Mathiesen, Axel > Danske tegnere > Mathiesen, Axel\nDen danske tegner, blad- og og bogillustrator Axel Mathiesen (1882-1973) er nok den bedst kendte og den bedste af de tegnere, der i børnebøgernes storhedstid leverede omslag til de mest elskede bøger, og hvis omslag stadig huskes som "de rigtige". Det var bl.a. ham, der gav os omslagene til Flemming-bøgerne, Peder Most-bøgerne og Tarzan-bøgerne.\nAxel Mathiesen illustrerede desuden de danske udgaver af Jules Verne's bøger i tre omgange. I 1911 leverede han tegninger til "Czarens Kurèr". Desuden tegnede han forsiden til de kartonerede udgaver af "Jorden rundt i 80 Dage", der udkom i 1910 og 1912, der ellers havde tegninger af Moe. Den største Jules Verne-opgave fik han, da han tegnede både forsider og yderligere 5 tegninger til hvert af de 10 bind i Poul Branners udgave fra 1941 til 1946, i alt 60 meget levende og elegante tegninger. Originalerne til en del af disse tegninger befinder sig nu i Henrik W. Christensens meget store Jules Vernesamling.\nAxel Mathiesen skabte også en lang række fremragende danske bogomslag til Hasselbalchs tidlige Tarzan-serie. Man kan læse meget mere om tegnerens liv og levned i bogen "Axel Mathiesen - en tegner og hans tid", af Hanne Bistrup og Jan Toxværd Jørgensen, 320 sider, 299 kr. Forlaget Attika 2009. Den ene forfatter, Hanne Bistrup, er barnebarn af Axel Mathiesen.\nComicart.dk har opkøbt en stor samling af Axel Mathiesen originaltegninger, som hermed udbydes til salg. Det er en fornøjelse at kunne præsentere et bredt udvalg af denne store tegners værker, prissat så alle kan være med.\n1. Axel Mathiesen - En ung pige\nOriginaltegning af Axel Mathiesen. Angivet som fra ''En ung pige'' side 9, ikke dateret bogudgivelse.\n2. Axel Mathiesen - Eremitagen, tryk\nSigneret tryk af Axel Mathiesen. ''Eremitagen'', signeret og dateret 1965.\n3. Axel Mathiesen - Hjemmets Jul, skitse\nOriginaltegning af Axel Mathiesen. Farvelagt forsideskitse til Hjemmets Jul, ikke dateret, perioden 1955-1965.\n4. Axel Mathiesen - I sneen, kultegning\nOriginaltegning af Axel Mathiesen. Kultegning fra julehæfte, 1930'erne, udateret,\n5. Axel Mathiesen - Jul i hjemmet 1961 eller 1962\nOriginal forside illustration af Axel Mathiasen, bragt som forside på julehæftet ''Jul i hjemmet''. Signeret A.M.\n6. Axel Mathiesen - Jul i hjemmet 1963\n7. Axel Mathiesen - Jul i hjemmet 1965\n8. Axel Mathiesen - Jul i hjemmet 1966\n9. Axel Mathiesen - Julehæfte tegning\nOriginaltegning af Axel Mathiesen. Fra ukendt julehæfte, ikke dateret, blyantstegning.\n10. Axel Mathiesen - Kipling, bogcover\nOriginaltegning af Axel Mathiesen. Bogcover fra Kipling-roman, cirka 1935-1938.\n11. Axel Mathiesen - Klit-Pers Kamp\nOriginaltegning af Axel Mathiesen. Fra ''Klit-Pers Kamp'', Hasselbalchs Forlag, 1927.\n12. Axel Mathiesen - Malvina, cover\nOriginaltegning af Axel Mathiesen. Cover fra ''Malvina Steensdatter Blicher'' af Nicoline Kirkegaard, E. Jespersens Forlag.\n13. Axel Mathiesen - Nørrevang, akvarel\nOriginaltegning af Axel Mathiesen. Akvarel, viser familiegården Nørrevang, signeret og dateret 30. maj 1957.\n14. Axel Mathiesen - Oellos Hule\nOriginaltegning af Axel Mathiesen. Fra ''Oellos Hule '' af E. & C. Engholm, E. Jespersens Forlag, 1925.\n15. Axel Mathiesen - Onkel Jørgen og Tage\nOriginaltegning af Axel Mathiesen. Fra ''Onkel Jørgen og Tage'' af Chr. Reinhard, E. Jespersens Forlag, 1926.\n16. Axel Mathiesen - Onkel Toms Hytte 01\nOriginaltegning af Axel Mathiesen. Fra ''Onkel Toms Hytte'', E. Jespersens Forlag, 1920.\nPris DKK 1.400,00 (EUR 188,68)\n17. Axel Mathiesen - Onkel Toms Hytte 02\n18. Axel Mathiesen - Onkel Toms Hytte 03\n19. Axel Mathiesen - Persillekræmmeren\nOriginaltegning af Axel Mathiesen. Titelvignet fra ''Persillekræmmeren'', novelle i Brugsforeningsbladet, 1934.\n20. Axel Mathiesen - Skolemesterens Ur, vignet\nOriginaltegning af Axel Mathiesen. Vignet til Kappel Bødkers eventyr bind 3 (cirka 1925), E. Jespersens forlag. Fra historien ”Skolemesterens ur”.


Feriesteds websted Domina Coral Bay Resort & Casino åbner i et nyt vindue\nDette feriested er en del af et større turistkompleks ved en privat bugt, der er over 1,5 km bred. Stedet ligger perfekt ca. 11 km nord for Sharm el-Sheikh. Snorklere og dykkere vil elske vandet her, og der er mulighed for forskellige udflugter, herunder ture i ørkenen med jeep eller kamel, middag hos beduinerne eller en tur til Sinaibjerget. På feriestedet er der 3 swimmingpools tæt ved koralrevet, børnebassin med saltvand, 3 restauranter, et pizzeria og en snack bar ved poolen. Indkvartering er i hotelsuiter med op til 8 sengepladser, de fleste uden køkken men suiter med 4 soveværelser har delvis køkken.\nStrand Type strand : Privat\nFeriesteds telefonnummer: +20 693601610\nFeriesteds faxnummer: +20 693600839\nLejligheds kvadratmetertakst: 2290.0\nDomina Coral Bay Resort & Casino er en af et st-rre turistkompleks, som ligger ved siden af en privat bugt, n-sten 2 km. bred og ca. 11 km. nord for Sharm El Sheikh. Det meget klare vand samt den n-rliggende "National Marine Park" indbyder til dykning. Dykkerundervisning tilbydes mod betaling. Lej en kamel eller en jeep og tag p- -rkenudflugt eller bes-g klosteret p- "Mount Sinai". domina_reservation-dominacoralbay.com website: www.domina.it\nMED FLY: Nærmeste lufthavn - Sharm El Sheikh - 7 km. Tag en taxa eller en lejet bil fra lufthavnen. MED BIL: Fra lufthavnen drej til venstre og følger hovedvejen. Efter ca. 6 km drej til venstre mod Residence Sheikh Coast.


Byd velkommen til KFS' nye fundraiser: Troels Nymann Eriksen | KFS | Plads til mening\nByd velkommen til KFS' nye fundraiser: Troels Nymann Eriksen\nØkonomi, forbrug og penge. KFS' nye fundraiser er helt klar til at tale med KFS'erne om noget, der på papiret ikke altid er det nemmeste: Givertjeneste. Mød Troels Nymann Eriksen her, hvor han sender en lille hilsen til KFS'ere og alle jer, der følger med.\nHej KFS’ere (og alle jer, der følger med)!\nMit navn er Troels, og jeg er KFS’ nye fundraiser.\nKFS var kærlighed fra første spisepause for mit vedkommende. Det føltes som at blive medlem af Dumbledores Armé at træde ind ad døren til min første onsdagsspisepause i 1.g på Frederiksborg Gymnasium. De fleste KFS’ere vil dog nok kende mig fra tiden i Aarhus, hvor jeg har været med i ledergruppen og haft en finger med i spillet i de udadrettede events, der har fundet sted på universitetet.\nLigesom licens er KFS noget, vi giver til hinanden. Og det er også med den indgangsvinkel, jeg går ind til fundraising-arbejdet i KFS. Vi kigger ind i en større opgave på den front, men jeg tror, at det bliver spændende. Det bliver i hvert fald ikke mere meningsfuldt!\nOg så er der for mig også en spændende udfordring i at skulle være ansvarlig for at tale om generøsitet og forbrug med KFS’erne. Givertjeneste er ikke altid det meste sexede. Men penge og forbrug er i vores del af verden bare en særlig udfordring, som vi skal forholde os til. Har du nogensinde overvejet, hvor meget Jesus egentlig formaner om og taler om penge? Det er en hel del!\nGivertjeneste har været og er en integreret del af den måde, som KFS har tænkt og oplært til discipelskab på. Hvis Jesus er herre over hver eneste kvadratcentimeter af vores univers, og den retmæssige modtager af vores tak, så er penge også et område af vores liv, som vi bør bringe ind i det lys. Det betyder ikke altid gavebreve til KFS, men opgaven i at oplære til givertjeneste har historisk været en udfordring, som KFS har taget til sig. Den arv ser jeg frem til at løfte.\nNå, så vidt alt det. Vi ses derude!


Sideboard Paso - BH ca. 180x78 cm, Eiche bianco 101456-4 - SCHMID'S DOMINO HOME COMPANY\nFront Asteiche massiv, Bianco geölt;Korpus Eiche Bianco furniert geölt;3 Holztür, 3 Schubkästen;Türen und Schubkästen gedämpft;Abmessung ca. 180x78x44 cm;


St. John's Bar & Grill, Sunnyvale - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\n5-stjernede hoteller i Sunnyvale\n3-stjernede hoteller i Sunnyvale\nRestauranter i nærheden af St. John's Bar & Grill\nSushi restauranter i Sunnyvale\nBedste Gyros i Sunnyvale\nAktiviteter i nærheden af St. John's Bar & Grill\nSt. John's Bar & Grill, Sunnyvale\n) Nr. 4 af 320 Restauranter i Sunnyvale $$ - $$$ Amerikansk,\n510 Lawrence Expy Ste 110, Sunnyvale, CA 94085-4007\nPopulære af en Årsag\nStadig en af vores foretrukne burger steder i området!\nGodt, men overfyldt\nStore burgere, fantastisk sted at hænge ud og se et spil\nKunne ikke drømme om du gør det, kunne ikke drømme om du ikke\nTasty Subs & Pizza\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på St. John's Bar & Grill.\nTakeaway, Udendørsservering, Siddepladser, Fjernsyn, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar\nAdresse: 510 Lawrence Expy Ste 110, Sunnyvale, CA 94085-4007\nTelefonnummer: +1 408-738-8515


Saturday, 03-Oct-20 12:44:23 UTC\nAndre smørcremer og glasurer, som indeholder smør kan oftest også bruges som sprøjteglasur, såsom citron smørcreme eller chokolade frosting. Pasturiserede Æggehvider Til Glasur? Engang sagde man jo altid det var vigtigt at købe pasturiserede æg og æggehvider til diverse kager, som ikke skal bages. Dengang var der nemlig en stor risiko for at få salmonella fra de rå æg, det er dog ikke længere tilfældet. Risikoen for at blive syg af salmonella er i dag meget lille, fra æg købt i butik. Det er altså den danske Fødevarestyrelse, som siger dette. Derfor behøver du altså ikke bruge pasturiserede æg til din glasur. Det er også muligt at bruge almindelige æg, da risikoen for at blive syg er næsten ikke-eksisterende. Når det er sagt, er der mange som stadig foretrækker at bruge pasturiserede æg. Resultatet er det samme, når det bruges i kage og dessert, og du kan derfor bruge præcis hvad du har lyst til. Glasur Med Æggehvide Glasur med æggehvide og flormelis, som er perfekt til småkager. Den er fast og kan derfor bruges som sprøjteglasur.\nBjerringbro genbrugsstation åbningstider - Revas\nHvad er rodalon song\nBilleje malaga dansk 2017\nFigenpålæg er for mig, et sødt levn fra barndommen, fra små søde madder til eftermiddags-teen. Den smørbare version er nem at lave, konsistensen kan varieres, hvadenten den ønskes crunchy eller smooth, og så er det virkelig et plus i bogen, at man ved præcis hvad den indeholder. Smørbar figenpålæg 120 g økologiske udstenede dadler 120 g økologiske tørrede figner 50 g hasselnøddekerner 10 g mandler Lidt vand bringes i kog, figner og dadler kommes heri, og koges i 2-4 minutter. Dette kan undlades, men de bliver lidt nemmere at blende bløde, hvis de først er kogt lidt møre. Dadler og figner skæres i stykker, hvorefter de blandes med nødder/mandler og blendes sammen. Hasselnødderne kan ristes først, men jeg synes ikke det er en nødvendighed. Der tilsættes cirka 1 dl vand, til konsistensen er som ønsket. Det er en fordel at bruge en foodprocesser til projektet, da den blir' lige crunchy nok i en almindelig sørgelig smoothie-blender: -) Denne opskrift giver cirka 500 g figenpålæg, som kan holde sig i en tætlukket beholder på køl, i op til 2 uger.\nVejrnyheder giver dig notifikationer omkring de vigtigste vejrnyheder og med varsler får du besked, når der sker noget helt særligt med vejret, hvis der kommer storm, sneglatte veje, hagl, eller andet. Du kan desuden tilmelde dig dagens vejr og få en push-besked om dagens vejr, der hvor du befinder dig. Du kan selv vælge, hvilket tidspunkt du gerne vil modtage vejrudsigten for samt vælge for hvilken lokation. DATA Vores fokus er naturligvis det danske byvejr. Vi arbejder hele tiden på at blive bedre og arbejder løbende på at gøre vores vejrudsigter mere præcise, ligesom DMI arbejder på at gøre data mere præcist. På vejrkortet starter du med at se vejret i DK, og du kan naturligvis zoome både ind eller ud på resten af hele verden. Vi benytter vore egne vejrdata for vejrudsigter i Danmark og i Europa mens vejret i resten af Verden forudsiges på baggrund af en stor anerkendt amerikansk prognosemodel. Og derfor kan vejrudsigterne fra TV 2 VEJR være forskellige fra dem, du ellers ser på YR eller hos DMI.\nEt USB-stik har mange navne USB-stik kaldes også for USB-nøgler, USB-pinde eller eksterne harddiske. På engelsk kalder man det for et USB-flashdrive, USB-key, Memory Stick, Data Stick, Thumb Drive og USB-disk. Forskellige typer af USB-stik Du kan få USB-stik, som hedder Type A, B og C. Derudover er der også lavet Mini- og Micro-modeller. De tre mest populære stiktyper er de tre, som ses på billedet. USB-A er den standard, som vi har kendt til i mange mange år, mens USB-C er den nye standard, som allerede nu bruges i mange smartphones, tablets og deslige. USB-C er fremtiden. Derfor vil flere og flere elektroniske enheder have porte, der er kompatible med dette stik. Her er de forskellige stik-typer af USB USB USB Type A (12mm x 4, 5mm) USB Type B (8, 45mm x 7, 26mm) USB Type C (8, 25mm x 2, 4mm) Mini USB: Mini A Mini B Mini AB Micro USB: Micro A Micro B Micro AB Ja, det kan efterhånden være lidt forvirrende med alle de forskellige USB-kabler og -stik… Men hvis du holder tungen lige i munden, skal du nok få styr på det.


Forskning | DSR\nSygeplejersken 2021 ; (5): 13. Øvrige artikler\nSyv sygeplejeforskere er blevet tildelt i alt 785.000 kr. til deres forskningsprojekter, som alle befinder sig inden for temaet ’En sygeplejerske mere giver liv til flere’.\nTidligere år er der uddelt 1 mio. kr., men denne gang er det samlede beløb lidt mindre, da forskningsfonden for et år siden tildelte mere end 200.000 kr. til et antal forskningsprojekter, der alle tog udgangspunkt i coronapandemien.\nDe syv sygeplejersker, som har modtaget legat, er:\nSelina Kikkenborg Berg, Hjertecentret, Rigshospitalet, for projektet ’Kognitiv terapi mod angst hos patienter med hjertesygdom’.\nHeidi Shil Eddelien, Afsnit for Blødninger og Blodpropper i hjernen, Neurovaskulær Forskningsenhed, Herlev Gentofte Hospital, for ph.d.-projektet ’A bundle of Care in Acute Stroke’.\nCarsten Juul Jensen, Professionshøjskolen Absalon, for projektet ’Socialklinisk beslutningstagen og -lederskab i sygeplejen til hospitalsindlagte socialt udsatte patienter’.\nLea Ladegaard Grønkjær, Gastroenterologisk Afsnit, Sydvestjysk Sygehus, Esbjerg, for projektet ’Sygeplejerskekonsultationer til patienter med levercirrose - fokus på patientinvolvering og uddannelse’.\nHanne Mainz, Ortopædkirurgisk afdeling, Aarhus Universitetshospital, for projektet ‘Sygeplejenormerings betydning for genindlæggelse’.\nLene Odgaard, Hammel Neurorehabiliteringscenter og Universitetsklinik, for projektet ‘Sygepleje i de nationale kliniske databaser’.\nPernille Friis Rønne, Afdeling for Bedøvelse, Respirationsstøtte og Smerter, Rigshospitalet-Glostrup, for ph.d.-projektet ’Involvement of relatives in the multidisciplinary treatment of patients with chronic non-malignant pain: The impact of structured family nursing conversations – a mixed methods study’.\nPga. coronarestriktionerne sker den formelle overrækkelse af legaterne ved en endnu ikke tidsfastsat ceremoni senere på året.\n30 sekunder 100 gange om dagen\nHåndhygiejne og konstant afspritning er en indarbejdet del af arbejdsgangene på et hospital, men i en presset hverdag kan det glippe. Det skal det automatiske monitoreringssystem ændre på\nSygeplejerske Pauline Nystrøm Fick: ”Sensorerne er en ekstra reminder og motivation i hverdagen. Det er i sig selv med til at forbedre håndhygiejnen.”\nFag & Forskning 2021 ; (1): 10-11. Sygeplejefaglige artikler\nDet er en ganske almindelig formiddag på sengeafsnit 1 på kræftafdelingen på Aarhus Universitetshospital. Sygeplejerske Pauline Nystrøm Fick kommer gående hurtigt hen ad gangen. Nærmest af sig selv går hun hen mod den ene væg, hvor der hænger en spritdispenser. Den er forsynet med en sensor, der får den til at lyse op, og Pauline Nystrøm Fick lader hurtigt dispenseren give den mængde sprit, hun har brug for. Hun får derefter et signal om, at sensoren på hendes uniform har registret handlingen. Hun gnider hænder og kommer godt ind i fingerkrogene og rundt om begge tommelfingre.\nSå går Pauline Nystrøm Fick videre og ind i medicinrummet. Her arbejder hun hurtigt med professionelle hænder. Om lidt skal hun ind på en patientstue, men inden da skal der sprittes af igen. Og det skal der gøres rigtig mange gange, før vagten er slut.\n"Ja, jeg vil tro, at jeg skal udføre håndhygiejne op mod 100 gange på en vagt. Og jeg skal beregne 30 sekunder per gang," siger Pauline Nystrøm Fick.\nSystemet følger personen\nNår hun nu om lidt er inde på patientstuen, er der en zone omkring den enkelte patient, hvor der ligeledes er placeret sensorer. De registrerer, at her er en person, som lige har fået sprittet hænder. Det er et system, der taler sammen: Sensoren på dispenseren, sensoren på personen og sensorerne i de enkelte rum.\n"Og det særlige med systemet er, at det følger personen. Det er det eneste system i verden, der måler på den her måde. Det betyder, at Pauline Nystrøm Fick kan spritte af inde på kontoret og så gå ind til en patient uden at spritte af på vej ind på patientstuen. Systemet ved, at det har hun gjort. Det er styrken ved dette system," siger sygeplejespecialist Anne-Mette Iversen.\nHun har stået for det forskningsprojekt, der nu er implementeret, men som er under fortsat udvikling, ikke kun i Aarhus, men efterhånden også på andre hospitaler og plejehjem. Og for hende er det vigtigt, at det netop passer til den hverdag, det sundhedsfaglige personale har.\n"Det er nødvendigt, for ellers får vi forkerte data. Vi spritter jo af, mens vi er på vej hen til noget andet," siger hun.\nIngeniørerne, der som studerende blev involveret i projektet, har dannet et firma, som man har samarbejdet med. Dermed blev projektet et samarbejde mellem det offentlige og det private.\nDer blev først udviklet nudging med et blåt lys med en hånd, som lyste op, når et toilet blev benyttet, og en grøn lampe med et hjerte, som lyste op, når der var blevet sprittet af. Det fik forbedret afspritningen med 100 pct., og det viste, at mange efter toiletbesøg vaskede hænder, men ikke efterfølgende sprittede af. Det ændrede sig.\nHerefter blev det nuværende system med sensorer til registrering af håndhygiejne udviklet, og de mange data kan nu identificere, hvor der evt. er problemer med håndhygiejnen.\nSe mere på saninudge.com\nPauline Nystrøm Fick har for længst vænnet sig til at bære den lille sensor. Hun ved, at det er anonymt, og at det ikke er hende men et nummer, der registreres. Det er frivilligt, om man vil være med, men ingen sygeplejersker har sagt fra.\n"Vi har ikke rigtig haft mistanke om, at vi nu med dette system ville blive overvåget, og om man kan se, hvordan vi bevæger os rundt, og om vi holder for lange pauser," siger Pauline Nystrøm Fick.\nAnne-Mette Iversen: "I de data, vi indsamler, kan vi ikke se, om personalet f.eks. holder pause. I dette projekt ser vi udelukkende på, om personalet spritter deres hænder af ifølge retningslinjerne. Det er jo et universitetshospital, så personalet er vant til forskningsprojekter og ved godt, at man ikke begynder at se på alt muligt andet."\nAlligevel er emnet følsomt, for ingen har lyst til at få skudt i skoene, at hygiejnen ikke er i orden.\n"Jeg kunne godt fornemme i starten, at vi fandt undskyldninger: "Jeg skulle lige hurtigt ind med noget og fik så ikke sprittet af." Man føler sig jo ramt på fagligheden, men det kan altså nemt glippe, når der er meget pres på," siger Pauline Nystrøm Fick.\nHun tror, at projektet i sig selv har betydet mere opmærksomhed på håndhygiejne.\n"Vi har sensorer på, og de giver lige en besked en gang imellem. Det er en ekstra motivation. Når man ser de der nudges lyse, tænker man uvilkårligt: "Du skal huske at spritte af." Det ville jeg nok have gjort alligevel, men jeg tror også, der ville være tilfælde, hvor jeg ikke havde fået det gjort. I starten fik vi jo nogle tilbagemeldinger, der viste, at der var nogle rum, vi skulle have ekstra fokus på. Vi havde det nok alle sådan, at selvfølgelig sprittede vi af, men det viste sig jo så, at det gjorde vi bare ikke hver gang. Så det var lige en ekstra reminder."\n"Jeg skal huske at få sprittet af’"\nMed sensorer, der hele tiden registrerer adfærden omkring håndhygiejne, kan projektet også være med til at påvirke arbejdsgange og den måde, hverdagens utroligt mange opgaver organiseres på, mener Pauline Nystrøm Fick.\n"Man prøver nok at undgå at sætte sig i situationer, hvor man skulle have sprittet af, men af en eller anden grund ikke får det gjort. Det kan være noget med at huske at få det hele med ind i et rum, så man ikke skal ud og ind flere gange lige efter hinanden. Og så tror jeg, at man hele tiden lige tænker over det. Når man for eksempel går ud af et rum med noget i hænderne og ikke kan komme til at spritte af, siger man til sig selv: Jeg skulle have sprittet af, men nu rører jeg ikke ved noget, før jeg har gjort det," siger Pauline Nystrøm Fick.\nPå fire sengeafsnit på Aarhus Universitetshospital er systemet Sani Nudge blevet en del af hverdagen. Nu skal der arbejdes videre med udviklingen og med, hvordan og hvornår lys i dispenseren fungerer bedst. Men Pauline Nystrøm Fick er ikke i tvivl: Adfærden er allerede blevet påvirket og har løftet håndhygiejnen. Nu skal Anne-Mette Iversen gennem sin ph.d.-forskning videre med projektet, så de mange data, der hentes ind i løbet af døgnet, kan fortælle mere om vigtige indsatsområder og interventioner for yderligere at påvirke adfærden.\n"Sensorer, data og analyser løfter håndhygiejnen"\nSygeplejersken 2020 ; (12): 12. Øvrige artikler\nMan kan nu søge støtte fra Dansk Sygeplejeråds sygeplejefaglige forskningsfond. Fonden støtter ny forskning, der kan dokumentere, hvilken betydning sygepleje har for rehabilitering, genindlæggelser og patientsikkerhed.\nDet overordnede tema er denne gang ’En sygeplejerske mere giver liv til flere’.\n”Vi oplever, at der er stor fokus på behandling af patienterne og den betydning, den har for f.eks. deres overlevelse. Men samtidig er der heldigvis også stigende dokumentation for, at sygepleje har betydning, og det vil vi gerne bidrage til. Altså, at det er vigtigt med nye behandlingsformer, men også at den sygepleje, patienterne modtager, har afgørende betydning, og ikke mindst betydningen af antallet af sygeplejersker,” siger Dorthe Boe Danbjørg, næstformand i Dansk Sygeplejeråd.\nAnsøgningsfrist til januar\nForskningsfonden uddeler i denne runde 786.000 kr. Ansøgningsfrist er den 5. januar 2021, hvorefter ansøgningerne behandles af fondens bestyrelse. I løbet af foråret 2021 vil det blive offentliggjort, hvilke ansøgninger der vil modtage støtte.\nForkant 2020 ; (1): Side 38 - 39. Forskningsartikler\nAf Thomas Davidsen , Journalist\nHarvard Business Review offentliggjorde i 2019 en undersøgelse med mere end 8.000 deltagere, som viste, at kvinder starter ud på arbejdsmarkedet med en markant mindre selvtillid end mænd. Man skulle ellers tro, at det ville virke positivt på selvtilliden, når samme artikel henviser til en anden undersøgelse, der viser, at kvinderne er bedre end mændene på 17 ud af 19 såkaldte ’key leadership capabilities’. Det er kompetencer i f.eks. integritet, ærlighed, evnen til samarbejde, kommunikation og evnen til at udvikle andre. Præcis de kompetencer, det moderne arbejdsmarked efterspørger fra både ledere og medarbejdere.\nMen det er ikke tilfældet. Kvindernes ’selvtillids-score’, når de er i 20’erne, er hele 60 procent lavere end mændenes. Men så sker dette: I 30’erne får kvinderne mere og mere selvtillid, mens mændene står stille. I 40 års alderen er forskellen udlignet, og minsandten om ikke kvinderne i 60-årsalderen har fået mere selvtillid end mændene.\nKønsforsker på RUC Karen Sjørup er ikke i tvivl om, at resultatet af den amerikanske undersøgelse kan oversættes direkte til skandinaviske forhold, hvor der er en overrepræsentation af mænd, som overvurderer sig selv og kvinder, som undervurderer sig selv.\n„Hvis der er 10 ting, du skal kunne, så tror mænd, at de kan dem alle 10, mens kvinder tror, de kan to-tre af tingene. Mænd er meget mere konkurrencemindede, og deres succeser er i højere grad blevet fejret af deres forældre, da de var børn,“ siger Karen Sjørup og fortæller, at den norsk-danske socialpsykolog Harriet Bjerrum Nielsen har påvist, hvordan drenge i spejderlejre i meget højere grad bliver rost og fremhævet, når de kommer hjem fra skoven med brænde og laver bål, end pigerne bliver i de samme spejderlejre for at lave mere usynlige og selvfølgelige pigeopgaver.\n„Det ligner jo til forveksling den måde mange familier har indrettet sig med kvinden, som udfører de daglige indkøb, tøjvasken og madlavningen til hverdag. Manden griller og laver mad til gæster, og står i øvrigt for alt det ekstra, mens alle klapper af ham“, siger Karen Sjørup, som understreger, at hver gang hun taler om køn under ét, så er det generaliseringer, men samtidig også videnskabeligt underbyggede tendenser både fra hendes egen og andres forskning.\nNaturlig selvtillid over tid\nNår der i den amerikanske undersøgelse spørges ind til, hvor effektive ledere ser sig selv, går samme mønster igen. I de yngre år betragter mændene sig som langt mere effektive end kvinderne. Men i slutningen af karrieren er billedet vendt på hovedet, og nu er det de kvindelige ledere, der ser sig selv som mere effektive end de mandlige.\nKaren Sjørup mener, der ligger flere forklaringer til grund.\n„Den vigtigste er nok den helt enkle, at det er sådan, som tingene fungerer i praksis. Jeg har mødt mange sygeplejersker og kender personligt en del, der er endt som ledere. Det er meget kompetente kvinder, som kender deres fag til fingerspidserne. De arbejder fremragende sammen med andre, og må mange gange bære lidt over med unge mandlige lægekolleger, som ikke har deres overblik eller erfaring endnu. Høj kompetence og faglig stolthed giver helt naturligt selvtillid over tid,“ siger kønsforskeren.\nEndnu en årsag til, at kvindernes selvtillid halter efter i den tidlige karriere er, at de føder børnene. Det kan give dem masser af selvtillid i hjemmet, men ikke nødvendigvis på jobbet, vurderer Karen Sjørup.\n„Uanset hvor meget mænd har flyttet sig i retning af at gå højt op i deres børn, er det stadig sådan, at kvindernes fokus ikke kan være helt så arbejdsrettet som mændenes – alene på grund af børnene og alt, hvad der deraf følger. Det vilkår ændrer sig dramatisk netop i 40 årsalderen, hvor børnene bliver store og flytter hjemmefra. Og hvor kvinderne opnår den samme selvtillid på arbejdet som mændene.\nDerfra kan det gå stærkt. For griber man først ud efter de muligheder, der er for spændende og udfordrende arbejdsopgaver, så stiger selvtilliden. Og med den stigende selvtillid følger nye udviklende arbejdsopgaver,“ siger Karen Sjørup.\nFor ’ham’, der overvurderer sig selv, kan det være en brat opvågnen til virkeligheden at finde ud af, at han kan mindre, end han troede. Omvendt forholder det sig for ’hende’, der undervurderer sig selv, men finder ud af, at hun kan mere, end hun troede. Erkendelsen føles godt – men kun et stykke ad vejen. For når et menneske skal forløse et potentiale, der ikke har fået lov til at udfolde sig, så venter der ofte et arbejde med at gøre op med den angst, som sandsynligvis var det underliggende problem, vurderer Karen Sjørup.\n„Hvis der er mange kvinder samlet på ét sted, så har de det med at krybe ned i en hønsegård sammen. At stå op for sig selv og tage magten ligger ikke lige for. Kvinder uden magt har en tilbøjelighed til at blive sladdervorne, hvilket er en anden form for magt, og en måde at skjule sin egen usikkerhed. Hvis man gør det til en vane, bliver man en hæmsko for sig selv,“ siger Karen Sjørup, der ikke er i tvivl om, at kvinderne har flyttet sig markant mere, end mændene har de sidste 30-40 år.\n„Det er endnu en årsag til kvindernes stigende selvtillid. De har arbejdet med sig selv, og det arbejde bærer frugt. Men hvis forskellen i selvtillid mellem mænd og kvinder skal udjævnes tidligere, så handler det om, at kvinderne må komme mere og tidligere ud af busken. Det er det mændene gør,“ siger hun og forklarer, at mænd har det mere naturligt med at tale til en forsamling og komme med indlæg i debatten. Selv kvinder vil generelt helst have mænd som ledere,“ pointerer Karen Sjørup.\n„Kvinderne, der er blevet fantastisk gode til den fortrolige samtale på arbejdet, må meget gerne udvikle på deres flair for den strategiske samtale. Og frem for at putte sig, må de gå den modige vej. Nogle mennesker er mere bange for at holde en tale end for at dø. Det er den form for mur, som jeg gerne ville se endnu flere kvinder gennembryde. Og det er en ren træningssag,“ siger hun.\nSygeplejersken 2020 ; (3): 13. Øvrige artikler\nEt norsk studie viser, at der er sammenhæng mellem antallet af dødsfald blandt patienter, graden af ledelsesengagement og sygeplejerskernes oplevelse af øget arbejdspres.\nStudiet, der er udført i perioden 2010-2012 og publiceret i det medicinske tidsskrift BMJ Open, er baseret på data fra 46.026 patienter med akut hjerteinfarkt, apopleksi og hoftebrud, og 8.800 spørgeskemabesvarelser blandt sundhedspersonalet på de 56 forskellige hospitalsafdelinger, de var indlagt på.\nStudiets resultater understøttes af tidligere forskning, der viser, at kvaliteten af plejen påvirkes negativt af øget arbejdspres og ringe arbejdsmiljø. Bl.a. har den amerikanske sygeplejeforsker Linda Aiken med udgangspunkt i NHS, det engelske sundhedsvæsen, påvist, at dødeligheden for patienter stiger med 7 pct., hver gang en sygeplejerske tildeles ansvar for yderligere en patient. Og at hospitaler med gode normeringer har 30 pct. færre infektioner end andre hospitaler.\nSelvom det norske studie fandt, at antallet af dødsfald blandt patienterne steg i takt med sygeplejerskernes oplevede arbejdspres, lider studiet under den svaghed, at man ikke ved, hvor syge patienterne var på tidspunktet for undersøgelsen.\n”Nogle patienter dør som følge af deres sygdomme uafhængigt af kvaliteten i plejen. Havde vi haft disse data, kunne vi i højere grad have korrigeret for dette,” siger sygeplejerske Kirsten Brubakk, der er studiets hovedforfatter, til det norske Dagens Medisin.\nStudiet, der er en del af hendes ph.d.-arbejde om organisatorisk ulighed i kvalitet og patientsikkerhed, konkluderer da også, at der er behov for yderligere forskning i sammenhængen mellem patientdødelighed og arbejdsmiljø.\n”Skal det gå patienterne godt, så kan man ikke øge arbejdsbelastningen,” siger Kirsten Brubakk til Dagens Medisin.\nSygeplejestuderende fra UC Diakonissestiftelsen fremlægger deres resultater af arbejdet med en forskningsartikel. Tilhørerne forbereder feedback og feedforward.\nSygeplejersken 2020 ; (3): 12. Øvrige artikler\nDe bærbare computere står skærm ved skærm på bordene i undervisningslokalet, og 20 sygeplejestuderende diskuterer det, de læser. De er opdelt i fire grupper, og denne formiddag skal de beslutte sig for at tage en af 15 mulige forskningsartikler under grundig behandling.\nGennem en to-siders ordbog, der oversætter forskningstermer i de specifikke artikler fra engelsk til dansk og to udførlige hjælpeark, skal de finde ud af:\nhvad artiklen handler om\nom artiklen er baseret på et kvantitativt eller et kvalitativt design\nhvilken metode, der er anvendt\nhvilke resultater artiklen beskriver\nartiklens betydning for praksis.\nUndervisningsmaterialet til valgfaget Journal Club, som det hedder, er udarbejdet af Mette Kildevæld Simonsen, som er sygeplejerske og ph.d. og som underviser de 20 4.-semesterstuderende.\nKravet om at arbejde forsknings- og udviklingsbaseret i professionspraksis er beskrevet i ”Bekendtgørelse om uddannelsen til professionsbachelor i sygepleje”, og at dømme efter interessen for dette valgfag, er forskning både interessant og relevant for de studerende.\nFremlæggelsen af arbejdet med de valgte forskningsartikler starter efter lodtrækning. To grupper har valgt den samme artikel og to har valgt forskellige artikler.\nOver to dage, hvor der var mulighed for vejledning, har grupperne fået hold på artiklerne og også fundet yderligere litteratur, der supplerer og uddyber den problemstilling og det formål, forskningsartiklen primært havde.\nOpfølgning på artiklen ”Breaking bad news in inpatient clinical settings: role of the nurse” var f.eks. præsentation af ”SPIKES – a six-step protocol for breaking bad news”, der angiver trinene i processen med at overbringe en patient dårlige nyheder om alvorlig sygdom.\nFremlæggelserne i undervisningslokalet følges op af feedback, men også af omhyggelig feedforward, der går på de studerendes anvendelse af fagsprog, brug af powerpoint, selvsikkerhed i fremstillingen og dårlige vaner, som f.eks. at gentage samme sætning eller samme bevægelse.\nDe studerende tager pænt imod, og der er gode faglige drøftelser af artiklernes konsekvenser for praksis og det metodiske grundlag. Et krav til fremlæggelsen var, at det var tydeligt for tilhørerne, at det var kommende sygeplejersker, der talte.\nSygeplejersken 2020 ; (2): 15. Øvrige artikler\n15 sygeplejefaglige forskningsprojekter modtog i slutningen af 2019 i alt 13,8 mio. kr. fra Novo Nordisk Fonden. Støtten gik til tre ph.d.-stipendier, tre postdoc-stipendier og fire øvrige sygeplejefaglige projekter. Modtagerne er:\nPh.d.-stipendier, 3 x 1,8 mio. kr., som er tildelt Louise Roug og Ena Thomsen, Rigshospitalet, og Maja Thøgersen, Steno Diabetes Center.\nPostdoc-stipendier, 3 x 1,8 mio.kr., som er tildelt Jeanette Finderup, Aarhus Universitetshospital, Pia Søe Jensen, Hvidovre Hospital, og Anne Højager Nielsen, Hospitalsenhed Vest.\nKlinisk sygeplejeforskning, i alt 3 mio. kr., som med forskellige beløb er tildelt Astrid Lindman, Aarhus Universitetshospital, Dorthe Overgaard, Københavns Professionshøjskole, Camilla Ejlertsen, Hvidovre Hospital, Helen Schultz, Odense Universitetshospital, Lisa Fønns Rasmussen, Regionshospitalet Horsens samt Mia Loft, Susanne Vahr Lauridsen, Maj Siercke og Iben Husted Nielsen, alle Rigshospitalet.\nat udgøre et stabilt fundament for den erhvervsmæssige og forskningsmæssige virksomhed, som drives af selskaberne i Novo Gruppen\nat yde støtte til videnskabelige, humanitære og sociale formål. Siden 2010 har fonden uddelt mere end 20 mia. kroner, primært til forskning ved offentlige vidensinstitutioner og hospitaler i Danmark og de øvrige nordiske lande samt behandling og forebyggelse af diabetes.\nLæs mere om projekterne på novonordiskfonden.dk/da/bevillingslister. Søg på årstallet 2019 og hhv. ”Ph.d.-stipendier sygepleje”, ”postdoc-stipendier sygepleje” og ”Klinisk sygeplejeforskning – Danmark”.\nProfessor Kirsten Lomborg, formand for Novo Nordisk Fondens Komité for Sygeplejeforskning, i midten omgivet af seks glade sygeplejeforskere ved uddelingen af fondens stipendier.\nSygeplejersken 2019 ; (7): 60. Øvrige artikler\nSeks danske forskende sygeplejersker har som led i Novo Nordisk Fondens sygeplejefaglige forskningsprogram modtaget stipendier til støtte for deres forskning. Uddelingen skete ved fondens sygeplejefaglige dag, der var den fjerde af slagsen. Årets tema for ansøgningerne var ”Fundamentals of Care”. De seks forskere er:\nAnette-Juel Kynde, ph.d.-studerende\nCathrine Bell, sygeplejerske, cand.scient.san., ph.d.-studerende\nPia Krause Møller, RN, MPH, ph.d.-studerende\nLaus Sixtus Jensen, postdoc\nUlla Riis Madsen, sygeplejerske, ph.d., MPH, ph.d.-studerende\nVibeke Stenov, postdoc\nNovo Nordisk Fonden uddeler årligt 21,3 mio. kr. til sygeplejeforskning.\nLæs mere om Novo Nordisk Fonden og om de seks prismodtageres projekter