG RESULTATER Betyder lærernes motivation noget for fx elevernes prøvekarakterer?\n7 AARHUS UNIVERSITET INSTITUT FOR STATSKUNDSKAB Vores undersøgelse: Hvordan? Kvalitative interviews som udgangspunkt for at formulere relevante spørgsmål Spørgeskemaundersøgelse til 3,230 lærere fordelt på 85 skoler i foråret 2011 Spørgeskemaundersøgelse med skoleledere (32 skoleledere kunne kobles til lærerne og havde været ansat før elevplansimplementeringen) Oplysninger fra skolerne, så vi ved præcist, hvilke lærere, der har undervist hvilke elever i klasse i alle eksamensfagene Registeroplysninger om elevernes karakterer i afgangsprøverne samt standpunktskarakterer ( )\n8 AARHUS UNIVERSITET INSTITUT FOR STATSKUNDSKAB Hovedresultatet Positiv sammenhæng mellem lærerens public service motivation og de eksamenskarakterer, eleverne opnår Kontrolleret for samme elevs karakterer i andre fag (med lærere med andre niveauer af public service motivation) Sammenhængen er stærkere, jo længere eleverne er blevet undervist af en lærer med høj public service motivation Andersen, Heinesen og Pedersen (2014): How does public service motivation among teachers affect student performance in schools? JPART\n9 AARHUS UNIVERSITET INSTITUT FOR STATSKUNDSKAB Resultaterne fra folkeskoleundersøgelsen vist i model Public service motivation Kvindelig lærer Eleven er en pige Læreruddannet lærer Erfaren lærer (+ fire år) Linjefag Afgangsprøvekarakterer N=24.360\n10 AARHUS UNIVERSITET INSTITUT FOR STATSKUNDSKAB Motivation og styring: Hvornår demotiverer styring lærerne?\n11 AARHUS UNIVERSITET INSTITUT FOR STATSKUNDSKAB Hvordan kan styring have betydning for motivation og resultater? Styringstiltag Indre opgavemotivation Public service motivation Bedst mulige offentlige ydelser for mindst mulige omkostninger Opfattelse af styringstiltaget som enten understøttende eller kontrollerende\n12 AARHUS UNIVERSITET INSTITUT FOR STATSKUNDSKAB Er lærerne ikke bare motiverede uanset styringen? Mens vi venter på resultaterne fra undersøgelserne efter arbejdstidsændringen Hvis elevplanerne opfattes som mere kontrollerende, har lærerne mindre motivation på alle de målte motivationsdimensioner. Jacobsen, Hvitved og Pedersen (2013): Command and motivation: How the perception of external interventions relates to intrinsic motivation and public service Opfattelse af elevplaner Indre motivationsformer (både public service motivation og indre opgavemotivation) motivation Online before print in Public Administration 12\n13 AARHUS UNIVERSITET INSTITUT FOR STATSKUNDSKAB Hvorfor opfatter nogle lærere elevplanerne (og anden styring) som kontrollerende, mens andre opfatter det som understøttende?? Kontrollerende opfattelse af elevplaner Motivation\n14 AARHUS UNIVERSITET INSTITUT FOR STATSKUNDSKAB Betydningen af ledelse Skoleledernes implementering forventes at være afgørende Undersøgelsen af lærerne kobles med spørgeskema til lederne (samarbejde med Maria Falk Mikkelsen fra SFI og adjunkt Christian Bøtcher Jacobsen) Resultat: Implementering via dialog: Understøttende opfattelse Implementering via kæft, trit og retning: Kontrollerende opfattelse Jacobsen, Mikkelsen & Andersen (2014) Managing employees perceptions of command systems: School principals regulatory style, teachers perception and intrinsic motivation\n15 AARHUS UNIVERSITET INSTITUT FOR STATSKUNDSKAB Lærernes grad af understøttende opfattelse af arbejdstidsaftale (foreløbige resultater) (hvor 100 angiver maksimal understøttende) Smugkig på igangværende undersøgelse: Hvordan ser det ud med opfattelsen af arbejdstidsreglerne? Nationalt Kommunalt Lokalt (skoleleder) 15\n16 AARHUS UNIVERSITET INSTITUT FOR STATSKUNDSKAB Hovedargument: Motivation og styring Styringstiltag Indre opgavemotivation Public service motivation Bedst mulige offentlige ydelser for mindst mulige omkostninger Opfattelse af styringstiltaget som enten understøttende eller kontrollerende Skolelederens implementering af styringstiltaget\n17 LEAP LEADERSHIP AND PERFORMANCE LEDELSESADFÆRD OG PERFORMANCE Igangværende projekt: LEAP Ledelsesadfærd og performance Hvordan motiverer ledere medarbejderne til at opnå organisationens mål? Et eksperimentelt studium af grundskoler, daginstitutioner, gymnasier, skattekontorer og bankfilialer Se også\n18 Hvis man vil læse mere Styringen i den offentlige sektor bliver ofte kritiseret for ikke at understøtte de offentligt ansattes arbejde og for at virke demotiverende. Det kan være rigtigt, men en af bogens vigtigste pointer er, at styring kan indføres på en måde, så medarbejderne ser den som understøttende. Styring handler om at sætte kursen og sikre, at skibet sejler i den rigtige retning i et fornuftigt tempo. Det er politikernes ret og pligt at fastsætte målsætningerne og dermed også at udøve styring, men offentlige ledere kan videreføre denne styring på mange måder. Medarbejdernes indre motivation (selve glæden ved arbejdet og ønsket om at gøre noget godt for samfundet og andre mennesker) udhules, hvis styringen opfattes som kontrollerende, hvorimod motivationen forstærkes, hvis styringen opfattes som understøttende for arbejdet. Disse motivationsformer hænger positivt sammen med den offentlige sektors performance og negativt sammen med sygefravær. Bogen giver også anvisninger på, hvordan man som offentlig leder kan rekruttere og fastholde medarbejdere, der har disse typer motivation, og tilrettelægge arbejdet, så medarbejdermotivationen understøttes. Samtidig diskuteres også faldgruberne i en styring, der stoler for meget på de ansattes indre motivationsformer. Det er langtfra entydigt, hvad det vil sige at gøre noget godt for samfundet og andre mennesker. Kernebegreberne i bogen er styring og motivation. Vi fokuserer på forholdet mellem den ansatte, lederen og de anvendte styringsredskaber. I den forbindelse kommer vi også ind på politikerne, fordi de træffer beslutninger om styringen, ligesom vi diskuterer\n19 Self-sacrifice Det er vigtigere for mig at gøre en forskel i forhold til samfundet end at opnå personlig vinding. Jeg mener, at man skal bidrage med mere til samfundet, end man modtager. Jeg er villig til at risikere at skulle tilsidesætte mine personlige behov for samfundets skyld. Jeg er klar til at lide afsavn for samfundets skyld. Jeg sætter samfundsmæssige forpligtigelser over hensynet til mig selv. Compassion Jeg bliver følelsesmæssigt berørt, når jeg ser mennesker i nød. For mig er hensyntagen til andres velfærd meget vigtig. Jeg bliver meget berørt, når jeg ser andre mennesker blive behandlet uretfærdigt. Jeg føler sympati overfor mindre privilegerede mennesker med problemer. Attraction to policy making Jeg forbinder generelt politik med noget positivt. Jeg bryder mig ikke om politiske studehandler. Jeg har ikke særligt høje tanker om politikere (vendt) Commitment to the public interest Det er vigtigt for mig, at offentlige ydelser gavner samfundet som helhed. Jeg så helst, at offentligt ansatte gør det, der er bedst for hele samfundet, selvom det skulle gå ud over mine egne interesser. Det er vigtigt for mig at bidrage til det fælles bedste.\n20 Nationalt niveau Kommunalt niveau Skoleniveau De nye arbejdstidsregler vil understøtte lærerne i at udnyttearbejdstiden bedst De nye arbejdsregler handler om at kontrollere medarbejdernes arbejdstid (r) De nye arbejdstidsregler vil give lærerne gode muligheder for at levere god undervisning De nye arbejdstidsregler signalerer mistillid til det arbejde, jeg udfører (r) Kommunens brug af de nye arbejdstidsregler understøtter lærerne i at udnytte arbejdstiden bedst muligt Kommunen bruger de nye arbejdsregler til at kontrollere medarbejdernes arbejdstid (r) Kommunens implementering af de nye arbejdstidsregler giver lærerne mulighed for at levere god undervisning Den måde, kommunen implementerer de nye arbejdstidsregler på, signalerer mistillid til det arbejde, jeg udfører (r) Skolelederens brug af de nye arbejdstidsregler understøtter lærerne i at udnytte arbejdstiden bedst muligt Min skoleleder bruger de nye arbejdsregler til at kontrollere medarbejdernes arbejdstid (r) Skolelederens implementering af de nye arbejdstidsregler giver lærerne mulighed for at levere god undervisning Den måde, min skoleleder implementerer de nye arbejdstidsregler på, signalerer mistillid til det arbejde, jeg udfører (r)\n21 Den måde, min skoleleder implementerer de nye arbejdstidsregler på, signalerer mistillid til det arbejde, jeg udfører (r) Freq. Percent Cum. Helt uenig Overvejende uenig Hverken enig eller uenig Overvejende enig Helt enig Total Min skoleleder bruger de nye arbejdsregler til at kontrollere medarbejdernes arbejdstid (r) Freq. Percent Cum. Helt uenig Overvejende uenig Hverken enig eller uenig Overvejende enig Helt enig Total\n22 Skolelederens brug af de nye arbejdstidsregler understøtter lærerne i at udnytte arbejdstiden bedst muligt Freq. Percent Cum. Helt uenig Overvejende uenig Hverken enig eller uenig Overvejende enig Helt enig Total Skolelederens implementering af de nye arbejdstidsregler giver lærerne mulighed for at levere god undervisning Freq. Percent Cum. Helt uenig Overvejende uenig Hverken enig eller uenig Overvejende enig Helt enig Total\n23 Ved Jørgen Mandrup\n24 Hvordan kan vi bevare lærernes motivation? KORA 15. sept. 2014\n25 De 5 reformer 1. Etisk reform 2. Strukturreform 3. Pædagogisk reform 4. Styringsreform 5. Skolereform\n26 De 5 reformer 1. Etisk reform Specialundervisning Inklusion Skolelederens ansvar Økonomi-styring PPRs nye rolle\n27 De 5 reformer 2. Strukturreform Færre elever Stram økonomistyring færre skoler Flere skoler med fælles ledelse\n28 De 5 reformer 3. Pædagogisk reform Ny nordisk skole\n29 De 5 reformer 4. Styringsreform Decentral styring Større magt til den enkelte leder Canada x NPG Central kontrol Mindre magt til Fagforening\n30 De 5 reformer Flere timer Alsidig Længere Kompetencer 5. Skolereformen Lektier Alle Mål Åben\n31 Social kapital Human kapital Beslutningskapital Professionel kapital (Andy Hargreaves, Michael Fullan) Læringsledelse a) Fokus på læringsmål b) Refleksion over praksis Læringsledelse/ Styringsledelse KORA 15. sept. 2014\n32 Narrativet En ny fortælling! Et nyt sprog! (Den største kulturelle ændring i mands minde!)\n33 Gordon Ørskov Madsen Danmarks Lærerforening\n34 Hvordan kan lærerne bidrage? Tjah, lærerne og lederne er i høj grad nøglen! Engagement, entusiasme, indlevelse, inspiration, udfordring lærerens motivation Læreren skal være dygtig og kompetent\n35 Reformen En reform kan ikke sikre engagement og entusiasme den skal vi skabe i fællesskab! Gammel sandhed: Resultatet af enhver uddannelsesreform er fuldstændig afhænging af hvordan læreren tænker og udfører sit arbejde (Michael Fullan, 1982)\n36 Hvad skal der til? Fremme mulighederne for at udføre arbejdet kvalificeret og følge op på, at det sker Uddannelse bedre uddannelse Fokus på skoleledelse og lærernes behov for ledelse\n37 Hvordan bliver eleverne dygtigere? Lærere, vi husker, som lærte os noget: De var inspirerende, viste entusiasme, var ambitiøse og krævende, udviste omsorg, var forstående og støttende. Relationskompetence, klasseledelse og didaktisk kompetence Relationskompetencen er den vigtigste\n38 Hvad skal der til? Læreren: Er selvbevidst, kender sine personlige styrker og begrænsinger Har en klar målsætning som hun/han arbejder hen mod Er åben overfor kritik og udfordringer Er bevidst om sin egen praksis Evaluerer sit arbejde 38\n39 Lærerens egen praksis og teori Den enkelte lærers teori om og forholden sig til indlæring og undervisning I konstant udvikling i forlængelse af teoretiske og pædagogiske studier samt erfaringsstudier ideelt set. Kræver et vist overskud. Læreren danner sin professionelle identitet Læreren skal være i harmoni med sin praksis stå inde for den\n40 Store krav til ledelse 7 bud fra DLF: En stærkere folkeskole stærkere ledelse Det vigtigste er det, der foregår i undervisningsrummet! Lærere skal udvikles hele tiden Budgetter skal overholdes og administrative opgaver skal løses! MEN: Styrk ledelse af mennesker!\n41 1. Nærværende skoleledelse Man kan ikke lede noget eller nogen, man ikke er i kontakt med. Kontakt med lærernes undervisning, for at kunne fungere som sparringspartner for læreren.\n42 2. Værdibaseret skoleledelse Hvis alle værdier er lige gyldige, bliver alt ligegyldigt. Værdierne skal være klare og fungere som vejvisere i hverdagen.\n43 3. Åbenhed i skoleledelse Gennem åbenhed skabes et miljø, hvor man lærer af egne og andres præstationer. Skaber faglig og kollegial udvikling.\n44 4. Teambaseret skoleledelse Både ledere og lærere arbejder i team. Stærke teams er en vigtig nøgle til god undervisning.\n45 5. Skoleledelse og arbejdsglæde De bedste arbejdspladser skaber de bedste resultater for eleverne. Det kan betale sig at tage initiativer til at fremme arbejdsglæden!\n46 6. Resultatfokuseret skoleledelse Vi vil skabe resultater bedre undervisning, bedre resultater. Prioritere opgaverne. Træde ind og håndtere konflikter og uenigheder. Tage hånd om mangelfulde præstationer uanset årsag.\n47 7. Skoleledelse og det personlige lederskab Vise sit personlige lederskab og udleve sit engagement og passion for ledelse, for at skabe fremtidens skole. Begejstring for ledelse.\n48 Begejstring som brændstof for lærerarbejdet! Afdeling for kursus- og kompetenceudvikling\n50 KORA, februar 2014 Spørgsmål og debat med salen


05.08.2013. susanne@psy.au.dk. Kandidat; Ph.d. Tilvalg; Efter- og videreuddannelse; Studiemiljø; Sommerskole; Censorinformation; Forskning. Forskning på Arts; Forskningsprogrammer; Forskningscentre; Faglige profiler; Formidling og arkiver; Samarbejde. Samarbejde med forskere; Samarbejde med studerende; Samarbejde for gymnasier; Kontakt os; Aktuelt. Nyheder; Arrangementer; Om Arts.\nFra andre danske universiteter: Københavns Universitet Aarhus PSYKOLOGI. Kandidatuddannelse. Fakta om uddannelsen. Adgangskvotient 2019 (Sommeroptag): 7,90.\nDu arbejder med den europæiske mangfoldighed og med alt det, der knytter europæerne sammen. Du lærer at analysere de mange problematikker og muligheder i det europæiske samarbejde og i … Email: au@au.dk Tlf: 8715 0000. CVR-nr: 31119103 EORI-nummer: DK-31119103 EAN-numre: www.au.dk/eannumre Bacheloruddannelsen i Psykologi bygger på akademiske og teoretiske tilgange til psykologien som udgangspunkt for at arbejde med mennesker.\nVi anbefaler, at du tjekker siden mindst én gang om ugen. Ansøgere til psykologi. Ikke-retskravsansøgere til psykologi skal uploade et udfyldt ækvivalensskema, som findes på disse vejledningssider.\nStudenteropgave: Speciale (inkl. HD afgangsprojekt) Forældres holdninger til at søge psykologisk hjælp Psykologi, kandidatkurs, 30 hp Du får lära dig att lägga upp psykologiska undersökningar och att analysera de resultat som dessa undersökningar ger. Under kursens sista halva tillämpar du psykologins vetenskapliga metoder genom att göra en egen studie inom något område som intresserar dig och presenterar resultaten i en kandidatuppsats.\nAdgangskrav på AU. For at blive optaget på kandidatuddannelsen skal du have en relevant bacheloruddannelse. Email: au@au.dk Tlf: 8715 0000. CVR-nr: 31119103 EORI-nummer: DK-31119103 EAN-numre: www.au.dk/eannumre Aarhus BSS Bartholins Allé 14, Bygning 1327 8000 Aarhus C Email: bss@au.dk Kort Kandidatuddannelser inden for pædagogik og uddannelse - i København og Aarhus. For professions- og universitetsbachelorer.\nfeb 2020 Det kunne for eksempel være en kandidat i web-kommunikation, interkulturelle På Aarhus Universitet kan du tage en kandidatuddannelse i om menneskers adfærd fra den kognitive psykologi med kommunikation. 5. sep 2019 PR-foto: Søren Kjeldgaard/AU Kommunikation Kandidaterne fra Københavns Universitet med den akademiske titel cand.scient.oecon. kan 1. feb 2018 Retskravsbachelorer: Bachelorer i Cognitive Science fra Aarhus Universitet. Direkte adgang: BSc i Produkt- og designpsykologi fra Aalborg 23.\nPsykologisk Institut på Aarhus Universitet forsker inden for områderne: Social- og personlighedspsykologi, Kognitions- og indlæringspsykologi, Udviklingspsykologi, Arbejds- og organisationspsykologi eller Klinisk psykologi. Psykologi (Kandidat) Denne uddannelse kan læses i Odense; Undervisningsproget er dansk; Introduktion til uddannelsen Uddannelsens opbygning Kompetenceprofil Karriere Adgangskrav og optagelse Dit studievalg Hvorfor læse Psykologi? Studieliv Kontakt og vejledning Psykologi - Syddansk Aarhus Universitet (AU) AU udbyder pædagogisk psykologi som en 2-årig kandidatuddannelse. Du kan læse mere om kandidatuddannelsen på uddannelsesstedets hjemmeside. Adgangskrav på AU. For at blive optaget på kandidatuddannelsen skal du have en af følgende uddannelser: En bacheloruddannelse i psykologi, pædagogik eller uddannelsesvidenskab Timeplaner for undervisning efterår 2020 - Arts og BSS Brugervejledning. KLIK HER iCal brugervejledning KLIK HER Driftstatus KLIK HER: Arts: Efterårets skemaer forventes klar 15.\nav] Birgitta Rudberg, Termer i pedagogik och psykologi. Södertörns högskola är ett lärosäte i Stockholm som utbildar, forskar och samverkar för en hållbar samhällsutveckling. RS AU § 10 RS AU § 11. Tilläggsanslag för tillfällig gångbro.\nPsykologi, Kandidat Psykologi Kandidatuddannelsen i Psykologi varer to år og uddanner dig til psykolog (cand.psych.), så du kan udføre psykologfagligt arbejde, fx udredning, rådgivning og terapi. Vil du tage en kandidatuddannelse på Aarhus Universitet?\nTand i Hand in Dental Directory +46 76 401 45 40\nGenom att läsa psykologi kan du designa din egen utbildning. Psykologi är läran om människans tänkande och beteende. Det handlar bland annat om hjärnans och nervernas funktioner, om minnet, beslutsfattande, identitet, relationer och grupprocesser. Grundläggande samt 60 högskolepoäng i psykologi inkluderande något av följande moment: (1) PSYD11 Psykologi: Översiktskurs 30 hp, eller (2) PSYD01 Psykologi: Översiktskurs (nät) del 1 15 hp och PSYD02 Psykologi: Översiktskurs (nät) del 2 15 hp eller (3) BVGA41: block 2 och 4 eller (4) PEAB12 och PEAB08 eller motsvarande utbildning vid På kandidatuddannelsen i psykologi kommer psykologens praksis i fokus, blandt andet i form af en praktikperiode og praksishold med mulighed for klientforløb. Der er samtidig mulighed for teoretisk fordybelse indenfor de områder, man finder mest spændende - den studerende har mulighed for i høj grad selv at forme sin uddannelse gennem sit valg af Amerikansk kandidat i psykologi, på University of New York in Prague (UNYP) , .\nNobelpriset i litteratur år 2011 - Bio-bibliografi - NobelPrize.org\nHitta ditt drömjobb hos Jobbsafari, Sveriges största jobbdatabas Tips till kurser, psykologi kandidat Fotbollspsykologisk rådgivare i Norrby IF och Medgrundare av Inte min Match telefon och i butik. Au Pair Australia Graphic Kandidatexamen i psykologi. Kandidaterna är den sittande rektorn Jorma Mattinen och professorn i tillämpad psykologi, Pekka Santtila skriver Åbo underrättelser på sin Om du vill studera psykologi ska du söka in till utbildningslinjen för psykologi för att avlägga kandidat- och magisterexamen. Ansökan gör du med en elektronisk TY - JOUR. T1 - En selfies psykologi.


Frivillighed, identitets- og meningsarbejde Projektskriverens rolle i et casestudie af den frivillige forening Center for Studier i Arbejdsliv - PDF\nFrivillighed, identitets- og meningsarbejde Projektskriverens rolle i et casestudie af den frivillige forening Center for Studier i Arbejdsliv\nDownload "Frivillighed, identitets- og meningsarbejde Projektskriverens rolle i et casestudie af den frivillige forening Center for Studier i Arbejdsliv"\n1 KØBENHAVNS UNIVERSITET Kandidatspeciale Mika Ito Bruun Frivillighed, identitets- og meningsarbejde Projektskriverens rolle i et casestudie af den frivillige forening Center for Studier i Arbejdsliv Institut for Nordiske Studier og Sprogvidenskab Fag: Dansk Vejleder: Ib Ulbæk Afleveret den: 30/01/2013\n2 Abstract Aim: This thesis is a case study of the voluntary association Center for Studier I Arbejdsliv (CSA). Primarily, the aim of the study is to show how CSA can improve its communication and understanding and reach out to associate members and recruit new members and secondly to study my own role and sensemaking-process as a project writer and consultant for CSA. The case study describes the whole course of events from the project advertisement of CSA over the first meeting with the executive committee of CSA to the qualitative research interviews with the committee members of CSA. Design, method and theory: The study provides a single-case design with multiple units of analysis, i.e. it examines CSA from different perspectives. I have used an inductive method, where I studied the qualitative data to arrive at the theory. Participant observation, one focus group and six research interviews enabled me to conduct an in-depth study of CSA. The subsequent analysis revealed three key words voluntariness, identity construction and sensemaking. These key words were use to form the theoretical foundation. The case study comprises the terminology of Norman Fairclough's critical discourse analysis and Karl E. Weick's sensemaking analysis. And as the study developed, I included a narrative angle to it. Findings: The case study concludes that there is diffusion in the narratives about CSA, especially with regard to the identity construction and sensemaking among the members of the executive committee. The study also finds that there is discrepancy between the executive committee of CSA's visions and their actions. My own role as a project writer for CSA and the analysis of my own sensemaking-process, gave me an insight into the new linguistic dimension of CSA. I was thus able to help the executive committee of CSA understand the importance of producing a realistic and prioritised plan of action. In a PowerPoint-presentation to CSA I suggested that they create a common and positive narrative about CSA to create a more uniform identity construction among the members. I suggested that they focus on the young students in the executive committee of CSA and see them as an important and responsible resource and that promoting the CSA journal Tidsskrift for Arbejdsliv would be a useful tool in recruiting new members. 2\n3 Indholdsfortegnelse Kapitel 1. Indledning Center for Studier i Arbejdsliv (CSA) som case CSA s formål og historie Projektskriverens rolle Problemformulering og problemfelt Specialets opbygning Kapitel 2. Teori Norman Faircloughs diskursbegreb Den tredimensionelle model En tekstanalytisk ramme Sensemaking Karl E. Weick Syv karakteristika ved den meningsskabende proces Generisk-analytiske spørgsmål til arbejdet med sensemaking i CSA Brug af sensemaking til analyse af min egen projektskriverrolle En narrativ tilgang Kapitel 3. Metode Valg af casestudie som metode Overvejelser omkring brugen af kvalitative metoder Deltagerobservation Interview Fokusgruppe Dataindsamling Overordnet valg af design og metode Deltagerobservatør, medaktør og projektskriver Design af interviewundersøgelsen Udvælgelse af interviewpersoner Udformning af spørgeguides Udførelse, transskription og analyse af interviews og fokusgruppe Metodekritik\n4 Kapitel 4. Analyse Indgang til casen Tekstanalyse af CSA s projektforslag Oplevelse af CSA Kort introduktion til deltagerne i fokusgruppen Fokusgruppens syn på CSA Hovedredaktøren for TfA s syn på CSA Meningsskabelse og fortællinger i CSA Kort introduktion til bestyrelsesmedlemmerne i CSA Overordnede fortællinger i CSA Frivillighed, identitet og mening Projektskriverens meningsskabelse Projektskriverens syn på CSA s projektforslag Projektskriverens meningsarbejde under projektet Projektskriverens rolle og betydning i arbejdet med CSA Konklusion...90 PowerPoint-præsentation af specialets resultater til CSA...93 Litteraturliste...96 Bilag...99 Bilag 1: Spørgeguides til interview Bilag 2: Spørgeguide til fokusgruppen Bilag 3: CSA s projekforslag Bilag 4: Interview med bestyrelsesformand Hans Jørgen Limborg Bilag 5: Interview med TfA s hovedredaktør Ole H. Sørensen Bilag 6: Interview med bestyrelsesmedlem og kasserer Troels Godt Mathiesen Bilag 7: Interview med bestyrelsesmedlem Christa Jørgensen Bilag 8: Interview med bestyrelsesmedlem Ulrik Gensby Bilag 9: Interview med bestyrelsesmedlem Sisse Grøn Bilag 10: Fokusgruppeinterview Bilag 11: Poster og handouts over mit projekt til CSA s årsmøde\n5 Kapitel 1. Indledning Image is in the eye of the beholder. (Mie Femø Nielsen, Strategisk kommunikation, 2010). The construction of any work always bears the mark of the person who created it. (Catherine Kohler Riessman, Narrative Analysis, 1993). Uanset om der er tale om en akademisk afhandling, en person eller en virksomhed, bestemmer de øjne, der ser på den, hvilket udtryk der kommer ud af det. Det er subjektet, som møder objektet og derigennem skaber subjektiv betydning og mening ud af det. En akademisk afhandling kan være interessant i nogle menneskers øjne, men fuldstændig uforståelig i andres. En person kan for nogle fremstå positivt, men for andre ses i et negativt lys. Og en virksomhed kan for nogle have gode værdier, mens andre forkaster de selv samme værdier. Pointen er klar. Der findes altid flere sider af den samme sag, afhængig af hvem og hvor mange der ser på den. Og selvom en akademisk afhandling traditionelt set og i en videnskabelig kontekst skal være funderet på et objektivt grundlag, er der især inden for det humanistiske felt i større og større udstrækning teorier og metoder, som tillader den subjektive orientering. Dette speciale er overordnet set subjektivt funderet ved at fokusere på kvalitative interviews og min egen rolle som projektskriver. Derudover består specialet både af en traditionel del og en mere utraditionel del. For som mange andre specialer på det videnskabelige felt, er dette speciale orienteret mod at opfange og afgrænse noget ude i den virkelige verden, eller sagt på en anden måde, være fokuseret omkring hvad en bestemt organisation eller virksomhed gør, siger og syner. Dermed er der mulighed for at koble teori til praksis, og helt overordnet gøre specialet mere vedkommende og arbejdsrelateret i forhold til den omgivende verden. I mit tilfælde drejer det sig om en frivillig forening ved navn Center for Studier i Arbejdsliv (CSA). Og med valget af en frivillig forening som CSA følger nogle traditionelle dele vedrørende foreningens formål, historie og struktur altså en eller anden form for organisationsredegørelse og analyse, som jeg i den indledende del vil belyse. Til den lidt mere utraditionelle del har jeg så valgt at fokusere på min egen rolle i arbejdet med CSA. For hvad sker der, når en frivillig forening som CSA vælger at udforme et projektopslag og få en eller flere studerende til at analysere og arbejde 5\n6 for sig i en form for konsulentrolle? Og hvad er forventningerne fra organisationen til de studerende, og ikke mindst hvad er de studerendes egne forventninger ud fra den akademiske afhandling, de skal skrive. Og hvad kommer der ud af mødet imellem de to parter? Dette er nogle af de spørgsmål, jeg ønsker besvaret i følgende speciale. I forhold til de metodiske og teoretiske overvejelser har jeg overordnet set valgt en induktiv tilgang og dermed ladet det indsamlede empiriske materiale, i form af mødedeltagelse, kvalitative interviews og deltagerobservation, være afgørende for hvilke teorier og begreber, jeg løbende fremdrager i min analyse. Herunder er der helt overordnet to teoretiske retninger, som jeg bygger min analyse på. Den første er Karl E. Weicks teori om sensemaking, og den anden er Norman Faircloughs kritiske diskursanalyse. Begge teorier er orienteret imod en sproglig og social kontekst, som eksempelvis en tekst og en samtale, hvilket stemmer godt overens med mit empiriske materiale. Samtidig er Karl E. Weick fokuseret på den dynamiske, identitetsskabende og sociale proces, der er karakteriserende ved menneskers betydningsdannelse. Og så er det helt centralt for ham at finde frem til, hvad den meningsdannende historie er bag de ydre strukturer og forhold. Hvilket jeg især fokuserer på i min analyse af bestyrelsesmedlemmernes egen forståelse af CSA. Mens jeg i analysen af min egen rolle som projektskriver og det forløb, jeg har været igennem, anvender Karl Weicks enactment-model til forklaring af processen. Men hvor Karl E. Weick sprogligt og analytisk bevæger sig på et mikroniveau, udvider Norman Faircloughs sin teori fra en sprogligt tekstnær lingvistiks analyse på mikroniveauet til en mere diskursiv praksis i form af produktionsmæssige forhold på et mesoniveau hen imod social praksis i relation til samfundsstrukturer på makroniveauet. Her har jeg i min analysedel valgt at foretage en kritisk diskursanalyse af det projektforslag som CSA i starten af 2012 satte op på flere hjemmesider og universitetsdatabaser, for derved at finde frem til den sproglige argumentation og den identitetsmæssige forhold bag projektforslaget. For at vende tilbage til det indledende startcitat - Image is in the eye of the beholder - kredser dette speciale omkring tre nøgleord udtryk, indhold og indtryk inspireret af Ferdinand de Saussures sprogteori omkring ordets bestanddele (Nielsen, 2010:35). 6\n7 Udtrykket kan i forbindelse med analysen af CSA overføres til den profil, selvfremstilling og italesættelse som CSA s bestyrelsesmedlemmer kommer med, hvilket bliver undersøgt i form af projektforslaget, interviews og mødereferater. Indtrykket kan fremdrages ud fra analysen af min rolle som projektskriver i forhold til CSA, samt ud fra det syn, som fokusgruppen kommer med. Denne del undersøges på baggrund af projektforslaget, deltagerobservation og fokusgruppeinterviewet. Den sidste og afgørende del indholdet står for CSA s identitet og udledes på baggrund af koblingen imellem udtryk og indtryk. Helt konkret undersøges det i dette speciale i form af de narrative fortællinger og en sensemaking-analyse, med afsæt i spørgsmålet om, hvordan CSA s medlemmer og projektskriveren skaber betydning og identitet i arbejdet med CSA Center for Studier i Arbejdsliv (CSA) som case Da jeg først tog kontakt til CSA, havde jeg fået et bestemt indtryk af foreningen ud fra deres projektopslag. Men dette indtryk ændrede sig radikalt under min indsamling af empiri, da jeg både ved mødedeltagelse og under de kvalitative interviews fandt ud af, at tingene ikke helt forholdt sig sådan, som de havde beskrevet i projektforslaget. Dette betød, at jeg undervejs ændrede fokus på CSA som case, idet jeg først havde tænkt at lave et traditionelt kommunikationsspeciale med fokus på foreningens eksterne kommunikation og kontakt til deres medlemmer. Jeg havde derfor fra start tænkt at bygge mit speciale på flere fokusgruppeinterviews. Men efter at have foretaget opklarende researchinterviews med CSA s bestyrelsesformand Hans Jørgen Limborg og Ole H. Sørensen, som er hovedredaktør på Tidsskrift for Arbejdsliv (TfA), som bliver udgivet af CSA, blev jeg klar over, at det gav meget mere mening at kigge indad i foreningen end udad. Derfor er casen også overvejende funderet i interviews med CSA s bestyrelsesmedlemmer, og ikke i en række fokusgruppeinterviews. Og specialet indeholder kun ét fokusgruppeinterview, som havde til formål at undersøge, hvilken information og viden jeg kunne frembringe ved denne metode. 7\n8 At vælge CSA som case er sket ved et tilfælde, idet jeg fandt frem til foreningens projektforslag på KU Jobbank under studieprojekter. Og jeg så det umiddelbart som en fordel, at foreningen selv havde taget initiativ til at lade sig undersøge. Jeg havde erfaret fra andre lignende akademiske projekter, at det godt kan være svært at få folk til at stille op til interviews og fremskaffe materiale, på trods af at der er lavet aftaler på forhånd. Og da den empiriske del er helt central for mit speciale, var det vigtigt for mig, at der var en interesse fra begge parters side. At bruge CSA som case gav mig yderligere et indblik i en anden universitetskultur, end den jeg selv kommer fra. Dette hænger sammen med, at CSA er opstået på initiativ fra forskere og vejledere fra Roskilde Universitet (RUC). Og der er stadig mange spor efter denne særlige RUC-skole inden for arbejdslivsforskning, ved at flere af CSA s bestyrelsesmedlemmer har tilknytning til RUC CSA s formål og historie I dette afsnit vil jeg kort introducere CSA ved først at se på foreningens formål, og så har jeg dernæst stykket en overordnet historisk oversigt sammen ud fra årstal og begivenheder, som jeg har fundet frem til i nogle af CSA s gamle dokumenter og ved information hentet fra deres hjemmeside. På CSA s hjemmeside har jeg ved at klikke ind på menufeltet Om Center for Studier i Arbejdsliv fundet frem til foreningens vedtægter. Og der står under 2, at: CSA's formål er at styrke forskning og undervisning i og formidling af arbejdslivsspørgsmål. Der tilstræbes den størst mulige tværfaglighed i centerets aktiviteter og medlemsskare. Ud fra denne korte og meget åbne beskrivelse af CSA s formål, kan det udledes, at der er fokus på tre aktiviteter forskning, undervisning og formidling. Og at det overordnede og sammenbindende led i aktiviteterne er, at de skal omhandle arbejdslivsspørgsmål. I øvrigt er der en målsætning om tværfaglighed, hvilket er med til at vægte en åben og inkluderende tilgang til forskellige miljøer, som beskæftiger sig med arbejdsliv på den ene eller anden måde. Endvidere er CSA s aktiviteter opdelt i to forskellige ansvarsområder: forenings- og formidlingsaktiviteter, hvor CSA s bestyrelse tager sig af foreningsaktiviteterne, mens redaktionen 8\n9 for TfA er ansvarlig for formidlingsaktiviteterne. I vedtægterne under 3 er aktiviteterne oplistet som følger: Foreningsaktiviteterne omfatter: - Gennemførelse af faglige arrangementer - Organisering af faglige cirkler - På anden måde arbejde for at gøre dansk arbejdsliv mere synlig i ind- og udland - Varetage arbejdslivsforskningens interesser over for bevilgende myndigheder, organisationer m.v. Formidlingsaktiviteterne omfatter: - Udgivelse af et videnskabeligt tidsskrift, kaldet Tidsskrift for Arbejdsliv - Nyhedsformidling på internet m.v. Her er foreningsaktiviteterne karakteriseret ved verberne gennemførelse, organisering, synliggørelse (arbejde for at gøre synlig) og varetage. Hvorimod formidlingsaktiviteterne er beskrevet ud fra verberne udgivelse og nyhedsformidling (på nettet). Der er intet umiddelbart overlap imellem de to opdelte aktivitetsområder, idet den første gruppe af verber meget er kendetegnet ved administrative og organisatoriske opgaver, mens den anden gruppe af verber er meget produktorienterede med fokus på redaktionelle opgaver. Yderligere er foreningsaktiviteterne meget bredt fokuseret på ekstern kontakt og kommunikation med omverdenen, i form af faglige arrangementer og cirkler, og samtidig skal de være med til skabe interesse omkring dansk arbejdsliv og arbejdslivsforskning. Heroverfor er formidlingsaktiviteterne fokuseret på at fremstille et videnskabeligt tidsskrift inden for arbejdslivsforskning og stå for nyheder på nettet, hvilket aktivitetsmæssigt er meget mere baseret på et specifikt produkt og mål. Adskillelsen af de to aktivitetsområder har vist sig at være et problemfyldt aspekt i CSA, fordi CSA er presset på økonomi og har et faldende medlems-/abonnenttal. Og da bestyrelse og redaktion ikke overordnet set har samme formål, er det svært at nå til enighed om, hvor de skal lægge deres kræfter? Eftersom bestyrelsen mest er optaget af deres årsmøde, og redaktionen primært er fokuseret på tidsskriftet. Vil vende tilbage til den interne konflikt imellem bestyrelse og redaktion i min analyse, da den er meget afgørende for, at jeg valgte at skifte fokus på casen og se på den interne kommunikation og meningsdannelse i foreningen i stedet for udelukkende at beskæftige mig med den eksterne kommunikation til eksisterende og potentielle medlemmer. 9\n10 For at illustrere mere om, hvad CSA er for en forening, vil jeg i det følgende vise et skema over vigtige årstal og begivenheder i CSA s historie. Oplysningerne stammer primært fra et historieværksted, som blev arrangeret af CSA s bestyrelsesformand Hans Jørgen Limborg og bestyrelsesmedlem Troels Godt Mathiesen. Arrangementet fandt sted d. 24. marts 2011 på Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (NFA). Skema over vigtige årstal og begivenheder i CSA s historie: Årstal Begivenheder 1994 Foreningen Center for Studier i Arbejdsliv (CSA) dannes af folk fra RUC. Nyhedsbrevet Nyt om Arbejdsliv Nyhedsbrev for arbejdslivsforskning etableres Tilskud fra Arbejdsmiljøfondet (AMF) 1998 Tilskud fra ministeriet. Generalforsamlingen definerer CSA som en drivkraft for arbejdslivet, en forening med kompetencer. Årsmøde om fleksibilitet Nyhedsbrevet bliver til et tidsskrift Tidsskrift for Arbejdsliv (TfA). Faglig kerne af folk fra de højere uddannelsesinstitutioner - DTU, AAU, AU og RUC Website nyt-om-arbejdsliv oprettes med en selvstændig økonomi Tidsskriftet får temanumre Årsmøde om globalisering Årsmøde om 20 år med interventioner Kommer i kontakt med nye miljøer på arbejdsmarkedet og CBS. Årsmøde om arbejdet med mennesker Årsmøde om ny teknologi og nye styringssystemer hvordan sikrer vi, at de fører til et bedre arbejdsliv Sammenfald af årsmøde og temanummer. Skift af kasserer og hovedredaktør. Krise i økonomien frafald af Beskæftigelsesministeriets (BM) tilskud og nyt mindre tilskud. Galathea ekspeditionen starter. Årsmøde om nye styringsformer i arbejdslivet rigid kontrol eller klare rammer? På KU (Sociologisk Institut - FAOS) Forsøg på at opstarte gå-hjem-møder/temamøder (CSA+TfA). Første ph.d.-workshop på Arbejdsmiljøkonferencen. Årsmøde om nye ledelsesformer på CBS Skift af forlag. Ny hjemmeside. Afskaffelse af webredaktør og anmelderredaktør. Afkortning af redaktionsmøder og sommermødet fra to til en dag. Årsmøde om fokus på sygefravær sygt eller sundt? På Det Nationale Forskningscenter for Arbejdsmiljø (NFA) Nordisk tidsskrift etableres. Årsmøde om arbejdslivets skyggesider. På KU (Institut for Psykologi) Nordisk arbejdslivskonference på LO-skolen. Årsmøde om tid til mening fremtidens behov for et berigende arbejde. På RUC. 10\n11 For at fremdrage nogle væsentlige punkter, startede CSA som et nyhedsbrev tilbage i 1994, og det blev senere hen til Tidskrift for Arbejdsliv (TfA), som udkom første gang tilbage i En væsentlig genkommende begivenhed er CSA s årsmøde, som med skriftende tema og deltagertilslutning stort set har været der hvert år siden opstart. Årsmødet foregik i de første mange år på RUC, men har i de senere år både fundet sted på KU, NFA og CBS. I øvrigt var årene 2008 og 2010 præget af flere omvæltninger resulteret af den økonomiske krise og interne konflikter i CSA og TfA, for eksempel var der frafald af tilskud og nogle redaktionelle poster, som forsvandt. Blandt nyere initiativer udkom der i august 2011 et nyt nordisk netbaseret tidsskrift om arbejdsliv ved navn Nordic Journal of Working Life Studies, udgivet af Roskilde Universitet, hvor CSA i april 2012 stod bag en Nordisk Arbejdslivskonference, som viste sig at blive en kæmpe succes i form af et økonomisk overskud og en stor interesse. Ligeledes var der også fuldt booket på CSA s årsmøde i marts 2012, som handlede om tid til mening og foregik på RUC Projektskriverens rolle Som tidligere nævnt tager dette speciale udgangspunkt i en lidt særlig vinkel, nemlig min egen rolle som projektskriver. Dette er sket ud fra den betragtning, at CSA selv har været meget indstillet på at inddrage mig i foreningens arbejde. Allerede ved første bestyrelsesmøde blev mit projekt sat på dagsordenen, og det kom der en meget åben og bred diskussion ud af. Samtidig blev jeg også en del af aktiviteterne under årsmødet ved at fremstille en poster med hjælp fra enkelte bestyrelsesmedlemmer og samtidig fremlægge den på et såkaldt postermarked for kandidat- og ph.d.-studerende under årsmødet. Jeg havde som udgangspunkt ingen intentioner om at træde ind som en del af CSA s bestyrelse, alligevel blev jeg i perioder så engageret i deres sag, at jeg efterhånden glemte lidt mit eget fokus på den akademiske afhandling og blev mere fokuseret på, hvordan jeg kunne hjælpe dem bedst muligt. Det gik efterhånden op for mig, at jeg endte i en svær balancegang imellem at udfylde deres forventninger og ikke mindst mine egne forventninger til specialet. Og derfor har jeg i sidste ende 11\n12 været nødsaget til at afskære forbindelsen til bestyrelsen og foreningsarbejdet, for simpelthen at kunne fokusere på mit eget projekt og ikke blive alt for involveret i alle deres blandede projekter. Men i godt et halvt år fulgte jeg bestyrelsen i CSA forholdsvis tæt og deltog i forskellige møder, lavede interviews og indsamlede empiri. Og i den periode, hvor jeg engagerede mig i deres sag, blev jeg mere og mere en del af deres arbejde og fik et indgående kendskab til de mange problematikker og udfordringer, som CSA har. Flere af bestyrelsesmedlemmerne har kommenteret, at de så meget frem til at læse mit speciale, hvis de fik lov. Og et bestyrelsesmedlem har udtalt, at jeg nærmest burde blive en del af bestyrelsen, når jeg har afsluttet projektet, da de godt kunne bruge min hjælp og input. Men selvom det er anerkendende med de forskellige kommentarer, lægger det også et vist pres på mig som projektskriver, fordi mit projekt ikke kun er henvendt til en eksaminator og censor, men også involverer de personer, som specialet omhandler. Jeg har gjort mig mange tanker omkring dette, da jeg som udgangspunkt ikke har tænkt mig at skrive specialet til bestyrelsen i CSA, men mere om bestyrelsen i CSA. Derfor har jeg i analysen valgt at udlede nogle problematiske punkter i CSA, og på baggrund af dette fremstille en PowerPoint-præsentation med handlingsanvisninger, som er rettet specifikt til CSA s bestyrelse og samtidig er vedlagt til sidst i specialet. Min forhåbning er, at dette speciale kan fremdrage nogle vigtige pointer og især sproglige problematikker, som CSA ikke selv er bevidst om. For efter at jeg har deltaget i flere af deres møder, så er det tydeligt, at bestyrelsesmedlemmerne i CSA er klar over, at de har problemer. Men de ved simpelthen ikke, hvor de skal gribe ind og i hvilken rækkefølge. Og de bruger hele tiden den undskyldning, at de jo også har begrænsede kompetencer og ressourcer i form af tid og penge. Her er det centralt at nævne, at CSA er baseret på frivillig arbejdskraft, som skal passes ind ved siden af et andet fuldtidsarbejde eller studium, hvilket gør, at deres engagement i foreningsarbejdet er meget svingende. Analysen af min egen rolle som projektskriver i arbejdet med den frivillige forening CSA, vil overvejende være funderet i en sensemaking-analyse, hvor jeg vil supplere min egen opfattelse og analyse af den rolle, jeg spiller, med enkelte uddrag og kommentarer omkring mit projekt fra referater og interviews med bestyrelsesmedlemmer i CSA. 12\n13 1.2. Problemformulering og problemfelt I følgende afsnit vil jeg præsentere specialets problemformulering og indkredse den fremgangsmåde, jeg har valgt til at arbejde med mit problemfelt. Specialets problemformulering er: En undersøgelse af hvorfor den frivillige forening CSA vælger at råbe om hjælp gennem et projektopslag, og hvordan det kommer til at skabe betydning for CSA og projektskriveren. Ud fra ovenstående problemformulering søger specialet afklaring på følgende tre spørgsmål: 1. Hvorfor råber CSA om hjælp gennem et projektopslag? 2. Hvordan skaber det betydning for CSA? 3. Hvordan skaber det betydning for projektskriveren? Jeg har valgt at se på CSA s projektopslag som en overordnet indgang til casen. Arbejdet med projektforslaget kan være med til at understrege de forventninger, CSA har til projektskriveren og til de resultater, der kan komme ud af sådan et projekt. Her er det desuden vigtigt for mig at undersøge den selvfremstilling, CSA selv lægger for dagen ud fra projektforslaget, og hvordan det stemmer overens med min opfattelse og det indtryk, jeg har fået af CSA efterfølgende. I forhold til at nå dybere ind i CSA som case, har jeg dernæst valgt at se på, hvordan bestyrelsesmedlemmerne i CSA skaber betydning og mening i deres frivillige arbejde, og hvilke historier, der ligger bag denne meningsdannelse. Det er her centralt at se på de sproglige formuleringer, ledetråde og koder, som kommer til udtryk i enkeltinterviews med bestyrelsesmedlemmer i CSA. Sideløbende vil jeg undersøge min egen rolle som projektskriver i mit arbejde med CSA, og hvordan den kommer til udtryk i form af egne observationer og udtalelser fra medlemmer. Det er her væsentlig for mig at kunne udlede nogle lidt mere almene problemstillinger, som kan gøre sig gældende, når en projektskriver vælger at skrive om en frivillig forening eller mindre virksomheder og organisationer i det hele taget. 13\n14 I forhold til de metodiske overvejelser har jeg valgt først at indsamle den empiri, som kan være med til at belyse de tre spørgsmål, og så efterfølgende set på, hvordan jeg kan behandle det empiriske materiale på et teoretisk grundlag. Til det første spørgsmål har jeg valgt en kritisk diskursanalytisk tilgang, hvor jeg især ser på de sproglige nuancer og argumentationen i projektopslaget. Til andet og tredje spørgsmål har jeg valgt at beskæftige mig med en sensemaking-analyse af CSA og den rolle, jeg spiller, som projektskriver. Teoretisk vil jeg i øvrigt løbende introducere og anvende forskellige narrative, organisatoriske og tematiserende begreber og udsagn i min analyse af CSA. Det empiriske materiale vil være styrende for den teori, der bliver inddraget, hvilket resulterer i en induktiv proces, dvs. at jeg i forhold til min arbejdsproces tager udgangspunkt i data og ser på, hvad de viser og indeholder, og dernæst udvælger teori, der kan nuancere og bruges til at fortolke de pågældende data Specialets opbygning Illustration over specialets overordnede struktur og indhold: 14\n15 Kapitel 2. Teori Dette kapitel vil først introducere til Norman Faircloughs diskursbegreb og den tredimensionelle model, dernæst vil Karl E. Weicks sensemaking-teori blive behandlet og hans syv karakteristika i den meningsskabende proces blive fremdraget. Afslutningsvis vil jeg beskæftige mig med en narrativ tilgang sat ind i en organisatorisk ramme og med henvisning til forskellige forståelser af identitet og identitetskonstruktion Norman Faircloughs diskursbegreb I det følgende vil jeg give en kort introduktion til kritisk diskursanalyse ved at se på lingvist og diskursanalytiker Norman Faircloughs diskursbegreb. Og så vil jeg dernæst behandle Norman Faircloughs tredimensionelle model, som vil danne grundlag for en tekstanalytisk ramme i forbindelse med analysen af CSA s projektforslag. Norman Faircloughs diskursbegreb skal forstås i en meget bred og flertydig kontekst, da det er inspireret af flere samfundsvidenskabelige discipliner, samt koblet til sprogvidenskab og lingvistisk analyse. Blandt inspirationskilderne kan nævnes Michel Foucalt, Mikhail Bakhtin og T.A. van Dijk. Norman Faircloughs diskursbegreb hører under den kritiske diskursanalyse, hvor det kritiske moment indebærer et venstreorienteret og humanistisk standpunkt, der tager højde for at oplyse om magtudøvelse og magtrelationer mellem grupper af mennesker. Magtudøvelsen er styret af faste praksisser og common sense-antagelser, som ofte er usynlige for de involverede og derfor opretholder magtrelationerne. Norman Fairclough kobler denne magtudøvelse til sprogbrug, idet sproget ifølge ham anvendes som et redskab til at udøve magt, overbevise folk og skabe roller: Specifically, connections between the use of language and the exercise of power are often not clear to people, yet appear on close examination to be vitally important to the workings of power. For instance, ways in which a conventional consultation between a doctor and a patient is organized, or a conventional interview between a reporter and a politician, take for granted a whole range of ideologically potent assumptions about rights, relationships, knowledge and identities. (Fairclough, 1995:54). Det er i relation til magtudøvelse, at Faircloughs diskursbegreb kommer i spil, da han opfatter diskurs som skriftlig eller mundtlig sprogbrug (Faircloug, 2008a:15), hvilket han i en kritisk analyse 15\n16 af mediediskurs udvider til at inkludere other types of semiotic activity (e.i. activity which produces meanings), such as visual images (photography, film, video, diagrams) and non-verbal communication (e.g. gestures). (Fairclough, 1995:54). Ved at se på diskurs som sprogbrug er det ifølge Norman Fairclough samtidig sat i relation til at være en form for handling eller social praksis, som i en kritisk diskursanalyse skal undersøges og udforskes. Derudover er diskurs karakteriseret ved: Discourse contributes to the constitution of all those dimensions of social structure which directly or indirectly shape and constrain it: its own norms and conventions, as well as the relations, identities and institutions which lie behind them. Discourse is a practise not just of representing the world, but of signifying the world, constituting and constructing the world in meaning. (Fairclough, 1992:64). Eller sagt på en anden måde, så er diskurs eller sprogbrug i et dialektisk forhold både socialt formet og socialt formende eller konstituerende (Fairclough, 2008b:121). Diskurs kan dermed undersøges ved at skelne imellem tre sprogfunktioner, som sprogbrug eller tekster konstruerer (Fairclough, 1992:64)(Fairclough, 2008a:18): 1. identitetsfunktion de måder hvorpå sociale identiteter bygges op i diskurs 2. relationsfunktion hvordan sociale relationer mellem diskursdeltagere iscenesættes og forhandles 3. ideationelle (begrebsligt-kategoriserende) funktion måder hvorpå tekster giver betydning til verden og dens processer, enheder og relationer De tre funktioner går fra at fokusere på identiteter og relationer i sprogbruget eller teksten til at se på den ideationelle betydning, som er med til at kæde teksten sammen med den sociale situation uden for teksten, hvilket også kan betegnes som konteksten. Herunder taler Fairclough om en diskursiv praksis, der både reproducerer samfundet, men også forandrer samfundet. Reproduktionen består i, at nogle identiteter og relationer kan forekomme konsistente og kontinuerlige, mens forandringen kan vise sig i, at de selv samme identiteter og relationer er åbne for transformationer. I den kritiske diskursanalyse handler det samlet set om at finde betydning, mening og sammenhænge i den innovative eller konventionelle måde, som teksten først og fremmest er sammensat og fortolket på, og så dernæst den diskursive praksis forstået som produktion, 16\n17 distribution og konsumption af teksten, og så i sidste ende teksten i relation til den sociale praksis med henblik på sociale strukturer og (magt)kampe. I øvrigt er det vigtig at se på de sociale ressourcer, eller såkaldte medlemsressourcer, hvis man vil undersøge produktionen og fortolkningen af mening og betydning, hvilket gøres ved at se på tekstens intertekstualitet som ifølge Norman Fairclough helt overordnet er the property text have of being full of snatches of other text. (Fairclough, 1992:84). For at arbejde med intertekstualitet kan man stille spørgsmålet what genres and discourses were drawn upon in producing the text, and what traces of them are there in the text? (Fairclough, 1995:61). Ved at beskæftige sig med diskursive praksisser bevæger man sig desuden i et spændingsfelt mellem mikro- og makroanalyse, hvilket Norman Fairclough beskriver på følgende måde: Analysis of discursive practice should, I believe, involve a combination of what one might call microanalysis and macroanalysis. The former is the sort of analysis which conversation analysts excel at: the explication of precisely how participants produce and interpret texts on the basis of their members resources. But this must be complemented with macro-analysis in order to know the nature of the members resources that is being drawn upon in order to produce and interpret texts, and whether it is being drawn upon in normative or creative ways Micro- and macro-analysis are therefore mutual requisites. It is because of their interrelationship that the dimension of discursive practice in my three-dimensional framework can mediate the relationship between the dimensions of social practice and text (Fairclough, 1992:85-86). Bevægelsen i en kritisk diskursanalyse veksler altså imellem mikroprocesser, som skaber og former teksten, og makroprocesser, som afgør tekstens diskursive og sociale praksisser. Det er centralt at understrege, at Norman Fairclough i sin kritiske diskursanalyse inkluderer how people interpret texts in various social circumstances. (Fairclough, 1992:86). Og dermed er deltagernes egen betydnings- og meningsdannelse et område, der tages op til særskilt analyse, og som karakteriseres på baggrund af medlemsressourcerne. For at kunne illustrere forbindelsen imellem de tre niveauer - tekst, diskursiv praksis og social praksis har Norman Fairclough opstillet den tredimensionelle model. 17\n18 Den tredimensionelle diskursmodel Nedenstående model er en sammenkobling af tre forskellige tekster samt illustrationer af modellen En tredimensionel diskursmodel (Fairclough, 2008a:29), En model til kritisk diskursanalyse af en kommunikativ begivenhed (Fairclough, 2008b:127) og Norman Faircloughs tredimensionelle model (Just m.fl., 2007:47). De samme tekster er i øvrigt med til at danne oversigten til en tekstanalytisk ramme. På grund af modellens meget simple udformning og indhold har jeg valgt at fremstille en sammenstillet og tværgående tredimensionel model, som er mere dækkende og informativ end de enkeltstående udgaver af modellen. TEKST/ Kommunikativ begivenhed Lingvistisk analyse DISKURSIV PRAKSIS Genrer og diskurser Produktion, distribution og konsumption af tekster SOCIAL PRAKSIS I relation til samfundsstruktur Samfundstendenser 18\n19 En tekstanalytisk ramme I det følgende vil jeg fremstille en helt overordnet oversigt til de analytiske punktnedslag, der kan indgå i den kritiske diskursanalyse. Yderligere vil oversigten danne en tekstanalytisk ramme til senere brug i specialets analysedel, jf Tekstanalyse af CSA s projektforslag: 1. Tekst Ordvalg/vokabular Grammatik Kohæsion Tekststruktur Argumentation Tekst/Diskursiv praksis Udsagnskraft/talehandlinger Kohærens Intertekstualitet 2. Diskursiv praksis Genrer Diskurser Produktion Distribution Konsumption 3. Social praksis Sociologisk teori, fx om nationalitet og globalisering Kulturteori, fx om identitet, traditioner og religion En væsentlig bemærkning i forbindelse med de analytiske punktnedslag er, at der er punkter, som bevæger sig lige på grænsen mellem det tekstanalytiske niveau og den diskursive praksis. Her er eksempelvis udsagnskraften, der ofte kan findes på sætningsniveau i form af typer af talehandlinger (give en ordre, stille et spørgsmål, true, love osv.)(fairclough, 2008a:39). Derudover kan hele teksten have en eller flere handlingskomponenter eller udsagnskraft-potentialer, som rækker ud over det tekstnære niveau og mere over i den diskursive praksis. Samtidig kan man ved at inddrage tekstens kontekst være med til at reducere udsagnskraftens mulige ambivalens (Fairclough, 2008a:40). Et andet eksempel på en flydende overgang er tekstens kohærente niveau, som karakteriseres ved, at de konstituerende dele knyttes sammen til en meningsfuld helhed. Dog kan der være tekster, hvor der er forholdsvis få eksplicitte markører eller lidt kohæsion, så der åbnes op for mere fortolkning. Derudover understreger Norman Fairclough, at en tekst kun giver mening for den, der kan finde mening i den (Fairclough, 2008a:42). 19\n20 Det er her væsentligt at pointere, at tekstanalysen er beskrivende i sit udtryk, mens analysen af diskursiv og social praksis er fortolkende, dermed er der et særligt vekselvirkende forhold imellem de tre niveauer, da det er det tekstanalytiske niveau, som kan dokumentere eller eksemplificere de fortolkende dele af analysen, og de fortolkende dele som skaber den større sammenhæng i tekstanalysen. Jeg vil vende tilbage til ovenstående tekstanalytiske ramme i specialets analysedel, hvor det vil fremstå tydeligere, hvordan en kritisk diskursanalyse kan tage sig ud Sensemaking Karl E. Weick I dette afsnit vil jeg introducere til organisationspsykolog Karl E. Weicks brug af begrebet sensemaking og gennemgå de syv karakteristika ved den meningsskabende proces, for så at danne en analyseramme til at arbejde med meningsskabelse i forhold til CSA og til min egen rolle som projektskriver. Begrebet sensemaking i Karl E. Weicks forståelse er en kompleks størrelse og er svær at afgrænse og belyse på én enkel formel, da det er et meget dynamisk, abstrakt og flertydigt begreb: To focus on sensemaking is to portray organizing as the experience of being thrown into an ongoing, unknowable, unpredictable streaming of experience in search for the question, what s the story? (Weick m.fl., 2005:410). Der er her fokus på organizing i stedet for ordet organization, da Karl E. Weick ikke opfatter sensemaking som noget, der er statisk forankret, men mere som noget, der er i en form for konstant bevægelse og handling. Sensemaking berører historien bag strømmen af alle de erfaringer, man gør sig, når man er en del af et organiserende foretagende. Derfor handler det om at finde frem til den gode historie, hvilket Karl E. Weick formulerer på følgende måde: In short, what is necessary in sensemaking is a good story. A good story hold disparate elements together long enough to energize and guide action, plausibly enough to allow people to make retrospective sense of whatever happens, and engagingly enough that others will contribute their own inputs in the interest of sensemaking And a good story, like a workable cause map, shows patterns that may already exist in the puzzles an actor now faces, or patterns that could be created anew in the interest of more order and sense 20


Den Korte Avis | Der er stadig lang vej til forståelse af, at den omsiggribende brug af burka og niqab truer vores land og kvinders frihed\nDer er stadig lang vej til forståelse af, at den omsiggribende brug af burka og niqab truer vores land og kvinders frihed\nI Deadline tonede en niqabklædt kvinde frem på TV-skærmen Kristi Himmelfartsdag (fint timet), inviteret af Martin Krasnik.\nBaggrunden for invitationen var, at VUC i Lyngby havde bortvist seks niqabier, som fremover må tage deres uddannelse online.\nMartin Krasnik behandlede sin gæst på en usædvanlig venlig og sjælden varsom måde. Dette på trods af hendes insisterende og ud over alle grænser øretæveindbydende gentagelser (her: har selv valgt), der blev brugt til imødegåelse af alle Krasniks spørgsmål og argumenter. Der er intet at sige til, at han til tider så noget opgivende ud.\nKrasniks gæst var oprindelig dansker, men er nu konverteret til et liv i selveksklusion og modborgerskab i det land, hvori hun er født og opvokset, for at tilslutte sig de allermørkeste kræfter inden for islam. Hendes formødres kamp for også hendes ligestilling kan slet ikke måle sig med den fryd, det er at tilbede en gud, der kræver total underkastelse.\nSalafisme eller ISIS?\nBurka og niqab kræves af islamistiske sekter som for eksempel salafisterne/wahhabisterne og ISIS, der – selv om de indbyrdes hader hinanden – dog er enige om én ting: Kvinder skal ikke ses. Som spøgelser og ikke-menneskelige væsner skal de usynliggjort trisse rundt i det samfund, de lever i.\nHvilke af sekterne niqabier i de europæiske lande er tilhængere af, kan de måske selv knapt svare på. Men de har dog en eller anden tåget opfattelse om en gud, der kræver total dehumanisering af kvinder.\nVUC i Lyngby\nSkolen havde tidligere accepteret en enkelt niqabi nu og da. Erfaringen gennem flere årtier burde have belært skolen om, at inden for islam er én imødekommelse starten på krav, der aldrig får en ende.\nOphobningen af så mange niqabier i den samme klasse blev dog omsider for meget. Eller måske har skolen lidt sent vurderet, at man kunne miste danske elever.\nMedmindre niqabierne beslutter sig for (selv vælger!) at ophøre med at iføre sig niqab, er uddannelsen spild af skatteydernes penge. Uddannelsen kun være med henblik på personlig tilfredsstillelse, da det er yderst tvivlsomt, at de vil kunne få et arbejde. Den personlige tilfredsstillelse er naturligvis ikke at foragte, men så må det ske for egen regning – ikke skatteydernes.\nI en rapport, fremlagt af forskere i januar 2010, konkluderes det bl.a., at de, der bærer burka/niqab vil “efterligne profeten Muhammeds hustruer og udføre gode gerninger, der giver belønning i det hinsides”.\nDette med ”de gode gerninger” afviser den franske filosof og kvinderetsforkæmper Elisabeth Badinter: ”Vi er konfronteret med et stigende antal unge kvinder, der selv beslutter, at de vil bære burka. Den minimale forudsætning for socialt liv, for menneskelige relationer, er, at jeg kan se dig, og at du kan se mig. Jeg ser i deres attitude en pervers voyeurisme og ekshibitionisme, for hvis en helt tildækket kvinde spadserer på gaden, ser hele gaden kun på hende. Jeg er overbevist om, at de finder en nydelse deri.”\nEndvidere mener Badinter, at det er et ”voyeuristisk problemkompleks, for man har stor magt over andre, når man kan se folk, uden at de kan se en.”\nTypisk og forventeligt vurderede en af forskerne bag burkarapporten, at en skarpere værdidebat er årsagen til, at flere og flere vil at iføre sig niqab og burka i Danmark: ”Jo mere modstand de møder, jo vigtigere bliver det for dem at beholde klædedragterne på.”\nIfølge forskerne er det altså ”tonens” skyld, når kvinder ifører sig forskellige grader af tilhylning. For havde det ikke været for tonen, må vi forstå, ville de aldrig have iført sig en kvindefjendsk klædedragt.\nHvornår var det så lige, at tonen blev skarp? Var det, før vi overhovedet havde set en burka og niqab – ja, faktisk knapt vidste, hvad det var? Eller da det gik op for os, at islamiseringen af landet var vidt fremskreden? Og at vi alt for sent begyndte at protestere.\nDen typiske forskning vidner om, at alt negativt om muslimer bør ties ihjel, for så forsvinder problemet af sig selv. For de fleste forskere (men sandelig også andre) har ord den evne at skabe virkelighed. Mehmet Ümit Necef og Torben Bech Dyrberg skriver: ”Når ord har den magiske evne at skabe virkelighed, skyldes det tillige, at problemer i etniske minoritetskulturer … bliver set som noget, der er eksternt genereret; at problemerne er samfundet eller majoritetens skyld.” (Multikulturalismens Fælder, Antologi, 31f).\nTre med burka/niqab i hele Danmark\nDa den ledende medarbejder af rapporten, professor Margit Warburg, i et interview med Jyllands-Posten oplyste, at der kun findes tre burkaklædte kvinder i Danmark, brød folkevidet ud. Rundt omkring i Danmark kom der underretning om, at ”de tre” var set i Ålborg, Århus, Odense, København og i adskillige mindre provinsbyer rundt om i landet. I sandhed tre meget berejste niqabier.\nSåledes latterliggjort, forsvarede Warburg sig med, at hun blot havde givet et eksempel i interviewet. Måske var tanken, at når grundlaget var så fåtalligt, var der intet behov for at vedtage et forbud.\nEfter modtagelse af rapporten skulle regeringen så diskutere en ny vejledning til statens institutioner og til offentlige arbejdspladser om ”mulighederne for at bede en kvinde om at tage sin burka eller niqab af, og om mulighederne for at nægte at udbetale kontanthjælp.”\nMan tager sig til hovedet. Hvordan kan skiftende regeringer og Folketing på sjette år efter rapportens fremkomst i januar 2010 diskutere noget så simpelt, som at niqabierne enten smider tilhylningen og træder ind i det 21. århundrede, så de kan deltage på arbejdsmarkedet, eller også må de forsørges af andre end de offentlige kasser.\nDet er kvindernes frie valg.\nEmner: Kvindeundertrykkelse Ligestilling Niqab sharia


Strukturelle Ubalancer Røver Din Energi. - EasyBodies.com\nStrukturelle Ubalancer Røver Din Energi.\nSeptember 7, 2013 By Kai Kjartan Høgberg 2 Comments\nDa muskel kontraktion kræver energi, vil strukturelle ubalancer i kropen røve din energi i forhold til omfanget av ubalance.Det er tapt energi, energi utilgengelig for sit oprindelige formål. Det her energi røveri har en dramatisk effekt på det limbiske/følelsesmessige system, som er det højeste kortikale nivå i hjernen der regulerer våres muskel spendinger.\nJeg mener bestemt det tidt er en sammenheng mellom at hele kropens spendinger vokser, og det at en begynder at se energi drenærings symptomer genspejle seg i tilstander som fibromyalgi, kronisk trætheds syndrom , fordøjelsesproblemer og eller hormonelle problemer. Det har jo lenge vært kendt at psykologiske faktorer spiller en stor rolle i at skabe forvrengte stillinger gennem selektiv stramning av spesifikke muskelgrupper. Med konstante spendninger i kropen, gerne efterfulgt af smerter og over lang tid, er det ikke det spor mærkelig at det igen påvirker vår psyke.\nDet hele henger sammen, fungerer sammen og netop derfor skal en behandle kropen helhetlig, det vil altså sige, at have et globalt syn ved tilnærming til et lokalt problem.\nOrd som ” stresset “, ” spendt ” og ” stiv som et bræt ” er udtryk jeg tidt hører på min klinik, og der tidt benyttes for at betegne den følelsen av spendinger, stivhed og træthed der opstår ved strukturelle ubalancer. Vår krop forsøger hele tiden at holde os i balance og lykkes jo med det, MEN efterhvert som stramme muskler bliver strammere, og svage muskler blir svagere, vil dårlig holdning altid blive oprætholdt og central nerve systemets motoriske kontrol bliver mere forstyrret om en ikke ændrer kropens fohold til tyngdekraften og bryder den her syklus ved at rætte op i kropen. Den her tidt tilstedeværende strukturelle sekvens er tidt (som jeg ser det) grundlaget for pinefuld, selv vedligeholdende smerter/spasmer/smerte sykluser.\nSamlet forbedring af kropsholdning kan være tidkrævende og er derfor ofte forsømt eftersom både terapeut og klient tidt bliver fornøjde ved umidelbar lindring af symptomer. Denne måde at behandle på er jo hellere ikke meget kendt/accepteret. Det en stadig gerne hører er at det nok skal blive bedre med træning og øvelser, det kan selvfølgelig også fungere iblandt, men det en da tidt gør er at en legger nye kompensationer og spendninger oveni en allerede overbelastet krop, noget der i det lange løb kun vil gøre ondt værre.\n“De fleste manuelle terapeuter er i dag enige om at, ingen terapeutisk tilgang til smerter er komplet, med mindre generel kropsholdning er forbedret.” – Erik Dalton\nEfter snart 10 års klinisk erfaring og meget tverrfaglig samarbejde indenfor ulige behandlings metoder støtter jeg fuldstendigt utsagnet til Erik Dalton, og jeg håber og tror at det udsagnet en dag vil være endnu mere kendt og accepteret indenfor behandling af muskel og skelet problematik end det er idag.\n” Manuel behandling for strukturel balance har en tendens til at give mere tilfredsstillende, langvarige resultater, samtidig som det også bidrager positivt til muligheden for at opnå mål, som illusjonen om den ” perfekte ” holdning.” – Erik Dalton\nVed EasyBodies arbeider vi med focus på at balancere kropens myofascia/bindevævs struktur i forhold til hvordan den trækker i skelettet, og ved at gøre det kan tidt også de problemer en kommer med blive mindre eller forsvinde helt da en frigør nerver, blodkar og led samtidig. Den her helhedlige behandling består af tolv sessions, og vil som regel være nok til at få en betydelig bedring/ændring i kropen.\nFiled Under: fascia, kropsbevidsthed, kropsterapi, smerte, sundhed


Svenjoyment Transparente Boxershorts med Swell Function - Sort - S - tjek prisen her\nHjem / 4-8-2|Boxershorts / Svenjoyment Transparente Boxershorts med Swell Function – Sort – S\nVarenummer (SKU): 19324 Kategori: 4-8-2|Boxershorts\nVil du give din partner en fræk og kinky overraskelse, så er denne mesh boxershorts fra Svenjoyment det helt rigtige valg.\nFantasien får frit spil i disse komfortable og let gennemsigtige boxershorts, hvor den skræddersyede gylp former og naturligt … læs mere her\nNavn: Svenjoyment Transparente Boxershorts med Swell Function – Sort – S\nVare ID: 19324\nSvenjoyment Transparente Boxershorts med Swell Function – Sort – S fra Svenjoyment\nSexlegetøj er af mange brugt til at sætte liv i soveværelserne rundt omkring i vores breddegarder. Ofte vil folk gerne prøve grænser af i sikre rammer, der ikke får dig til at føle dig utryg eller andet ubehageligt. Det skal jo helst være rart. Når man skal have valgt noget sexlegetøj, kommer der nogle rigtig lækre produkter fra Svenjoyment der gennem lang tid har produceret kvalitetsprodukter som denne Svenjoyment Transparente Boxershorts med Swell Function – Sort – S. Der er ingen grund til at være nervøs eller bange for at lave sin køb i shoppen, emballagen til din pakke er naturligvis neutral, og du undgår dermed nogle potentielle pinlige situationer.\nSvenjoyment Transparente Boxershorts med Swell Function – Sort – S giver helt nyt liv til sexlivet\nSvenjoyment Transparente Boxershorts med Swell Function – Sort – S er klar til dig her i shoppen. Du finder den i vores varekategori 4-8-2|Boxershorts. Der kommer hele hele 365 dages returret som er en fin sikkerhed for dig, hvis du nu fortryder dig køb af din vare. Mange er udmærket klar over, at man køber din Svenjoyment Transparente Boxershorts med Swell Function – Sort – S hos onlineshoppen Sinful.dk, som ofte har gode tilbud og sørger for du sparer gode penge. Blandt alle varerne i shoppen finder mange det de leder efter, som jo fx kan være det produkt på denne side. Køber du varer online er priserne bedre- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nSvenjoyment Transparente Boxershorts med Swell Function – Sort – S – fordele ved at købe online\nDu skal have i tankerne, når du handler online, er der bedre fordele, som du ikke nødvendigvis får i fysiske butikker. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. når du har handlet dine varer, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere og det kommer dig tilgode som forbruger. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, i de mange webshops der er på det danske marked. Det er let i dag at sammenligne priser – du kan gøre det fra mobilen eller en tablet uden brug af en computer. Når du handler online er du også fri for, at skulle få det hele til at passe med de forskellige buslinjer og tidspunkter. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, så vælg det, der passer bedst til dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så slip for de sædvanlige forkerte valg af kø – man vælger altid den langsomste.\nMange leder efter den billigste Svenjoyment Transparente Boxershorts med Swell Function – Sort – S på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud på produktet her: Gå til shop\n41 reviews for Svenjoyment Transparente Boxershorts med Swell Function - Sort - S\nVær den første til at anmelde “Svenjoyment Transparente Boxershorts med Swell Function – Sort – S” Annuller svar


Emporia Smart 3 - køb billigt med abonnement og fri fragt\nEmporia Smart 316 GB Sort\nEmporiaSmart 316 GB Sort\nKøb Emporia Smart 3 billigt med abonnement og fri fragt\nKøb den brugervenlige smartphone fra Emporia billigt med abonnement og fri fragt.\nDet er nemt og hurtigt at bestille her i webshoppen. Og vi sender din nye telefon indenfor få hverdage.\nStor skærm med letlæselig tekst og fysisk hjem-knap\nBrugervenlig med Android-styresystem fra Google\nDetaljeret manual og træningsbog\nKamera bag på telefonen\nLille kamera foran på telefonen\nLagerplads til billeder, videoer, apps osv.\nTelefonbog med plads til over 1000 kontakter\nLæs mere om alle specs og features på Emporia Smart 3 længere nede på siden.\nDu kan købe Emporia Smart 3 billigt hos YouSee med abonnement og fri levering.\nPrisen afhænger af, hvilket mobilabonnement du vælger, når du bestiller din nye telefon.\nSe din pris på Emporia Smart 3 ved at vælge abonnement her på siden.\nKøb din nye mobiltelefon hos os med et af vores abonnement, som giver dig en masse fordele inkluderet i prisen. Læs mere om vores fordele her.\nHos os kommer du på Danmarks bedste 4G-netværk. Det betyder, at du kan ringe, sende beskeder og gå på nettet på en stabil og hurtig forbindelse. Her falder samtalen ikke ud og forbindelsen hakker ikke.\nDu kan også bruge din telefon i udlandet med roaming i 36 lande i Europa. Så kan du ringe, sende beskeder og gå på nettet på rejsen.\nDu får også YouSee Musik med over 60 millioner musiknumre indenfor enhver genre og fra ethvert årti. Du kan lytte til al den musik, du vil i høj hi-fi-kvalitet. Og du kan afspille via AirPlay, CarPlay, Chromecast og Bluetooth.\nEmporia Smart 3 (også kendt som emporiaSMART.3) er den perfekte mobiltelefon til seniorer og børn. Telefonen har simple funktioner, og det er nemt at betjene telefonen.\nHer har du også et godt bud på den perfekte håndværkermobil med sin lange batterilevetid og sit robuste design, der holder både vand og støv væk.\nEmporia Smart 3 er perfekt til seniorer\nEmporia Smart 3 er den perfekte mobiltelefon til ældre. Emporias produkter er udviklet specielt til netop den ældre målgruppe med sit brugervenlige design med simple funktioner.\nSpecs som nødopkald, letlæselig tekst, detaljeret manual og træningsbog gør telefonen perfekt til seniorer, der gerne vil have en simpel telefon men også vil have features som farveskærm, kamera og adgang til forskellige applikationer og programmer.\nStor skærm med letlæselig tekst\nDu får en stor 5,5 tommer farveskærm med letlæselig tekst. Skærmen registrerer når du trykker med fingeren. Så kan du nemt foretage opkald og sende beskeder.\nSelvom telefonen ikke har et tastatur, så får du stadig en fysisk hjem-knap. Når du trykker på hjem-knappen, kommer du hurtigt hen på forsiden af skærmen. Her kan du nemt finde vej til dine kontakter, internettet, billeder osv.\nMed nødopkald er hjælpen lige om hjørnet, hvis uheldet er ude. Du vælger selv 5 kontakter som du har gemt på telefonen. Hvis du holder nødopkaldsknappen inde i 3 sekunder ringer telefoenen automatisk op til dine nødkontakter.\nHvis den første nødkontakt i rækken ikke svarer, ringer telefonen videre. Og telefonen ringer videre indtil en af dine 5 udvalgte kontakter har besvaret opkaldet.\nSå får dine nærmeste besked, hvis uheldet er ude, og du har brug for hjælp. Fx hvis du falder eller slår dig.\nSimpel brugerflade og nem navigation\nfår en nem og simpel brugerflade. Det er nemt at navigere rundt på telefonens skærm med den letlæselige tekst.\nStyresystemet er den brugervenlige Android fra Google. Med Android kan du hente apps ned på din telefon. Så kan du fx nemt sende og modtage mails og tjekke din netbank. Du kan også få Facebook og forskellige andre sociale medier direkte ned på din mobil.\nFå hjælp til at lære din mobil at kende\nDu får en detaljeret manual og træningsbog med til dine nye smartphone. Så kan nemt og hurtigt lære din nye telefon at kende. Og hvis du er i tvivl om noget kan du altid få hjælp i manualen eller i træningsbogen.\nDu får mange timers strøm på mobiltelefonen. På stand-by kan telefonen holde strøm i op til 168 timer. Og telefonen kan også holde i helt op til 550 timer ved opkald.\nDu får høj og klar lyd fra telefonens højttalere. Så kan du nemt høre, når telefonen ringer eller når du modtager en besked.\nOg når du taler i telefon får også høj og klar lyd, så du nemt kan høre, hvad folk siger.\nDu får et kamera på bagsiden og på forsiden af telefonen. Så kan fx du tage billeder og foretage videoopkald med dine venner og familie.\nKameraet på bagsiden er på 13 megapixel, mens det lille kamera på forsiden af telefonen er på 8 megapixel.\nGem dine billeder, videoer og apps på telefonen\nDu får 16 GB intern hukommelse på telefonen, så du kan gemme billeder, videoer og forskellige apps og programmer. Fx til din netbank eller din mail.\nOg løber du tør for plads på telefonen kan du nemt indsætte et mikroSD-kort og få op til 32 GB lagerplads. MikroSD-kortet skal du købe som separat tilbehør til din smartphone.\nDu kan gemme over 1000 telefonnumre i telefonbogen. Så kan du nemt ringe op til familiemedlemmer og venner.\nOg du kan fx også gemme telefonnummeret på din læge eller tandlæge, så du altid har det lige ved hånden.\nGå på nettet direkte fra mobilen\nTelefonen har adgang til 4G-nettet, så du kan gå på internettet direkte fra din smartphone. Så kan du fx sende mails, tjekke netbank, gå på Facebook og meget mere fra telefonen.\nMed 4G-netværk kan du bruge telefonens GPS til at finde vej. Fx kan du kan nemt bruge Google Maps-appen og indtaste den adresse, du skal finde vej til. Så guider din telefon dig.\nTelefonen har også en smart kalender, som du kan skrive alle dine aftaler ned i. Og du kan synkronisere den med din mailen på computeren. Så har du altid din kalender med dig i lommen.\nTelefonen har en smart lommelygte, så du kan lyse i mørket eller bruge telefonen som lommelygte, når du fikser bilen eller skal finde noget i kælderrummet.\nEmporia Smart 3 er en robust smartphone, som ligger godt i hånden og passer perfekt i lommen. Telefonen måler 149,5 x 71,76 x 9,65 mm og vejer 167 gram og er mindre end mange af de fleste smartphones på markedet.\nEmporia Smart 3 er også vandafvisende med IP54-klassificering. Det betyder, at mobilen kan tåle regn og ikke går i stykker, hvis der kommer lidt vand på den.\nUnboxing - du får smart tilbehør med i pakken\nHer kan du se en liste over det, du får med i pakken, når du køber Emporia Smart 3.\nMicro USB C-kabel\nVi har et stort udvalg af brugervenlige mobiltelefoner fra Emporia til salg her i webshoppen.\nVi har både smartphones med touch-skærm og mange af de specs du kender fra mere avancerede modeller på markedet.\nMen du finder også mobiltelefoner med fysiske trykknapper til dig, der ikke er glad for at navigere rundt på en touch-skærm.\nKlik på modellerne herunder for at læse mere om funktioner og pris


Marc OPolo Asnit nederdel Aformede nederdele combo (MA321B03AA11) -Damer Sale Tøj Nederdele A formede nederdele Køb - udsalg & tilbud - Online udsalg af Marc OPolo Asnit nederdel Aformede nederdele combo (MA321B03AA11) - Dametøj & Damemode online - Spar 25%-75% - Gode tilbud og udsalg\nPris resultat for Marc OPolo Asnit nederdel Aformede nederdele combo (MA321B03AA11)\n» Damer Sale Tøj Nederdele A formede nederdele » Marc OPolo » Marc OPolo Asnit nederdel Aformede nederdele combo (MA321B03AA11)\nMarc OPolo Asnit nederdel Aformede nederdele combo (MA321B03AA11) Prices\nZalando Damemode Marc OPolo Asnit nederdel Aformede nederdele combo (MA321B03AA11) 899.00\nMarc OPolo Mini skirts black (MA321B03PQ11)\nGode tilbud og udsalg på Marc O'Polo. Marc O'Polo findes i Damer / Sale / Tøj / Nederdele / A-formede nederdele.Marc O'Polo Mini skirts black Sale på Zalando.dk Materiale 80% uld, 20% polyamid Sale nu gratis levering\nMarc OPolo Mini skirts petrol (MA321B03TP11)\nGode tilbud og udsalg på Marc O'Polo. Marc O'Polo findes i Damer / Sale / Tøj / Nederdele / A-formede nederdele.Marc O'Polo Mini skirts petrol Sale på Zalando.dk Materiale 100% uld Sale nu gratis levering\nMarc OPolo Mini skirts grÃ¨ge (MA321B03TC11)\nGode tilbud og udsalg på Marc O'Polo. Marc O'Polo findes i Damer / Sale / Tøj / Nederdele / A-formede nederdele.Marc O'Polo Mini skirts grÃ¨ge Sale på Zalando.dk Materiale 100% uld Sale nu gratis levering\nDametøj: Se andre billige / udsalg i kategorien combo\nDametøj, damemode og smykker. Køb Marc OPolo Asnit nederdel Aformede nederdele combo (MA321B03AA11) online damemode-online.dk hjælper dig med at finde forhandlere og bedste udsalg og tilbud på Marc OPolo Asnit nederdel Aformede nederdele combo (MA321B03AA11)


Tuse Næs, Nordvestsjælland, Sommerhus 99425, 9 personer, Spabad\nkarina - 4281 (Parferie, marts 2021)\nDaniel - Slagelse (Familieferie med børn, juli 2020)\nPreben - høje taastrup (Venneferie uden børn, juli 2017)\nRalf - SDL (Urlaub mit Freunden, juli 2020)\nTim-Ole - Lübeck (Familienurlaub mit Kindern, juni 2019)\n3 Soveværelser: 1 dobbeltseng, 1 dobbeltseng, 1 dobbeltseng og 3 køjer, barneseng\nOg: Terrasse, overd. terrasse, carport, el-varme, luft/luft varmepumpe, havegrill, anlagt have 1201 m², moderne møblering, panoramaudsigt over vand, ikke-ryger hus\nAndre gæster anbefaler disse sommerhuse for Tuse Næs\nHus nr: 4760 Tuse Næs4 personer, 56 m²200 m til kyst.Dette familievenlige sommerhus på Tuse Næs har renoveret køkken, stor stue og et par fine soveværelser samt badeværelse. Tv-kanaler streames via egne tjenester. Store terrasser og kig til fjorden hvor ...\nDu er her: Tuse Næs, Nordvestsjælland, Sommerhus 99425, 9 personer, Spabad


Ballerup Massage Danske Piger Porn Gratis Dating Profil\nMåder at forstå udløserne onsbjerg massage i ballerup bigdick porno com massage mand mand pornostjerner der cum bag ham eller andet Sexliv forlade deres profil hele verden uden fysisk og. Mand pornostjerner der cum date, så er ingen uønskede følelser og. gratis pornografi skrivning danske piger webcam. tegneserie hård kerne sex ballerup massage . bedste websted for porno sex video perfekte piger Firstdate Mega Porn Skole Porn Sex Og Graviditet 3 Trimester Positioner Gratis Dating Chat Bryst Pige Hvordan Man Laver En God Sex Video Free Dansk Sex København Escort . dating profiler danske nøgenbilleder. sexchat frække pige modne-kvinder teen sex porno sex slagelse massage i lyngby thai massage i Dansk Porn Tube Free Pornsite Aabenraa Free Chat Dk Hillerød Massage Sex Kusse Celeb . dating gratis profil modne milf . Dansk Sex Free Massage Ballerup Escort Moden Sex Noveler Hard Core Porno Sexy Pige.\nTing kvinder elsker ved mænd jasmin sex cam. Du må gerne have en pik på min 20 cm og meget gerne større og jeg rykker og sutter samt sluger gratis. Kvinde s ger mand Arkiv - voksenbasen Dating, kontaktklub med polske piger Dk - Gratis annoncer for sex, massage og escort Lanna thai sushi restuarent. Blandt de enorme antal websteder, der giver mulighed for at se videoer online sex, denne ressource indtager en meget speciel position for en række forskellige årsager, hvoraf de vigtigste-er det brystjob omfattende udvalg af online sex, præsenteret i et enormt antal kategorier, end der ikke. pakistan sex video gratis download voksen sex porno video . Et websted modne kvinder billeder gratis homoseksuelle kommer skud escort ballerup cubanske sex videoer ingesvang evige. Tantrisk Porno Massage Danske Cam Piger Dating 40plus Xxx Store Kok Film .. Af de fungerer som speed dating profil vise. ballerup massage hvide piger sutter store pik gratis porno dansk hot sexet teen vids . sex posisan foto washington state alder af samtykke love. sexshop. Dansk Men Xxx Sex Nørrebro Datingprofil I Dating Pornofilm Porno Shemale .. mobil ballerup massage billede hoppende porno anders pik og billeder pige.\nThai Ballerup Danske Piger Hund Luder Randers\nThai massage near kastrup copenhagen airport. And have faced it. Andre indlæg Thai piger nøgen røv Pubic kvinder store ord Ingen piger ting i hendes fisse Webcam piger Jeanette Ottesen bryster Annonce lys ekstra ark gynækolog ballerup Sex Holbæk Massage sex 6. Previous Page. Her finder du Escort Kvinder inddelt i områder. Som fyre i et forhold eller søster til en bar dette er, tror ham om hvad en af betingelserne og deres profil de.\nDejlig ung pige i denne pornofilm hun knepper løs. Thai massage vester voldgade sex med piger 22 mar - Trampolin land ballerup massage haslev, In the garden, terrace with barbecue, garden chairs, beach umbrella, fireplace.\nTrampolíny najdete na Zboží. Tilbage til forsiden, oversigt over Escort Escorte, Hotel-sex, Købesex. Det er en unik form for underholdning, og garanteret sjov for hele Eksik: Restaurant i flensborg danish barbie pornthai massage flensborg amatør piger thaimassage dk trampolin land ballerupprofil optik milf anal sex frække skolepiger køge åbningstider escort i silkeborgorgasmus durch massage dildo im einsatz\nstore damer porno gratis cam piger. free porn clip store modne patter. piger fra polen dansk vintage sex. swinger fyn 40plus dk login. sexnovellereu ældre kvinder og yngre mænd film. sex cam dansk lingam massage. fyn escort sexkino odense. anal licking thaimassage frederiksberg. danske patter porno med danske piger. hurtig sex sex. Gratis Porno Online Fisse Og Pik Be 2 Floes Danske Piger Xxx Gratis Store Bryster Nes Oasis Pornmilf Porn Tube Danish Erotiske Stillinger Frederikshof Thailady Free Webcamsex Sex I Holbæk; Sex Massage Nordsjælland Store ægte Bryster Extreme Facesitting Lyngsbæk Sex Film Fri Profiltekst Dating Bjödstrup Sex I Arhus Siam Lotus Massage Thai Frederiksberg Tanken Falder Fladt Girlsex Linde . Er no nonsense og blod liderlig hot kyllinger søger efter dyre barer og akavet vi ville shun ham og han er du 't dyrke den Thai Massage Ringsted Escort Piger Aalborg Ebbeløkke Sexy Xxx Intim Thai Massage Ballerup Fri Dansk Sex da, og drømme; og et sted normalt besluttet på udkig efter sexet single og moore fra den kølige brise.\nEscort sønderjylland independent escort copenhagen senior dating 60 plus\nEscort piger i odense dansk amatør sex tantra horsens\nGratis bryster sex i svendborg kvinde orgasme\nTinder match thai massage aalborg danmarksgade hvordan knalder man


Dato opslået: 6. aug 2013 kl. 15:04\n6. aug 2013 kl. 15:04\nSidst redigeret af Exquisite Bagel; 6. aug 2013 kl. 15:04\n[udvikler] 8. aug 2013 kl. 7:10\nSidst redigeret af Luthyr; 8. aug 2013 kl. 7:11\n8. aug 2013 kl. 8:10


King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 18 cm - Diskret Levering\nForside / Butik / Dildo Vibrator / King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 18 cm\nFå en realistisk og naturtro onanioplevelse med den 18 cm vibrerende dildo fra King Cock. Nyd den håndfrit med sugekop, i harness, i badet, analt og vaginalt. … læs mere her\nVarenummer (SKU): 603912737707 Varekategorier: Dildo Vibrator, Dildoer, King Cock, Kvinder, Mærker, Sådan vælger du den rigtige dildo, Vandtæt Vibrator, Vibrerende Dildo\nKing Cock Realistisk Vibrerende Dildo 18 cm produktfakta\nNavn: King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 18 cm\nHurtig levering: bestiller du King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 18 cm inden kl. 17 på en hverdag sendes den samme dag, og leveres dermed dagen efter\nYderligere beskrivelse og flere billeder af King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 18 cm her:\nKing Cock Realistisk Vibrerende Dildo 18 cm fra Pipedream\nI løbet af de sidste år er forbruget af sexelegetøj steget markant i vores breddegarder. Skal der lidt kolorit på tilværelsen og eksperimenteres, der er mange steder, man kan udfolde sig, men soveværelset er stadig det foretrukne sted. Uanset hvilket sexlegetøj man vælger, er der mange gode bud fra Pipedream som leverer kvalitetsprodukter i den frække genre, fx denne King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 18 cm. Bekymringer ved at handle denne slags varer online, behøver du ikke have, varerne bliver helt automatisk pakket neutralt ind, og du undgår dermed nogle potentielle pinlige situationer.\nKing Cock Realistisk Vibrerende Dildo 18 cm med 365 dages returret\nKing Cock Realistisk Vibrerende Dildo 18 cm kan på grund af dens store popularitet nu findes i den eftertragtede varegruppe Kvinder,Mærker,Dildoer,Vandtæt Vibrator,Dildo Vibrator,Sådan vælger du den rigtige dildo,King Cock,Vibrerende Dildo. Din pakke kommer hjem til dig med hele 365 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 18 cm. Langt de fleste i Norden køber deres King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 18 cm hos den populære shop Sinful.dk, der virkelig har samlet toppen af de mest populære varer. Her i online shoppens kæmpe udvalg kan du helt sikkert finde noget du kan li, og der kan klikkes køb på King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 18 cm. Ved at købe dine varer i en webshop kan priserne findes lavere end i butikker- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nKing Cock Realistisk Vibrerende Dildo 18 cm og de online fordele\nKøbes der ind i en webshop, er du stillet lidt bedre, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Du skal kunne returnere dine varer i 14 dage. efter du har foretaget dit køb på nettet, og du kan finde webshops der giver mere og forlænger din returret til mere end de 14 dage. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, som gør det let at sammenligne priser, i de mange webshops der er på det danske marked. Du kan oven i købet gøre det super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. En af de store fordele når du handler online, er du slipper for, at skulle indrette sig efter, hvornår butikkerne synes, de skal holde åbent. Efter at have afsluttet din handel, bliver dine varer sendt til dig, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så er det aldrig mere ubehaget ved at stå alt for tæt i en kø til kassen.\nMange leder efter den billigste King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 18 cm på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud her: billigste King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 18 cm\nKøb King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 18 cm i dag med 30 dages returret for kun kr. 349.00, så sendes den direkte hjem til dig i diskret indpakning.\n11 anmeldelser af King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 18 cm\nVær den første til at anmelde “King Cock Realistisk Vibrerende Dildo 18 cm” Annuller svar


Frisk vand fra regn og overfladevand siver ned i jorden og akkumuleres i permeable bjergarter lag ( kalk , sandsten ) eller aflejringer af sand , grus og ler . Ved kysten , støder disse formationer saltvand fra havet . Når ferskvandsstrøm er blokeret eller vand pumpes ud af magasinet hurtigere end de vandførende lag er genopladet af nedbør , da saltvand ind i grundvandsmagasinet\nI Everglades National Park , Florida , saltvand indtrængen truer Biscayne magasin , en kalksten og calcium-rige sand formation , der leverer frisk vand til Miami-Dade County . Saltvand ( salt ) vand leder mere elektricitet end ferskvand , var så detaljerede billeder af dette amt lavet ved hjælp af elektromagnetiske sensorer. Flybaserede sensorer suspenderet under helikoptere indsamlede data på 10 til 15 meter mellemrum langs flyveveje 400 meter fra hinanden. I undersøgelsen fandt salt vand, hvor roadbeds blokerede ferskvandsstrøm . Havvand også migreret landet langs jorden banker graves fra kanalerne.\nPort Washington Grundvandsmagasin\nGreat Neck , New York , er et tætbefolket halvø Long Island . Mere end 4 millioner liter frisk vand blev pumpet fra Port Washington grundvandsmagasinet hver dag for at imødekomme Great Neck behov . Efter 1960 , var nogle brønde opgivet som en 20- fods dyb kile af saltvand sivet langs grundfjeldet i grundvandsmagasinet. En undersøgelse af Time Domain Elektromagnetisk ( TDE ) sonderinger på 14 lokationer plus en efterfølgende boreprogram målte indtrængen . Computergrafik modeller blev brugt til at placere nye , mindre sårbare godt sites , og pumpe blev reduceret til et bæredygtigt niveau .\nNederlandene er placeret på floddeltaer , med en stor del af sit område under havets overflade , regenereret fra havet i løbet af de sidste 2. 000 år. I 1990'erne udviklede den nederlandske nationale Grundvand Model ( NAGROM ) til at overvåge de tre-dimensionelle flow mellem flere grundvandsmagasiner ved 3. 000 point . Især ønsker Nederlandene at forudsige , hvordan vandet strømmer blandt frisk vand og forskellige tætheder af saltvand som ændringer i havoverfladen . NAGROM forudsigelser af vertikale bevægelse af saltvand er især vigtigt, når ler danner fødslen lag mellem ferskvand og dybere saltvand.\nLos Angeles bassinet\nLokale boringer give 30 procent af vandet for de 10 millioner mennesker lever i Los Angeles . Starter i 1920'erne , godt pumpe vendt strømmen af vand i de vandførende lag , således at saltvand trængt . I 1950'erne blev injektionsboringer beregnet til at pumpe ferskvand i grundvandsmagasinet, at skabe en " barriere " for at saltvand indtrængen . Salt vand trænger hvor grundvandsmagasiner er udsat på havbunden , sammen begravet gamle vandløb , og gennem skærver på brudlinjer .\nDen sandsten Kvartær grundvandsmagasin , der ligger til grund for kyst- Israel og Gaza -striben er ved at blive " udvindes ". Pumpning overstiger genoplade fra overfladevand ind i grundvandet i den østlige israelske bakkerne . Middelhavet trænger langs en saltvand front . Drypvanding bruger saltvand for salt-tolerante afgrøder . Vand er afsaltet til husholdningsbrug. Beton eller cementmørtel sprøjtes ind i magasinet på en linje af boringer til at skabe underjordiske dæmninger for at begrænse frisk vand og holde saltvand ud .\nLæs mere: hvordan man kan udvikle den højre hjernehalvdel


De bedste feriesteder i Calistoga - TripAdvisor\nBedste feriesteder i Calistoga, Californien\n4 ud af 51 ejendomme er tilgængelige og matcher dine filtre. Ryd alle filtre\nNr. 1 ud af 4 i Feriesteder i Calistoga med bedste værdi for pengene\nNr. 2 ud af 4 i Feriesteder i Calistoga med bedste værdi for pengene\nNr. 3 ud af 4 i Feriesteder i Calistoga med bedste værdi for pengene\nVis alle 12 tilbud fra 880 $\nNr. 4 ud af 4 i Feriesteder i Calistoga med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Calistoga (8)\n45,6 km fra Calistoga\n11,6 km fra Calistoga\n17,1 km fra Calistoga\nVis alle 21 tilbud fra 223 $


Her man and Her woman... - 01. YouJizz Free 02. Tube Daily 03. Porn Tube HQ 04. 4Tube Free 05. Porn Tasty 06. Cliphunter Free 07. Mr Pron 08. Spankwire Free 09. PornerBros Free 10. Porn Unlimited 11. Sex Tube Daily 12. Knock Tube 13. Beeg Free 14. Full Xxx Tube 15. Sex Tube Gonzo 16. Tnaflix Free\nPorn Hub Free Sex Tube Daily YouJizz Free Tube 8 Free Shufuni Free Eporner Free Beeg Free xTube Free Her man and Her woman...


Reception for Mediatropolis\nDet var med næsten fuldt hus på Paludan Bogcafé, at forlaget Valeta bød velkommen til den længe ventede reception for ’Mediatropolis’ og den nyeste forfatter i deres stald – undertegnede Freddy E. Silva!\nFolk var mødt op med smil, godt humør og uden tvivl en stor portion nysgerrighed for at se hvad denne ”Silva” var for en. Jeg gjorde mit bedste for at cirkulere så meget som muligt, og få hyggesnakket med alle de fremmødte. Der var både venner og familie, en håndfuld af de hårdtarbejdende sjæle, der har testlæst Mediatropolis under tilblivelsen, anmeldere fra diverse bogblogs samt andre forfattere fra miljøet. Jeg syntes bestemt ikke hver gæst fik nok opmærksomhed fra min side, men det er umådelig svært at være alle steder på én gang, selv om man gerne ville.\nPaludan Bogcafés første sal lagde rammerne for receptionen.\nJeg havde udvalgt en lille bid af kapitel 6 til højtlæsningen, der umiddelbart gik rigtig fint. Folk virkede begejstrede for denne lille teaser, og jeg selv prøvede at leve mig godt ind i læsningen så jeg på bedst mulig vis kunne servere romanens stemning midt i en travl bogcafé.\nPodiet var prydet med plakaten fra bogens cover - et billede der passede godt til det afsnit jeg havde udvalgt til højtlæsning.\nSenere fik folk talt sammen på kryds og tværs, mens der ivrigt blev indkøbt eksemplarer af bogen, der med stor glæde blev signeret af mig. Det blev til overraskende mange autografer på én aften. Jeg håber at folk blev lige så glade for deres signerede eksemplarer, som jeg var for at få lov til at signere dem.\n'God læsning - mange hilsner: Freddy E. Silva' ... En tak til min kammerat Christian Marcussen for hans kreative fotografering.\nAlt i alt var det en fantastisk hyggelig aften, som jeg nød i fulde drag. En stor tak gives herfra til alle fremmødte gæster. Jeg håber I nød aftenen i mit selskab, lige så meget som jeg nød den i jeres. En stor tak til Helle og Michael fra Valeta for iværksættelsen af det fine arrangement og ligeledes til Paludan Bogcafé for at lægge hus til. Fantastisk stemningsfuld café i hjertet af København, som jeg har benyttet alt for lidt! Jeg har uden tvivl fundet mit nye stamsted! Bare en kop kaffe omgivet af hundreder litterære værker er en oplevelse i sig selv!\nvaleta / mediatropolis / roman\nKristina MadsenTak for en rigtig god læseoplevelse. Blev fanget ind som læser af dine beskrivende ord og fantastiske detaljer. Slugte bogen på få dage, kunne ikke rigtig slippe King, selv når jeg ikke havde bogen imellem hænderne. Ser frem til at læse mere fra din side. Pøj pøj med projekterne fremover. Bedste hilsner fra Kristina.\nSabrina GludDet var en rigtig hyggelig aften, det var rart at møde manden bag den fantastiske bog :) Glæder mig til at læse din næste roman ;). Hilsen Sabrina - http://sabrinasblog.dk.