film | Gyldendal - Den Store Danske\nDanmarks Oldtid Danmarkshistorien Dansk Biografisk Leksikon Dansk Pattedyratlas Dansk litteraturs historie Gyldendals Teaterleksikon Historien om børnelitteratur Naturen i Danmark Nordisk Mytologi Symbolleksikon ForsidenKunst og kulturFilmFilmgenrer og -perioderfilm (Du er her) filmVerificeretArtiklens indhold er godkendt af redaktionen.Tip en venUpassendeDirekte link\nog biografsystemets fremkomst\nFilm, kamera og\nDen tidlige stumfilm\nDen moderne film\nFilm. Akira Kurosawas De syv samuraier fra 1954\nblev takket være sine medrivende billeder og sin spændende historie\nsnart anerkendt som et af filmhistoriens mesterværker. Her ses\nTakashi Shimura i rollen som den vise leder af samuraierne, der\nkommer en fattig landsby til undsætning.\nFilm er illusionen af levende billeder opnået med film- eller\nvideoteknik eller værker fremstillet med denne teknik, fx\ndokumentar-, fiktions- eller eksperimentalfilm, kort- eller spillefilm.\nGrundlæggende bygger filmmediet på det neuropsykologiske\nforhold, at den menneskelige bevidsthed underkaster modtagne\nsanseindtryk en særdeles aktiv og meningsskabende bearbejdning.\nSåledes vil lysfotoner i øjnenes nethinde blive omsat til\nnerveimpulser, der via synsnerverne når nervecentre i hjernens\nnakkelap, hvor de af bevidstheden tolkes som synsindtryk med rumlig\ndybde, farver og bevægelse.\nI biografen bliver lys og skygger på et hvidt lærred på denne\nmåde til levende billeder. Hjernen opfatter de små forskelle fra\nbillede til billede som ubrudte bevægelser, og billedrækken vises\nså hurtigt, at øjet ikke når at opfange de mørke pauser mellem\nbillederne (hvad der kendes som "øjets træghed").\nLyd og andre sanseindtryk kan forøge illusionen, og fra\nfilmteknisk side har det lige fra begyndelsen handlet om at skabe\net system, der kan narre synet og bevidstheden til at opfatte\nfilmen som en kropslig virkelighed og derved give den størst mulige\nFilmens fødsel og biografsystemets\nApparater som thaumatrope og zoetrope, der via hastigt skiftende\nbilleder gav en illusion af reel bevægelse, blev populære i 1800-t.\nDen amerikanske fotograf Eadweard Muybridge optog i 1870'erne billedsekvenser af\nmennesker og dyrs bevægelser og fremviste dem via et lignende\napparat, en såkaldt Zoopraxiscope (1879).\nFranskmanden Émile Reynaud patenterede i 1878 den første filmprojektor, en\nversion af hans egen Praxinoscope (1876) kombineret med projektion,\nmen det eneste, han havde at vise i sin biograf, Théâtre Optique,\nvar håndtegnede animationsfilm.\nEn anden franskmand, Étienne Jules Marey, konstruerede i 1882 et fotografisk "gevær"\ntil at optage billeder af objekter i bevægelse, og takket være\nfotografiske negativer fremstillet som rullefilm (først af papir,\nsiden af celluloid) kunne han i 1887 demonstrere verdens første\nDernæst udviklede den amerikanske opfinder Thomas A. Edison og hans assistent William K.L. Dickson\n(1860-1935) i 1888 filmkameraet kinetografen (Kinetograph) samt i 1889 kukkassen\nkinetoskopet (Kinetoscope), hvor en enkelt tilskuer,\nbøjet over en kasse med kighul, så direkte ned på en filmstrimmel\nbelyst bagfra med et svagt lysglimt for hvert billede. Såvel\nkinetografen som kinetoskopet blev patenteret i 1891.\nEdisons kukkasse blev fulgt af brødrene Louis og Auguste Lumières kinematograf (Cinématographe) fra\n1895, et lokale, hvor filmbilledet blev projiceret op på et lærred,\nså publikum ligesom i Reynauds Théâtre Optique kunne være fælles om\nAsta Nielsen. Avis-annonce for biografen\nKosmorama, der spillede Afgrunden med Asta Nielsen og Poul Reumert,\niscenesat af Urban Gad. Berlingske Tidende, 1910.\nDesuden bør nævnes tyskeren Max Skladanowsky (1863-1939), der\nsammen med broderen Emil (1856-1945) afholdt filmforevisninger i\nBerlin i november 1895 med deres såkaldte Bioscop, der dog var\nuhensigtsmæssigt konstrueret og snart forsvandt.\nFilmens fødsel dateres traditionelt til 28.12.1895, hvor\nbrødrene Lumière gennemførte deres første offentlige\nfilmforevisning i Grand Café, Paris, med ti film af ca. et minuts\nvarighed, bl.a. La Sortie des usines Lumière à Lyon\n(Arbejderne forlader Fabrikken).\nI Danmark vistes film første gang offentligt 7.6.1896 i Vilhelm\nPachts (1843-1912) pavillon Panorama på Rådhuspladsen i København.\nDen første egentlige danske biograf, Kosmorama på Østergade i København, åbnede 17.9.1904.\nSiden filmens gennembrud har mediets mest skelsættende tekniske\nfornyelser været synkronlyd og farver samt en generel overgang til\nelektrisk drivkraft, video (først analog, så digital) og computerstyring.\nLydfilmen slog igennem med The Jazz Singer (1927,\nJazzsangeren), der hentede sin lyd fra en grammofonplade.\nMan gik dog hurtigt over til at benytte et lydspor placeret på\nlangs af selve filmstrimlen enten som en magnetisk belægning eller\nanbragt optisk i selve filmmaterialet. Via flere kanaler og\nhøjtalere kan lyden spredes ud i biografen, den såkaldte\nOptisk lyd slog igennem i 1929 efter succes med lydsystemet\nMovietone (1927). Blandt 1920'ernes\npionerer inden for optisk lyd var danskerne Axel Petersen\n(1887-1971) og Arnold Poulsen med deres Petersen og Poulsen tonefilmsystem.\nMen amerikaneren Lee De Forest fik større betydning med sit Phonofilm-system\n(1923), der blev indarbejdet i Movietone. Det dominerende lydsystem\ner i dag Dolbysystemet.\nDet kendteste farvefilmsystem er Technicolor, der fra 1922 indeholdt to farver og fra 1932 tre\nfarver. Teknikken krævede frem til 1942 et separat negativ for hver\ngrundfarve. Farverne blev trykt direkte på den endelige\nfilmstrimmel og var meget holdbare, men teknikken uddøde af\nøkonomiske grunde i 1970'erne.\nI nyere farvesystemer (fx Eastman Color) opstår farverne inde i\nselve filmstrimlen via en fotokemisk proces; disse farver falmer\nimidlertid med årene og vil gå tabt for eftertiden. Et lille antal\naf disse film præserveres på anden vis, men problemet er\nFilm. Hjertet i et filmkamera er den mekaniske\nenhed, som fører filmstrimlen frem og samtidig synkroniserer denne\nbevægelse med den roterende spejllukker. Kameraets elektriske motor\nstyrer en drivaksel, der med et gear er forbundet til\nspejllukkeren, et halvcirkelformet spejl, som roterer 24 gange i\nsekundet. Når spejllukkeren, som er placeret i en 45° vinkel i\nforhold til filmplanet, blænder af for filmstrimlen, ledes lys fra\nobjektivets linser til søgeren. I denne korte periode tager en\nfremføringsgriber fat i et perforationshul på filmen og trækker den\net billede frem (svarende til fire perforationshuller på en\n35 mm-film) for straks efter at gå tilbage til\nudgangspositionen. I samme øjeblik udløses en spærregriber, som\nogså går ind i et perforationshul og holder filmen absolut fast i\ndet øjeblik, da spejllukkeren åbner, således at lyset ledes ind til\net hul i filmkanalen, og filmen eksponeres.\nFilm, kamera og fremviser\nEn central og fortløbende finpudsning af filmens teknik har\nværet den gradvise forbedring af det fotografiske negativ med\nhurtigere eksponeringstid, finere billedopløsning og mere naturtro\nFilmfremvisere og især -kameraer er blevet mere sofistikerede,\nmen bygger dog stadig på det samme grundprincip med en typisk\n35 mm bred filmstrimmel, hvor billederne er placeret efter\nhinanden. Lys når til eller fra strimlen via et objektiv. Via\nperforationshuller i filmstrimlens kant rykkes denne regelmæssigt\nfremad. Hver gang strimlen er i bevægelse, afskæres lyset af en\nblænde. Og hver gang filmen står stille (ved tonefilm normalt 24\ngange i sekundet), eksponeres et billede i kameraet, eller\nfremviseren kaster et billede op på lærredet.\nTilskueren opfatter hverken de mørke pauser, eller at der er\ntale om enkeltbilleder. Højere billedfrekvens (op til 60 billeder i\nsekundet) og bredere filmstrimler (fx 70 mm) giver større\nvirkelighedsillusion. Det samme gælder brug af "motion simulation",\ndvs. computerstyrede biografsæder, der bevæger sig i forhold til\nbillederne på lærredet.\nTegnestue/Hans Møller/Dansk Kinematograf A/S\nFilm. I en 35 mm- eller\n70 mm-filmprojektor benyttes en såkaldt transportør til rykvis\nfremføring af filmen. Transportøren, en tandtromle, der trækker i\nfilmens perforationshuller, drives af et såkaldt malteserværk, en\nmekanisk enhed, der sørger for udveksling af en kontinuerlig\nrotation fra en drivaksel til en præcis rykvis rotation af\ntransportørens tandtromle, således at kun ét billede rykkes frem ad\ngangen. Hastigheden for 35 mm-tonefilm er 24 billeder i\nsekundet. Når fremføringsmekanismerne ikke trækker i filmen, er det\nenkelte filmbillede i ro, og synkroniteten med blændesystemet\nsikrer, at der åbnes for lyset fra lampen. Den roterende blænde har\nto åbninger for hver rotation. Hvert billede bliver således\nprojiceret to gange, hvorved der opnås 48 skift i sekundet mellem\nlys og mørke. Herved undgår man, at det menneskelige øje\nregistrerer disse skift som flimren, idet øjets såkaldte træghed\nsikrer, at billedforløbet har en konstant lysintensitet.\nDer findes desuden tredimensionale (3-D) filmsystemer, hvor\nvenstre og højre øje ser det samme motiv filmet fra hver sin let\nforskudte vinkel, samt 3-D hologramfilm, hvor motivet er indfanget\npå et fotografisk materiale via refleksioner fra belysning med\nFilmmediets reelle muligheder for topkvalitet udnyttes kun i\nsærlige biografer, indrettet til systemer som Showscan (med 60\nbilleder i sekundet) og IMAX (med en billedflade ti gange større\nend på 35 mm-film). Tycho Brahe Planetariet i København viser\nsåkaldte Omnimaxfilm, der i kvalitet svarer til IMAX, på et\nI 1995 kom den første spillefilm skabt udelukkende vha.\ncomputeranimation, John Lasseters Toy Story. I dag er computerteknologi\nen bærende del af hele filmprocessen, fra\nmanuskriptsskrivningssoftware, computeranimerede storyboard,\ndigitale kameraer og onlineredigering til digital biografprojektion\nog hd-dvd. Selve filmen kan skabes med levende skuespillere i\nvirtuelle kulisser, med virtuelle skuespillere i fysiske kulisser,\neller en hvilken som helst anden kombination. I klipperummet kan\ninstruktøren manipulere med bl.a. farver, billedkompositioner og\nskuespilpræstationer ned til mindste detalje, kun begrænset af sit\neget talent samt prisen på udstyr og arbejdstimer.\nBiograffilmen begyndte i 1950'erne at få konkurrence fra tv, men\ndet traditionelle tv-system med dets let kornede, næsten\nkvadratiske billede er ligesom de fleste hjemmevideosystemer (vhs,\ndvd) principielt uegnet til at vise film fremstillet med henblik på\ngengivelse i biografer med store, brede lærreder og høj\nI dag er skellet mellem film, tv og video dog ved at blive\nudvisket. Mange biograffilm optages på digital video og vises også\npå tv og video, biografbranchen satser på en fremtid med digital\nprojektion, og i "hjemmebiografen" ses en gradvis overgang til\nhøjopløsnings-tv (HDTV) og videoskærme i bredformat.\nBiograf, tv, dvd og internet fungerer i vid udstrækning som\ndistributionskanaler for de samme produkter, for i dag kan alle\nfilmtyper overføres til film og projiceres på et biograflærred -\neller digitaliseres og transmitteres via tagantenner, kabler,\nsatellitter og internet samt lagres på videobånd, dvd, iPods m.m.\nFilmoptagelser med mobiltelefon har haft dramatisk effekt på\nfilmmediets status som hvermandseje. Se også biograf.\nDen tidlige stumfilm 1895-1915\nBrødrene Lumières Arbejderne forlader Fabrikken\n(1895) var blandt de film, der blev vist i Grand Café i Paris\n28.12.1895. Filmen varer et minut og er optaget med skjult kamera\nved Lumière-fabrikken i Lyon, sandsynligvis i sensommeren 1894.\nMange af de første film, bl.a. af brødrene Lumière, var små\noptagelser af hverdagsliv og autentiske begivenheder, men snart kom\nogså fortællende film, der udnyttede mediet til underholdning. Her\nvar franskmanden Georges Méliès en vigtig pioner med en lang række film,\nsom dels var fiktionaliserede behandlinger af aktuelle begivenheder\nsom L'Affaire Dreyfus (1899, Dreyfusaffæren), dels fantasifortællinger om eventyrlige\nrejser, der ofte var inspireret af forfatteren Jules Verne, som Le Voyage dans la lune (1902,\nRejsen til Maanen).\nBlandt pionererne var også amerikaneren Edwin S. Porter med den tidlige western The Great Train Robbery (1903, Det store Togrøveri), franskmanden Louis Feuillade med en række kriminalserier, bl.a.\nFantômas (1913-14), og italieneren Giovanni Pastrone\n(1883-1959) med det stort opsatte oldtidsepos Cabiria\n(1914). Dertil kom en lang række komikere, bl.a. franskmanden Max\nLinder og Charlie Chaplin, som udfoldede sig i populære farcer.\nAsta Nielsen og Poul Reumert i Afgrunden,\nDet danske erotiske melodrama, fx Urban Gads Afgrunden (1910) med Asta Nielsen i hovedrollen, fik en kortvarig international\nsucces. Asta Nielsens spillestil markerede en udvikling bort fra\ndet teatralske og hen mod det mere psykologiske.\nDen klassiske stumfilm 1915-1928\nAfgørende indflydelse på skabelsen af et nuanceret filmsprog,\npræget af tidslig og rumlig logik i billedforløbet, fik den\namerikanske instruktør D.W. Griffith med en lang række korte film, ofte\nmelodramatiske spændingshistorier, lavet 1908-13.\nHan nåede et højdepunkt med den monumentale The Birth of a\nNation (1915, En Nations Fødsel), som trods sin racistiske ideologi blev\net filmhistorisk hovedværk, der demonstrerede mediets udtryksmidler\ni storslået form og slog fast, at filmkunsten havde lagt den\ntekniske og fortællemæssige primitivitet bag sig.\nCharles Chaplin. Skuespilleren (th.) dannede i\n1919 filmselskabet United Artists sammen med instruktøren D.W.\nGriffith, Douglas Fairbanks (tv.) og Mary Pickford. De fire store\nstjerner i stumfilmtidens Hollywood er her samlet i forbindelse med\nselskabets lancering; Griffith ses i midten i munter samtale med\nAmerica's Sweetheart, Mary Pickford.\nHollywood i Californien, der fra omkring\n1915 blev centrum for amerikansk filmproduktion, ekspanderede som\nfilmisk kraftcenter med verdensdominans og tiltrak i 1920'erne\nmange filmkunstnere fra Europa.\nDer blev skabt stort anlagte udstyrsfilm som Fred Niblos\n(1874-1948) Ben-Hur (1925) og Cecil B. DeMilles The Ten Commandments (1923, De\nti Bud), komiske hovedværker som\nCharlie Chaplins The Gold Rush (1925,\nGuldfeber) og Buster Keatons The General (1926, Generalen),\nog stjerner som Douglas Fairbanks, Mary Pickford og Rudolph Valentino opnåede verdensberømmelse.\nBlandt de kunstneriske højdepunkter var Erich von Stroheims grumt naturalistiske Greed\n(1924, Guld), F.W. Murnaus Sunrise (1927, Solopgang)\nog King Vidors socialt orienterede The Crowd (1928,\nEn søn af Folket).\nI Europa var 1920'erne en storhedstid for svensk film, hvor\ninstruktørerne Victor Sjöström og Mauritz Stiller især udnyttede naturen som ramme om det\nEkspressionisme. I Robert Wienes film Dr.\nCaligaris (1920) mareridtsagtige, forvredne univers er\npersongrænserne usikre, og personerne fordobles. Titelpersonen\noptræder både som psykiater og markedsgøgler og sender hver nat sit\nmedium, Cesare, ud for at øve mørkets gerninger. I gøglervogen\nfinder politiet imidlertid blot en dukke.\nMauritz Stillers Gösta Berlings saga (1924) med\nGreta Garbo blev en international succes, og de tre\nsvenskere fik alle en karriere i Hollywood. I perioden kom der\ntillige en række vigtige eksperimentelle udspil, der søgte\nalternativer til den mere konventionelle fortælleform.\nI Tyskland således en række ekspressionistiske film med et\npsykologisk forvrænget virkelighedsbillede præget af stærk\nstilisering. Det var oftest fantasifulde horrorfilm som Robert Wienes berømte Das Cabinet des Dr. Caligari\n(1920, Dr. Caligari) og F.W. Murnaus Nosferatu —\nEine Symphonie des Grauens (1922, Nosferatu), men\nogså stort anlagte utopier som Fritz Langs Metropolis (1926). Tysk film\nfortsatte med stiliserede hverdagsdramaer, såkaldte\nKammerspiel-film som F.W. Murnaus Der letzte Mann\n(1924, Hotel Atlantic) og den realistiske bølge Neue Sachlichkeit med G.W. Pabst som vigtigste instruktør.\nAt gøre spillefilmen til kunst var målet for de såkaldte\nimpressionister i fransk film, med Abel Gances Napoléon\n(1927) som det mest imponerende resultat. Også den danske\ninstruktør Carl Th. Dreyers La Passion de Jeanne d'Arc (1928,\nJeanne d'Arcs Lidelse og Død) markerede et originalt\nforsøg på at realisere filmsprogets åndelige muligheder.\nUden for den kommercielle filmindustri opstod desuden en\navantgardefilmbevægelse, der afprøvede filmmediet under indflydelse\naf dadaisme og surrealisme, som det fx ses i franskmanden René Clairs Entr'acte (1924) og spanieren Luis Buñuels Un Chien andalou (1928, Den andalusiske Hund).\nEndelig søgte en gruppe unge instruktører i den ny Sovjetstat,\nbl.a. Sergej M. Eisenstein (med hovedværket Panserkrydseren Potjomkin, 1925), Vsevolod Pudovkin, Lev Kulesjov og Dziga Vertov, at revolutionere filmsproget via montagens\nLydens gennembrud 1927-1931\nEksperimenter med lydfilm (også kaldet tonefilm) går tilbage til de tidligste film, men først i 1927\nbrød lydfilmen igennem i USA med premieren på selskabet Warner Brothers' melodrama The Jazz Singer\n(Jazzsangeren), instrueret af Alan Crosland (1894-1936)\nmed Al Jolson i hovedrollen.\nI Europa kom lydfilmens gennembrud omkring 1930 med værker som\nAlfred Hitchcocks Blackmail (1929,\nPengeafpresning) i Storbritannien, Josef von Sternbergs Der blaue Engel (1930, Den Blå Engel) og\n(1931) i Tyskland og René Clairs Le Million (1931, Millionen)\nI Danmark havde ingeniørerne Axel Petersen og Arnold Poulsen allerede i 1923 præsenteret deres lydsystem,\nPetersen og Poulsens tonefilmsystem, men først i 1931 kom en\nspillefilm med dansk tale: George Schneevoigts Præsten i Vejlby, produceret af\nDen klassiske lydfilm 1930-1960\nBorte med blæsten. Vivien Leigh og Clark Gable i\nfilmens to stjerneroller. Borte med blæsten blev en af Hollywoods\nstørste succeser nogensinde. Den nåede ikke til Danmark før 2.\nVerdenskrig, og da der var konflikt mellem de danske\nfilmdistributører og de amerikanske filmselskaber efter krigen,\nmåtte publikum drage til Sverige for at se filmen, der først fik\ndansk premiere i 1958.\nMed 1930'erne begyndte Hollywoods storhedstid. Filmindustrien\nvar effektivt organiseret og bygget op omkring et system af\nfilmstudier og -stjerner, der skabte film inden for en række\nfastlagte genrer. Teknisk var perioden præget af et højt\nprofessionelt niveau, farvefilmen slog igennem med\nTechnicolor-systemet (siden 1932-35), og den dramaturgiske og\nfortælletekniske teknik satte normen for den klassiske\nfilmfortælling. Blandt de betydeligste instruktører i denne periode\nvar John Ford, Frank Capra, Charlie Chaplin, Fritz Lang og Ernst Lubitsch. Tidens foretrukne genrer var musicals, bl.a.\nmed Fred Astaire som stjerne, komedier som Howard Hawks' Bringing Up Baby (1938, Han, Hun og\nLeoparden) med Katharine Hepburn og Cary Grant, gangsterfilm som Hawks' Scarface (1932),\nmelodramaer som periodens berømteste værk, Victor Flemings\n(1883-1949) overdådige Gone With the Wind (1939,\nBorte med Blæsten) med Vivien Leigh og Clark Gable, og farcer med fx Marx Brothers. I en genre for sig stod tegnefilmen, der fik sit\nafgørende gennembrud med Walt Disneys spillefilm Snow White and the Seven\nDwarfs (1937, Snehvide og de syv Dværge).\nI europæisk film prægedes 1930'erne af de politiske\nomvæltninger. I totalitære stater som det nazistiske Tyskland, det\nfascistiske Italien og det kommunistiske Sovjetunionen brugtes\nmediet i propagandaens tjeneste enten direkte eller i form af\nhistoriske allegorier. Mest kendte er tyskeren Leni Riefenstahls dokumentarfilm Triumph des Willens\n(1935), italieneren Carmine Gallones (1886-1973) Scipione\nl'Africano (1937, Scipio Africanus) og russerne\nGeorgij (1899-1946) og Sergej Vasiljevs (1900-59) Tjapajev\n(1934) samt Sergej M. Eisensteins Aleksander Nevskij (1938). De\nkunstnerisk set mest betydelige blandt 1930'ernes europæiske film\nvar de franske, præget af den såkaldte poetiske realisme, der i en\nbittersød atmosfære fokuserede på nederlagsstemning og det gamle\nsamfundssystems undergang. Blandt hovedværkerne er Jean Vigos L'Atalante (1934), Jean Renoirs La grande illusion (1937, Den store Illusion) og La Règle du jeu (1939,\nSpillets Regler) og Marcel Carnés Quai des brumes (1938, Taagernes Kaj).\nBros/Venligst udlånt af DFI/Billed- og Plakatarkivet\nCasablanca. Plakat til filmen med Ingrid Bergman\nog Humphrey Bogart.\n1940'erne var præget af 2. Verdenskrig med propagandafilm,\nberedskabsfilm og allegoriske værker; i USA kom bl.a. Frank Capras\ndokumentarserie Why We Fight (1942-45) og Michael Curtiz' melodrama Casablanca (1942), i Tyskland Veit Harlans antisemitiske Jud Süß (1940,\nJøden Süss), i Storbritannien Laurence Oliviers nationalromantiske Henry V (1945,\nHenrik den Femte) og i Danmark Carl Th. Dreyers\nVredens Dag (1943), hvis tema, hekseforfølgelse i 1600-t.,\nkunne ses som en samtidskommentar.\nI amerikansk film kom desuden John Fords socialt engagerede\nThe Grapes of Wrath (1940, Vredens Druer), men\nisær nye talenter som den unge Orson Welles med debutfilmen Citizen Kane (1941) anviste nye veje for filmens\nfortællemæssige muligheder. Desuden skabte John Huston med The Maltese Falcon (1941,\nRidderfalken) et bidrag til den såkaldte film noir, Vincente Minnelli med musicalen Meet Me in St.\nLouis (1944) og Alfred Hitchcock med thrilleren Shadow of a Doubt\n(1943, I Tvivlens Skygge) væsentlige film under\nAlfred Hitchcock, gyserfilmens mester, står her\nselv med klaptræet.\nEfter krigen begyndte filmindustriens vanskeligheder. En\nlovændring ulovliggjorde produktionsselskabernes ejerskab af\nbiografer, og mccarthyismens kommunistjagt skabte uro i filmbyen.\nMest ødelæggende for filmbranchen var imidlertid tv, der med\ngennembruddet i 1948 indledte sin succesrige fremmarch. Hollywood\nsatsede i begyndelsen af 1950'erne på tekniske sensationer, bl.a.\nbredlærredformater som cinemascope og Cinerama og den\ntredimensionale (3-D) film, i et forsøg på at udkonkurrere\nfjernsynet. Blandt periodens hovedværker var Cecil B. DeMilles nye\nversion af The Ten Commandments (1956, De ti\nbud), John Fords The Searchers (1956,\nForfølgeren), Alfred Hitchcocks Vertigo (1958,\nEn kvinde skygges), Billy Wilders Sunset Boulevard (1950), Fred Zinnemanns western High\nNoon (1952, Sheriffen) samt ungdomsfilm som Nicholas Rays Rebel Without a Cause (1955, Vildt\nBritisk film havde i 1940 mistet sin væsentligste instruktør,\nAlfred Hitchcock, som var rejst til Hollywood, men nyt talent kom\ntil, som fx parret Michael Powell og Emeric Pressburger, David Lean, Carol Reed samt ikke mindst betydelige\ndokumentarister, der siden 1930'erne havde udviklet den moderne\ndokumentarfilm. Blandt de mest berømte er Basil Wright og Harry\nWatts' (1906-87) Night Mail (1935) og Humphrey Jennings' Listen to Britain (1942). Desuden\nflorerede især komedien i britisk film med bl.a. Robert Hamers\n(1911-63) Kind Hearts and Coronets (1949, Syv små\nSynder) og Alexander Mackendricks The Ladykillers\n(1955, Plyds og papegøjer).\nJean Cocteau var en Aladdinfigur i 1900-t.s\nfranske kunstliv. Billedkunst, ballet, film, digtning, teater, alt\ntiltrak denne musernes yndling, hvis sans for selviscenesættelse\nvar på niveau med hans mangfoldige talent.\nFransk film fik et hovedværk med Marcel Carnés Les Enfants du Paradis (1945,\nParadisets Børn), en dybsindig allegori med udgangspunkt i\n1800-t.s franske teater. Blandt de betydeligste instruktører var\nforfatteren Jean Cocteau med eventyrfilmen La belle et la\nbête (1946, Skønheden og Udyret) og den moderne\nOrfeus-myte Orphée (1950, Kærlighedens\nmysterium), komikeren Jacques Tati med modernitetssatiren Mon Oncle (1957,\nMin onkel) og Robert Bresson med den asketiske Journal\nd'un curé de campagne (1951, En landsbypræsts\ndagbog). Den franske kvalitetstradition — med film som\nClaude Autant-Laras Le Diable au corps (1947,\nDjævelen i Kroppen) og René Cléments Jeux interdits (1952, Forbudte\nlege) — blev siden kritiseret for sin konventionelle stil af\nden unge generation, den såkaldte ny bølge, der brød igennem i\nslutningen af 1950'erne.\nEfterkrigstidens vigtigste strømning var den italienske\nneorealisme, der markerede sig ved krigens afslutning.\nHovedværker som Roberto Rossellinis Roma, città aperta (1945,\nRom, aaben By) og Vittorio de Sicas Ladri di biciclette (1948,\nCykeltyven) benyttede fortrinsvis amatører og autentiske\nlocations og viste det almindelige menneskes problemfyldte hverdag\ni krigen og efterkrigstiden med betoning af et humanistisk livssyn\nsom den eneste udvej. Retningen ebbede ud i 1950'erne, men havde\nvarig betydning; især var den udgangspunkt for de nye instruktører\ni italiensk film, Federico Fellini, Michelangelo Antonioni samt Pier Paolo Pasolini, der blev de centrale skikkelser i\n1960'ernes filmkunstneriske nybrud.\nFra Østeuropa kom nye impulser: Østtysk filmproduktion begyndte\nmed Wolfgang Staudtes Die Mörder sind unter uns (1945,\nMorderne er iblandt os), men fik først større betydning i\n1960'erne med Konrad Wolf som den betydeligste kunstner. International\nopmærksomhed fik russisk film med Mikhail Kalatozovs følelsesfulde krigstidsmelodrama Tranerne flyver forbi (1957), som er et hovedværk i\nKhrusjtjov-perioden; polsk film markerede sig med Andrzej Wajdas kritiske tilbageblik på krigens sidste dage,\nAske og diamanter (1958).\nDet syvende segl er et hovedværk i Ingmar\nBergmans produktion. Filmen foregår i middelalderen under den sorte\ndød, men tegner også et billede af 1950'ernes frygt for atomkrig og\nSkandinavisk film gjorde sig bemærket med Bjarne Henning-Jensens humanistiske Ditte Menneskebarn\n(1946) og Carl Th. Dreyers Ordet (1955), men især den\nsvenske instruktør Ingmar Bergman opnåede stor opmærksomhed. Efter en række\nintense værker siden midten af 1940'erne brød han igennem på\nverdensplan med Det sjunde inseglet (1957, Det syvende segl) og Smultronstället (1957,\nVed vejs ende), der placerede ham blandt filmens største\nI 1950'erne blev også japansk film kendt i Vesten, først med\nAkira Kurosawas subtilt fortalte Rashomon (1950, Dæmonernes port) fulgt af\nmesterværker som Ikiru (1952, At leve) og\nShichinen no samurai (1954, De syv samuraier). Akira Kurosawas succes skabte også\nopmærksomhed om andre betydelige japanske instruktører som\nOzu Yasujiro, Mizoguchi Kenji og siden Ichikawa Kon.\nIndien, der er blandt verdens mest produktive filmnationer,\nmarkerede sig internationalt med Satyajit Rays berømmede trilogi om drengen Apu begyndende med\nPather Panchali (1956, Sangen om vejen).\nDen moderne film 1960-2010\nFederico Fellini. Udateret foto.\nMed 1960'erne nåede filmen frem til en mere jævnbyrdig status\nblandt kunstarterne og medierne. Den afgørende impuls var den\nfranske ny bølge, der brød frem med frisk eksperimenterende,\nkontroversielle værker af Claude Chabrol (Les Cousins, 1959, Fætrene),\nFrançois Truffaut (Les 400 coups, 1959,\nUng flugt) og især Jean-Luc Godard (À Bout de souffle, 1960, Åndeløs). Samtidig markerede modernismen sig i værker med\neksperimentel bevidsthed og ironisk komposition, der brød med den\nklassiske fortællings konventioner og i stedet fortalte med brug af\nflere planer, fragmentering og ukronologi; vigtigst var Antonionis L'avventura (1959, De elskendes\neventyr), Alain Resnais' L'Année dernière à Marienbad (1961,\nIfjor i Marienbad), Federico Fellinis Otto e\nmezzo (1963, 8 12), Pier Paolo Pasolinis Il vangelo secondo\nMatteo (1964, Matthæusevangeliet), Ingmar\nBergmans Persona (1966)\nog Luis Buñuels Belle de Jour (1967, Dagens\nNybølgen modsvaredes af lignende initiativer rundt om i verden.\nI Brasilien opstod den politisk bevidste cinema novo-bevægelse med\nGlauber Rocha som hovedskikkelse, og i Japan skabte Oshima Nagisa en række kontroversielle film. I Storbritannien\nkom Lindsay Anderson og Tony Richardson med en ny dokumentarisk præget realisme, og i\nTjekkoslovakiet brillerede Miloš Forman og Jiří Menzel med deres skarpt tegnede\nhverdagshistorier. I Skandinavien skabte Henning Carlsen, Palle Kjærulff-Schmidt, Bo Widerberg og Jan Troell et nybrud.\nAmerikansk film oplevede i 1960'erne kun tilløb til fornyelse\nmed John Cassavetes' uafhængigt producerede Shadows (1960,\nSkygger) og popkunstneren Andy Warhols udfordrende avantgardefilm. I Hollywood var den\nklassiske struktur ved at opløses; studiernes og stjernernes\nstorhedstid var omme, og filmen og dramaturgien fik et mere søgende\npræg med roadmovies som Dennis Hoppers (f. 1936) Easy Rider (1969) og Bob Rafelsons Five Easy Pieces (1970). Blandt de\nkonventionelle succeser var Robert Wises (f. 1914) The Sound of\nMusic (1965), mens de vigtigste kunstneriske præstationer var\nStanley Kubricks science fiction-film 2001 — A Space\nOdyssey (1968, Rumrejsen år 2001) samt Arthur Penns Bonnie and Clyde (1968) og Mike Nichols' The Graduate (1967, Fagre voksne\nverden) om ungdom i vildrede.\nGeorge Lucas (tv.), Harrison Ford og Steven\nMed 1970'erne nåede modernismen også amerikansk film med unge\ninstruktører, der formåede at forny genrer og fortællesprog uden at\ntabe det store publikum; Det gjaldt instruktører som Robert Altman med MASH (1970), Francis Ford Coppola med The Godfather (1972, fortsættelser 1974 og 1990),\nMartin Scorsese med Taxi Driver (1976), Woody Allen med Annie Hall (1977, Mig og\nAnnie), George Lucas med Star Wars (1977, Stjernekrigen) og Steven Spielberg med Jaws (1975, Dødens\ngab). De to sidstnævnte film sprængte alle tidligere rammer\nfor økonomisk succes, og udstak en ny formel for succesrige\nHollywoodfilm: Store effektrige produktioner, ofte med udgangspunkt\ni tidligere ”b”-genrer som science fiction- og gyserfilm, primært\nhenvendt til et ungt publikum og med satsning på merchandising som en vigtig bi-indtægtskilde.\nFra 1970’ernes europæiske film var det slut med de samlende\nkunstneriske bølger og retninger og filmkunsten præges i stedet af\nmarkante enere fra forskellige lande. Dog er det i årtiet især tysk\nfilm, der hævdede sig med stortalentet Rainer Werner Fassbinder med hovedværker som Angst essen\nSeele auf (1974, Angst æder sjæle op) og Fontane\nEffi Briest (1974, Effi Briest) samt Werner Herzog,\nWim Wenders, Volker Schlöndorff og Margarethe von Trotta.\nEllers var det blandt andet italienerne Bernardo Bertolucci med Il conformista (1970,\nMedløberen) og veteranen Luchino Visconti med Morte a Venezia (1971, Døden\ni Venedig), russeren Andrej Tarkovskij med Zerkalo (1974,\nSpejlet) samt grækeren Theo Angelopoulos med O Thiassos (1975,\nSkuespillernes rejse), der skabte skelsættende\nI 1980’erne blev videomediet (vhs-båndet, afløst omkring 2000 af\ndvd-disken) et nyt lukrativt marked for filmindustrien og har\nmedvirket til at skabe et stadig mere sammensat mediebillede, hvor\nskillelinjerne mellem film, tv og video/dvd udviskes. Amerikansk\nfilm var præget af store succeser især med science fiction som Steven Spielbergs E.T. (1982) og fortsættelserne i George Lucas’\nStar Wars-saga; samtidig markerede den eksperimentelle\namerikanske film sig med hovedskikkelser som Jim Jarmusch med Down by Law (1986) og David Lynch med Blue Velvet (1986). Europæisk film var\npræget af en postmoderne stil, ironisk leg med mediets\nkonventioner, især i Frankrig med Jean-Jacques Beineix’ Diva (1980) og Luc Bessons\nSubway (1985), der er eksempler på den såkaldte cinéma du\nlook, i Tyskland Wim Wenders’ poetisk visionære Der Himmel über Berlin\n(1987, Himlen over Berlin), i England Peter Greenaways labyrintiske The Draughtsman’s\nContract (1982, Tegnerens kontrakt), i Spanien\nPedro Almodóvars satiriske melodrama Mujeres al borde de un\nataque de nervios (1988, Kvinder på randen af et nervøst\nsammenbrud), i Polen Krzysztof Kieslowskis filosofiske tv-serie Dekalog\nSamtidig fik en række andre filmnationer ny opmærksomhed, bl.a.\nTyrkiet med Yilmaz Güneys forbudte Yol (1982,\nVejen); Mali med Souleymane Cissés Yeelen (1987,\nLyset), et hovedværk i afrikansk film; New Zealand med\nJane Campions The Piano (1993); Finland med Aki Kaurismäkis Ariel (1988); og Kina med den såkaldte\n"femte generation" med Chen Kaige og Zhang Yimou, der både markerer\nHollywoods satsning på store effektfilm har siden begyndelsen af\n1990’erne ført til udviklingen af computerskabte effekter, som har\nspillet en stadig større rolle, først og fremmest i action- og\nscience fiction-film som James Camerons Terminator 2: Judgment Day (1991) og\nSteven Spielbergs Jurassic Park (1993); fornyelsen af\nb-genrer er fortsat med bl.a. tegneseriefilm som\nSpider-Man (2002, fortsat 2004 og 2007) og\nsværd-og-sandal-film som Gladiator (2000) og 300\n(2006). I James Camerons gigantsucces Titanic (1998)\nforbindes katastrofefilmen med klassisk melodrama. Computereffekter\ner tillige stærkt dominerende i Peter Jacksons The Lord of the Rings (2001-03,\nRingenes Herre), en fantasytrilogi baseret på J.R.R. Tolkiens romanværk; den computerbaserede 3D-animation\nbrød igennem med John Lasseters Toy Story (1995) og er ved at fortrænge\nden traditionelle tegnefilm. Amerikansk film har også budt på\nprægnant, nybrydende filmkunst. Altmans Short Cuts (1993)\nog Quentin Tarantinos Pulp Fiction (1994) har haft stor\nindflydelse med deres raffinerede fortællekomposition, som også\npræger Joel Coens Fargo (1996) og Larry & Andy Wachowskis\nscience fiction-trilogi om The Matrix (1999, 2003). I\ndokumentargenren har Michael Moore vakt opsigt med den politisk\nkontroversielle Fahrenheit 9/11 (2004).\n"Mit navn er Lars von Trier. Jeg ønsker Dem alle\nen rigtig god aften, og forresten, skulle De drages af Riget igen\nog ønske på ny at bruge lidt tid sammen med os, så vær vel beredt\npå at tage det gode med det onde." I Alfred Hitchcocks og Orson\nWelles' ånd optrådte Lars von Trier selv til slut i hver episode af\ntv-serien Riget (1994 og 1997) og lod såvel korsets tegn som\nhorntegnet ledsage sine ord.\nI europæisk film leges med subtile fortællemønstre hos tyskeren\nTom Tykwer med Lola rennt (1998, Lola), franskmanden\nJean-Pierre Jeunet med Le fabuleux destin d’Amélie\nPoulain (2001, Amelie fra Montmartre), den bosniske\nEmir Kusturicas Underground (1995) samt den russiske\nAleksandr Sokurov med Russian Ark (2002). En personlig\nrealisme præger den engelske Mike Leigh med Secrets and\nLies (1996, Hemmeligheder og løgne), den svenske\nLukas Moodysson med Fucking Åmål (1998) og den danske\nLars von Trier med Breaking the Waves (1996).\nLars von Trier var hovedkraft bag Dogme 95, en alternativ filmbevægelse, der søger sandheden i\ndet simple udtryk; den vakte international opsigt med Thomas Vinterbergs Festen og Lars von Triers\nIdioterne (begge 1998).\nAsiatisk film oplever en blomstring – det gælder især Kina,\nIran, Japan og Sydkorea. Vigtige nye instruktører er\nHongkong-kineseren Wong Kar-wai med In the Mood for Love\n(2000) og Taiwan-kineseren Hou Hsiao-hsien med Flowers of\nShanghai (1998); fra Iran Abbas Kiarostami med Smagen af\nkirsebær (1997); fra Japan Kitano Takeshi med Hana-bi\n(1997) og Kore-eda Hirokazu med Mellem liv og død (1998);\nfra Sydkorea Kim Ki-duk med Forår, sommer, efterår, vinter ...\nog forår (2003).\nSiden årtusindskiftet er digitalisering på vej ind både i\nfilmproduktion og filmdistribution, hvilket inden for den nærmeste\nfremtid kan betyde, at celluloidstrimlen helt forsvinder.\nI filmens første to årtier etableredes med pionerer som\nGeorges Méliès, Edwin S. Porter og D.W. Griffith et egentligt filmsprog, dvs. et system af\nfilmtekniske og -æstetiske elementer, der hurtigt blev\nkonventionaliseret og fik international udbredelse.\nNogle af filmens udtryksmidler er knyttet til situationen foran\nkameraet: skuespillernes spillestil, fysiognomi, mimik, gestik og\nde filmede lokaliteters udseende. Hertil kan regnes eventuelle\nfarver og lyd (dialog, reallyde, musik); disse er alle\nudtrykselementer, som filmen til dels har fælles med teatret.\nAndre, specifikt filmiske udtryksmidler er knyttet til selve\nkameraet og optageprocessen, fx kameraets afstand til det filmede,\nder resulterer i fx nærbilleder eller totalbilleder. Derudover\nkameraets bevægelser, der typisk kan være en såkaldt travelling\neller tracking (hele kameraet bevæges af sted), en panorering\n(kameraet drejes omkring en lodret akse) eller en såkaldt tiltning\n(kameraet drejes omkring en vandret akse). Kamerabevægelsen kan\nogså skabes, ved at kameraet er placeret på en kran (eng. crane\nshot) eller en helikopter. Den såkaldte zoom giver illusionen\naf en kamerabevægelse, men frembringes vha. en særlig zoomlinse.\nDertil kommer kameraets vinkel i forhold til det filmede, typisk en\nnormalvinkel (motivet ses i normal menneskehøjde), men ofte set\noppefra, fugleperspektiv, eller nedefra, frøperspektiv. Også\nkameraets optik — valget af fx vidvinkellinse — har indflydelse på\ndet filmiske udtryk.\nEt væsentligt element er billedkompositionen, hvor der enten kan\nlægges vægt på et samspil mellem forgrund og baggrund\n(dybdekomposition) eller en udnytning af billedperspektivet og\npersonopstillingen. I den sammenhæng spiller også filmbilledets\nformat ind: det klassiske format (1,33:1) eller forskellige\nbredformater (fx cinemascope).\nI postproduktion udføres klipningen, som traditionelt har\nafgørende indflydelse på filmsproget. Filmen består af enkelte\noptagelser, såkaldte indstillinger (eng. shots), der via\nklipningen eller montagen samles til scener eller sekvenser.\nKlipningen kan søge at skabe en flydende og umærkelig sammenhæng i\ndet fortællende forløb (som i den klassiske Hollywood-film), eller\nden kan være bevidst fragmenteret (som i den russiske montagefilm i\n1920'erne og siden i 1960'ernes modernistiske filmkunst); den kan\ndyrke vekslen mellem to eller flere handlinger, krydsklipning,\nhvilket kan skabe et spændingsopbyggende forløb.\nJohn Lasseter præsenterer Pixars animationsfilm\nBiler i Las Vegas 2006.\nFilmens genrer forstås normalt som de filmtyper, der med en vis\ntradition og ofte rødder i andre kunstarter udtrykker sig med et\nfast æstetisk og tematisk konventionssæt. Filmene kan grupperes i\nforhold til en række forskellige kriterier.\nSpillefilm forstås normalt som lange film, modsat kortfilm; men disse kategorier står oftest også for\nfiktionsfilm og dokumentarfilm, selvom spillefilm også kan være dokumentariske\nog kortfilm også fiktion.\nDer findes filmtyper bestemt for et særligt publikum, såsom\nbørnefilm og ungdomsfilm, mens fx kvindefilm normalt refererer til film om særlige kvindelige\nemner ofte lavet af kvinder.\nDer kan også skelnes mellem film, der anvender en anden\nfilmteknik end den almindelige såsom animationsfilm, herunder\ntegnefilm, dukkefilm, claymationfilm (dvs. film med animerede\nmodellervoksfigurer), og film, der anvender computeranimation. Eksperimentalfilm er oftest ikke bestemt for\nalmindelig biografdistribution modsat kommercielle film.\nBlandt de grundlæggende genrer er spændingsfilm som kriminalfilm, politifilm, gangsterfilm, spionfilm; komiske genrer som filmkomedie, folkekomedie, lystspil, farce og normalt også musical; eventyrgenrer som fx science fiction-film, western og agentfilm. Desuden findes melodrama, periodefilm, biografisk film og endelig i en\nkategori for sig, pornofilmen.\nRealiseringen af en film, fra idé til forevisning, har fra\nfilmens barndom haft arbejdsprocesser og arbejdsrutiner, som dels\nbunder i filmteknologiens egenart, dels i filmens meget risikable\nøkonomi: I 2004 kostede en dansk spillefilm fx i gennemsnit ca. 16\nmio. kr., og en stor Hollywood-produktion ca. 500 mio. kr.\nIsær optagefasen er omkostningstung og tager almindeligvis 2-3\nmåneder. Ud over skuespillere, dekorationer og megen kostbar teknik\ner der ofte over 50 personer involveret. Klipning, lydarbejde og\nfærdiggørelse tager 6-10 måneder eller mere. Perioden, der går\nforud for optagelserne, manuskriptudarbejdelse og\nproduktionsplanlægning, er meget forskellig fra film til film, men\nvarer sjældent under et år.\nIdéen til en film beskrives først i en såkaldt synopsis, en\nmeget kort præsentation af filmens handling og pointe. I den\nefterfølgende idéudvikling konstrueres historien i et såkaldt\ntreatment, som indeholder alle scener og handlinger, men\nManuskriptet udarbejdes med en præcis beskrivelse af handlingen\nog replikkerne, opdelt i scener. Hver scene er markeret med\nstedsangivelse — om optagelsen foregår indendørs eller udendørs —\nsamt tidspunkt på døgnet.\nI processen fra idé til færdigt manuskript kan\nmanuskriptforfatteren eventuelt assisteres af dramaturger,\nresearchere, dialogforfattere og andre konsulenter, ligesom\nproducere, investorer og andre involverede giver løbende\nProduktionsprocessen generelt opdeles i tre faser:\nFilmproduceren og filmselskabet (filmproducenten) etablerer den\nfornødne kapital gennem en lang række aftaler og kontrakter med\ndistributøren, øvrige potentielle interessenter og koproducenter,\nsamt støtte fra nationale og internationale fonde. Filmproduceren\ner som regel ansat af filmselskabet og har det overordnede ansvar\nfor den enkelte film gennem alle filmens faser, fra idé til\nlancering og salg. En filmproducer kan have ansvaret for flere film\nsamtidig. Den centrale person for den enkelte film er imidlertid\nfilminstruktøren, som har det overordnede kunstneriske ansvar.\nAnsvaret for de produktionsmæssige, administrative, økonomiske\nog tekniske aspekter uddelegeres som regel til en såkaldt\nline-producer, der under sig har en produktionsleder, som primært\nplanlægger og leder optagelserne. For at tilrettelægge optagelserne\nmest effektivt nedbryder produktionslederen manuskriptet og\nsorterer scenerne, afhængigt af hvor de skal optages. Således\nplanlægges rækkefølgen af optagelserne uden hensyn til\nmanuskriptets kronologi. Mange optagelser foregår on location, men\nofte optages alle interiør-scener i et studie, hvor instruktøren og\nfilmholdet har større kontrol med omgivelserne. Scener, som kræver\nspecial effects og farlige stunt-optagelser, bliver meget\ndetaljeret planlagt. Bl.a. benyttes et såkaldt storyboard,\nsom rummer nøjagtige tegninger af hver enkelt indstilling.\nEn afgørende beslutning for en films succes er valget af\nskuespillere. Til denne proces kan instruktøren assisteres af en\nsåkaldt caster. Når alle de vigtigste skuespillere er\nvalgt, indleder instruktøren læseprøver, hvor skuespilleren nøje\nfår beskrevet personernes intentioner og får indøvet karaktertræk,\nkropssprog og artikulation. En komponist inddrages ligeledes og\nindleder arbejdet med at skabe filmens musikalske univers.\nFør selve produktionen begynder, tilrettelægger de ansvarlige\nfor optagelsens tekniske funktioner deres arbejde og ansætter deres\nafdelinger af holdet. Til disse afdelinger regnes som oftest:\nfotograferingsafdelingen, ledet af fotografen, som\nassisteres af fotografassistenter, focuspuller, clapper-loader,\nlysmester, lysassistenter, grip m.fl.,\nscenografiafdelingen, ledet af scenografen, som assisteres\naf rekvisitører, setbyggere, malere, håndværkere m.fl.,\nlydafdelingen, ledet af A-tonemesteren, som assisteres af\nB-tonemester og boomer, kostumeafdelingen, ledet af\nkostumieren, som kan assisteres af assistenter, stylister og\nsyersker, make-up-afdelingen, ledet af sminkøren, som kan\nassisteres af frisører, assistenter, sminkører med speciale i\nskudsår, parykker eller andet. Instruktionsafdelingen\nbestår ud over instruktøren også af instruktørassistent, scripter,\nstatistkoordinator, caster samt evt. 2. unit instruktør (2. unit er\net mindre optagehold, som kan operere sideløbende med resten af\nfilmholdet, og som optager fx landskabsbilleder o.l.).\nLineproduceren og produktionslederen har sluttelig tilrettelagt\nalle optagelser dag for dag, time for time og ansat hele\nproduktionsholdet med indspilningsleder, produktionskoordinator,\nproduktionsassistenter, runnere (medhjælpere) og chauffører.\nUnder produktionen varetager instruktøren hele den kreative\nafvikling af produktionen, både instruktion af skuespillere, hvor\nden diskontinuerte rækkefølge af optagelserne stiller store krav\ntil alle parter, samt iscenesættelse af alt foran kameraet:\nkameragang, lys, brug af rekvisitter, statister mv. Det sker i et\nnært samarbejde med filmens tekniske afdelinger.\nDet centrale symbol på en filmoptagelse, klaptræet, spiller en\nvigtig teknisk rolle. Billede og lyd optages med hver sin teknik og\nbearbejdes hver for sig, og for at sikre synkronitet indledes hver\noptagelse med en visuel annoncering af scene- og optagelsesnummer\n(take), samtidig med at den såkaldte clapperloader siger\nde samme oplysninger, hvorefter der klappes. Herved markeres både\npå filmstrimlen og på lydbåndet et entydigt mærke for synkronitet\nmellem billede og lyd.\nAlle scener prøves grundigt igennem før optagelse. Når alt\nfungerer perfekt, optages typisk først et totalbillede af hele\nscenen (establishing shot, 'etablerende indstilling'), og\nherefter optages billeder i halvnær- og nærindstilling, også af\nhele scenen. Da der kan gå lang tid mellem optagelsen af to\nindstillinger, som ligger i forlængelse af hinanden i den endelige\nfilm, sørger scripteren for at notere skuespillerens\nbevægelser, hvordan vedkommendes tøj sidder osv. Herved sikres\nkontinuiteten, når filmen skal klippes.\nEfter hver dags arbejde sendes optagelserne til et\nfilmlaboratorium, hvor negativet fremkaldes og scannes,\nsynkroniseres med lydoptagelserne og lægges ned på bånd, som lægges\nind i det computer-klippeprogram, der skal benyttes af filmens\nklipper. De daglige optagelser, kaldet rushes eller\ndailies, gennemses hver dag af instruktøren og produceren\nog af og til også af fotografen, scenografen m.fl.\nUnder optagelsen kan der desuden benyttes forskellige former for\nspecial effects, fx bluescreen, bag- og frontprojektion.\nNår alle optagelser er gennemført, og negativet er forsvarligt\nopbevaret på laboratoriet, påbegyndes klipningen. I dag er det\nnormalt, at klipperen allerede begynder at klippe sideløbende med,\nat optagelserne er i gang.\nDe færdige optagelser svarer dog ikke altid til de intentioner,\nder fandtes i præproduktionsfasen. Nye idéer har sneget sig ind\nundervejs. Den egentlige klipning er således en ny, kreativ fase,\nhvor der kan ændres i filmens struktur og forløb. Under\noptagelserne har man forsøgt at dække sig ind, så klipperen har\nflere muligheder. Der er normalt optaget ca. tyve gange så meget\nmateriale, som der reelt benyttes i filmen. Instruktøren er stærkt\ninvolveret i klipningen, og i Danmark har instruktøren normalt den\nendelige beslutning om filmens udformning (final cut).\nKlippeprocessen tager normalt ca. 16-24 uger. Når filmen er\nfærdigklippet og accepteret, tilrettelægges lyden. Atmosfærelyde og\neffektlyde supplerer det lydbillede, som oprindelig blev optaget.\nOfte benyttes en såkaldt geräusch-mester til at skabe effektlyde.\nEftersynkronisering, det vil sige nyindspilning af replikker mv.,\nMusikken indspilles i de versioner, som underbygger de enkelte\nsceners stemning. Endelig mixes de mange lydspor til ét\nstereofonisk lydbillede, der samtidig konverteres til et optisk\nlydspor på et såkaldt lydnegativ. Lydredigeringen tager normalt 8\ntil 12 uger, og selve mixningen tager 2-3 uger.\nUdviklingen af CGI (computer generated images) og en forbedret kvalitet af\ndigital video-baseret optageudstyr, gør at hele den tekniske\npostproduktion i dag kan foregå på forskellige måder, afhængig af\noptageformat (35mm film, 16mm film, HDcam, digiBeta eller andet) og\nomfanget og udførelsen af CGI.\nDen gammeldags metode er således, at man på laboratoriet klipper\ndet originale negativ ud fra en liste over tidskoder fra\ncomputerens klippeprogram, så det enkelte billede let kan\nidentificeres på original-negativet. Visuelle effekter, tekster og\ngrafik tilrettelægges ligeledes på laboratoriet. Ved kopiering til\nen positivudgave tilpasses farver og kontrastforhold ved en\nfiltersætning. Dette er nødvendigt, da det ved optagelserne er\numuligt at få den samme tone i alle optagelser til en scene. Når\nden første positivkopi fremstilles, indkopieres også lydsporet.\nDen ’nye metode’ er, at der arbejdes med CGI, billedbehandling,\nfarvekorrektion mv. i computeren med højt opløste billeder, som\ndernæst skydes ud fra computeren til 35mm-kopi.\nDenne kopi kaldes for A-kopien, men er sjældent helt perfekt, og\ndet er normalt først C-kopien, der anvendes. Herefter fremstilles\nbiografkopierne. I hele det teknisk komplicerede efterarbejde\nassisteres produceren af en efterarbejdskoordinator, der leder\nkontakten til filmlaboratoriet, lydstudiet m.v. På dette tidspunkt\ner lanceringsarbejdet i fuld gang, og distributøren har produceret\nfilmplakater, forfilm (trailers), pressemeddelelser og\narrangeret presse- og premiereforestillinger.\nComputerteknologien har gennem de seneste år haft en stor\nindflydelse på især postproduktionen, da digitalisering af billeder\nhar skabt nye forbedrede redigeringsmuligheder og desuden skabt\nbasis for elektronisk billedbehandling i en kvalitet, der ikke\nforringer den oprindelige kvalitet og opløsning.\nFilmbranchen eller filmindustrien er de virksomheder og\naktiviteter, der står for den praktiske og økonomiske side af\nfilmen, hvilket vil sige produktion, distribution og forevisning af\nfilm til biografer, video og tv samt filmlignende produkter såsom\nI filmens tidlige år fra 1890'erne blev kopier af de dengang\nganske korte film solgt til fremvisning i kukkasser i\nforlystelsesparker eller som del af varieté-teaterforestillinger og\nfra begyndelsen af 1900-t. også i biografer. Den store folkelige\npopularitet opstod, efter at filmene fra ca. 1906 begyndte at\nfortælle længere og sammenhængende historier. Biograferne voksede\nhurtigt i antal og størrelse, og produktionen blev i løbet af\n1910'erne organiseret så effektivt, at den blev sammenlignet med\nfx. bilindustriens samlebåndsproduktion. Betegnelser som\n"drømmefabrik" antydede en afstandtagen fra filmens folkelige\nsucces, selvom massefremstillingen blot svarede til andre store\nmediers, bl.a. avisen og bogen.\nEfterspørgslen stillede også krav til distribution. De mange\nvisningssteder og udgiften til kopiering af de efterhånden længere\nfilm førte til udlejning i stedet for salg. Biografkæder blev den\nvæsentligste faktor i fordelingen af filmene, og de største\nvirksomheder i forevisning og produktion opkøbte hinanden, så den\nvigtigste del af distributionen — til de store premierebiografer —\nblev et internt firmaanliggende.\nMasseproduktion, biografkæder og kontrollen med alle led kaldes\nstudiesystemet. Det havde sin storhedstid samtidig med\nfilmens periode som dominerende underholdningsmedie fra 1920'erne\ntil 1950'erne. Systemet blev opløst som følge af nedgangen i\nbiografbesøget, da tv til dels overtog massepublikummet og selv\nmange steder opbyggede et lignende system. I USA skete det tillige\npga. statsindgreb, der fra begyndelsen af 1950'erne gennemtvang\nadskillelse af filmproduktion og biografdrift.\nResultatet blev en stærkt forøget magt hos distributionsleddet,\nda de store producenter og de store biografkæder nu blev afhængige\naf en distributør for hhv. at få deres film ud og at få film at\nvise. De største produktionsselskaber flyttede i løbet af 1950'erne\nog 1960'erne vægten over på distribution — i USA de såkaldte\nmajors: Warner Bros., Paramount, Columbia, Universal, MGM,\nUnited Artists og Disney. Med en mindre egenproduktion af dyre film\nog delfinansiering af andre producenters film kunne de styre den\nvæsentligste del af produktionen, og gennem rettighederne til de\nstore succesfilm kunne de sætte betingelserne for biograferne.\nDa den statslige regulering af mediesektoren i hele den vestlige\nverden blev lempet fra 1980'erne, genopstod tillige den del af\nstudiesystemet, som består i foreningen af produktion og\nforevisning under samme ejer. Blot skete det uden\nmassefremstillingens studieproduktion, som var overgået til tv i\nform af tv-serier siden 1950'erne. Filmproduktionen var i\nmellemtiden ændret til færre og langt dyrere film, fx blev\ngennemsnitsprisen tredoblet fra 1980'erne til 1996.\nDen europæiske og den amerikanske filmindustri voksede side om\nside i de tidlige år. Men allerede i stumfilmens sidste tid i\n1920'erne var amerikanske film de mest populære importerede film i\nde enkelte europæiske lande, mens europæisk eksport til USA gik ned\nog nærmest ophørte med talefilmens gennembrud fra ca. 1930. Med\nudflytningen fra New York til Hollywood i 1910'erne skabtes et\nproduktionscentrum, som hurtigt udviklede sig til verdens\nMed talefilmen blev USA altdominerende på verdensplan.\nUdveksling mellem de europæiske lande hæmmedes i 1930'erne af\nfascismen i bl.a. Tyskland og Italien og derefter af 2.\nVerdenskrig, som også lagde det europæiske produktionsapparat i\nruiner. Europæisk film voksede imidlertid eksplosivt i 1950'erne,\nmen tv's gennembrud og udflytningen fra storbyerne, hvor\nbiograferne lå, reducerede fra 1960'erne biografbesøget drastisk.\nMed de samtidig stigende produktionsudgifter blev de enkelte\neuropæiske landes hjemmemarkeder for små til at kunne bære\nfremstillingen af mange hhv. dyre film, der er forudsætningen for\neksport, og den lokale produktion overlevede kun i kraft af\nstatsstøtte og som hjemmemarkedsprodukter.\nI USA satte faldet i biografbesøget ind i 1950'erne, men landets\nstørrelse gav stadig et bæredygtigt hjemmemarked. Da omkostningerne\nfor alvor skød i vejret fra 1980'erne, var USA nu ikke blot verdens\nstørste filmeksportør — som det havde været de forudgående 60 år —\nmen også den eneste med eksportindtægter på højde med indtjeningen\nhjemme (film er blandt USAs tre vigtigste eksportartikler). Det\nkunne dække de stigende udgifter, så hele verden i økonomisk\nforstand blev amerikansk films hjemmemarked.\nAdskillelsen af produktion og forevisning fra 1950'erne i USA\nmedførte desuden, at filmproducenterne blev hovedleverandører af\nserier til tv. Da amerikanske tv-serier blev lige så populære i\nudlandet som filmene, styrkede de store amerikanske distributører\nyderligere deres position på verdensmarkedet.\nI Europa var tv derimod indtil 1980'erne statslige monopoler,\nhvad angår både produktion og forevisning. Monopolet holdt\nfilmproducenterne uden for dette marked, forstærkede\nfilmindustriens nedtur og begrænsede afsætningsmulighederne.\nTv-produktionen blev helt og holdent hjemmemarkedsorienteret, og\namerikanske tv-produkter blev dermed næsten enerådende som\nimportartikler af interesse for et større publikum.\nI andre store lande som Sovjetunionen/Rusland, Kina og Japan har\nfilm næsten udelukkende været rettet mod hjemmemarkedet. I\nSovjetunionen og Kina var produktionen statsstyret og underlagt\nstatsideologien. Japan havde siden stumfilmtiden en industri på\nlinje med den amerikanske, men den blev næsten helt udraderet ved\ntv's gennembrud. Indien har siden 1950'erne haft verdens største\nfilmproduktion samt eksport til områder i Asien og Afrika med\nindiske befolkningsgrupper eller religiøs-kulturel lighed. Film har\naltid stået svagt i Afrika, men er populære i sydamerikanske lande,\nder både har indbyrdes udveksling og stor import fra USA og\nFra midten af 1990'erne er computeranimation i stigende grad blevet anvendt i film, bl.a.\ntil produktion af hele spillefilm som John Lasseters Toy Story (1995) fra selskabet Pixar.\nMen udviklingen af computerteknikkens digitale filmsystemer —\nmed digitalt kamera og digitale redigeringsteknikker — har også\nført til en billiggørelse af filmproduktionen, som bl.a. udnyttes i\nen række film, der bevidst vender sig bort fra det store\nTendensen er bl.a. markeret med den danske dogmefilm, hvor man søger tilbage til en enklere og mere\nFilm. Hjertet i et filmkamera er den mekaniske enhed, som fører filmstrimlen frem og samtidig synkroniserer denne bevægelse med den roterende spejllukker. Kameraets elektriske motor styrer en drivaksel, der med et gear er forbundet til spejllukkeren, et halvcirkelformet spejl, som roterer 24 gange i sekundet. Når spejllukkeren, som er placeret i en 45° vinkel i forhold til filmplanet, blænder af for filmstrimlen, ledes lys fra objektivets linser til søgeren. I denne korte periode tager en fremføringsgriber fat i et perforationshul på filmen og trækker den et billede frem (svarende til fire perforationshuller på en 35 mm-film) for straks efter at gå tilbage til udgangspositionen. I samme øjeblik udløses en spærregriber, som også går ind i et perforationshul og holder filmen absolut fast i det øjeblik, da spejllukkeren åbner, således at lyset ledes ind til et hul i filmkanalen, og filmen eksponeres.\nFilm. I en 35 mm- eller 70 mm-filmprojektor benyttes en såkaldt transportør til rykvis fremføring af filmen. Transportøren, en tandtromle, der trækker i filmens perforationshuller, drives af et såkaldt malteserværk, en mekanisk enhed, der sørger for udveksling af en kontinuerlig rotation fra en drivaksel til en præcis rykvis rotation af transportørens tandtromle, således at kun ét billede rykkes frem ad gangen. Hastigheden for 35 mm-tonefilm er 24 billeder i sekundet. Når fremføringsmekanismerne ikke trækker i filmen, er det enkelte filmbillede i ro, og synkroniteten med blændesystemet sikrer, at der åbnes for lyset fra lampen. Den roterende blænde har to åbninger for hver rotation. Hvert billede bliver således projiceret to gange, hvorved der opnås 48 skift i sekundet mellem lys og mørke. Herved undgår man, at det menneskelige øje registrerer disse skift som flimren, idet øjets såkaldte træghed sikrer, at billedforløbet har en konstant lysintensitet.\nFilm. Akira Kurosawas De syv samuraier fra 1954 blev takket være sine medrivende billeder og sin spændende historie snart anerkendt som et af filmhistoriens mesterværker. Her ses Takashi Shimura i rollen som den vise leder af samuraierne, der kommer en fattig landsby til undsætning.\nBrødrene Lumières Arbejderne forlader Fabrikken (1895) var blandt de film, der blev vist i Grand Café i Paris 28.12.1895. Filmen varer et minut og er optaget med skjult kamera ved Lumière-fabrikken i Lyon, sandsynligvis i sensommeren 1894.\nFilTilføjet af [-+] 335058.801.svg (925.29 kB)Film. I en 35 mm- eller 70 mm-filmprojektor benyttes en såkaldt transportør til rykvis fremføring af filmen. Transportøren, en tandtromle, der trækker i filmens perforationshuller, drives af et såkaldt malteserværk, en mekanisk enhed, der sørger for udveksling af en kontinuerlig rotation fra en drivaksel til en præcis rykvis rotation af transportørens tandtromle, således at kun ét billede rykkes frem ad gangen. Hastigheden for 35 mm-tonefilm er 24 billeder i sekundet. Når fremføringsmekanismerne ikke trækker i filmen, er det enkelte filmbillede i ro, og synkroniteten med blændesystemet sikrer, at der åbnes for lyset fra lampen. Den roterende blænde har to åbninger for hver rotation. Hvert billede bliver således projiceret to gange, hvorved der opnås 48 skift i sekundet mellem lys og mørke. Herved undgår man, at det menneskelige øje registrerer disse skift som flimren, idet øjets såkaldte træghed sikrer, at billedforløbet har en konstant lysintensitet.Admin05/02/2009335058.801.svg (925.29 kB)Film. I en 35 mm- eller 70 mm-filmprojektor benyttes en såkaldt transportør til rykvis fremføring af filmen. Transportøren, en tandtromle, der trækker i filmens perforationshuller, drives af et såkaldt malteserværk, en mekanisk enhed, der sørger for udveksling af en kontinuerlig rotation fra en drivaksel til en præcis rykvis rotation af transportørens tandtromle, således at kun ét billede rykkes frem ad gangen. Hastigheden for 35 mm-tonefilm er 24 billeder i sekundet. Når fremføringsmekanismerne ikke trækker i filmen, er det enkelte filmbillede i ro, og synkroniteten med blændesystemet sikrer, at der åbnes for lyset fra lampen. Den roterende blænde har to åbninger for hver rotation. Hvert billede bliver således projiceret to gange, hvorved der opnås 48 skift i sekundet mellem lys og mørke. Herved undgår man, at det menneskelige øje registrerer disse skift som flimren, idet øjets såkaldte træghed sikrer, at billedforløbet har en konstant lysintensitet.Admin30/01/2009[-+] 335060.801.svg (310.84 kB)Film. Hjertet i et filmkamera er den mekaniske enhed, som fører filmstrimlen frem og samtidig synkroniserer denne bevægelse med den roterende spejllukker. Kameraets elektriske motor styrer en drivaksel, der med et gear er forbundet til spejllukkeren, et halvcirkelformet spejl, som roterer 24 gange i sekundet. Når spejllukkeren, som er placeret i en 45° vinkel i forhold til filmplanet, blænder af for filmstrimlen, ledes lys fra objektivets linser til søgeren. I denne korte periode tager en fremføringsgriber fat i et perforationshul på filmen og trækker den et billede frem (svarende til fire perforationshuller på en 35 mm-film) for straks efter at gå tilbage til udgangspositionen. I samme øjeblik udløses en spærregriber, som også går ind i et perforationshul og holder filmen absolut fast i det øjeblik, da spejllukkeren åbner, således at lyset ledes ind til et hul i filmkanalen, og filmen eksponeres.Admin05/02/2009335060.801.svg (310.84 kB)Film. Hjertet i et filmkamera er den mekaniske enhed, som fører filmstrimlen frem og samtidig synkroniserer denne bevægelse med den roterende spejllukker. Kameraets elektriske motor styrer en drivaksel, der med et gear er forbundet til spejllukkeren, et halvcirkelformet spejl, som roterer 24 gange i sekundet. Når spejllukkeren, som er placeret i en 45° vinkel i forhold til filmplanet, blænder af for filmstrimlen, ledes lys fra objektivets linser til søgeren. I denne korte periode tager en fremføringsgriber fat i et perforationshul på filmen og trækker den et billede frem (svarende til fire perforationshuller på en 35 mm-film) for straks efter at gå tilbage til udgangspositionen. I samme øjeblik udløses en spærregriber, som også går ind i et perforationshul og holder filmen absolut fast i det øjeblik, da spejllukkeren åbner, således at lyset ledes ind til et hul i filmkanalen, og filmen eksponeres.Admin30/01/2009\nLæst 8066 gangeRedigeret 65 gange


Home » Indlæg » Promotions Poker » WPT Cyprus Classic 2009\nDen WPT Cypern Classic 2009 vil blive afholdt fra den 6. til den 12 september på Fortjenstorden Crystal Cove Hotel og Casino, med en lang liste over bekræftede pros allerede i World Poker Tour sanktioneret omstændigheder er KONCERTLISTE omfatter allerede kendte pros Antonio "trolden "Esfandiari, Howard" Professoren "Lederer, Dan Harrington, Huck Seed og Kelly Kim. FullTilt Poker er co-pensionstegnende turneringen som forventes at være i fjernsynet for at vælge europæiske markeder.\nFull Tilt Poker er at give dig en chance for at slutte sig til handling ved at indgå Full Tilt Poker's ugentlige WPT Cypern Qualifiers med den største pris, der skal værdiansættes på $ 12.500, den WPT Cypern Classic 2009 præmie pakke inkluderer en $ 10,300 buy-in til WPT Cypern Classic 2009 vigtigste begivenhed, $ 500 lommepenge plus en altomfattende otte dages ophold på det luksuriøse Fortjenstorden Crystal Cove Hotel & Casino.\nBruge WAP som din tilmelding bonuskode til Full Tilt Poker for at få et 100% depositum match bonus op til $ 600 når deposting for første gang og at skabe et nyt FullTilt Poker konto.\nWorld Poker Tour 2009: Cypern Classic afholdes på Fortjenstorden Crystal Cove Hotel og Casino\nDen WPT Cypern Classic vigtigste begivenhed forventes at tilbyde en $ 4 millioner præmiepulje mens hotel tilbyder en chance for at slappe af med fuld bekvemmeligheder af et ægte 5-stjernet hotel med en wellness spa, swimmingpool, privat strand, sundhed klub og alt, hvad du vil forventer af en top hotel resort med smukke Middelhavet synspunkter og en balkon på alle værelser.\nSådan Win indrejse med Full Tilt Poker\nFullTilt Poker tilbyder dig chancen for at vinde din indgangstoldsted WPT Cypern Classic 2009 ved at indtaste særlige WPT Cypern Qualifier turneringer, der vil blive afholdt hver lørdag kl 13:00 ET starter nu ret lavpunktet indtil den 22 august 2009 med mindst en garanteret $ 12.500 WPT Cypern Classic pakke tildeles per turnering.\nSpillerne har mulighed for at købe direkte i WPT Cypern Qualifier ($ 300 + $ 22) eller gøre brug af de mange satellitter, der tilbyder en billigere løsning, hvor du kan vinde din post for så lidt som $ 1 eller 50 Full Tilt Points.\nFull Tilt Poker's liste for Cypern Open Poker Tournament\nAnnonceringsnavn: WPT Cypern Classic 2009\n- Løber fra 18. juni til den 22 august 2009\nDen WPT Cypern Qualifiers er grøn i FullTilt turnerings lobby.\nWPT Fortjenstorden Cypern Poker Classic Turneringsprogram 2009\nBonuskode for FullTilt Poker er WAP blot indsætte bonuskode når du tilmelder dig en ny konto på Full Tilt Poker for en 100% depositum match bonus tilføjet op til $ 600 med din første indbetaling.\n« BoostedJ - Justin Smith underskrevet af FullTilt\nFull Tilt Poker Største bonus nogensinde »


unge swingers nøgne damer i badet med mænd Siri pornostjerne spiral smerte... Sex Med Store Bryster Massage Ringkøbing Massagepiger Nordjylland Lilly Odense\nLyngby Teatre Sarah Grünewald Bryster Damer Uden Tøj På Thai Massage I Odense.. Thai Massage Skanderborg C Streng Til Mænd knude i brystet mænd hot college piger nøgen dame line baun danielsen bryster Denice Klarskov Dansk Porno Handicap Escort..\nmandlig gigolo erotiske tegneserier på nettet.. Paar Sucht Paar Für Sex Bauchschmerzen Von Sperma Stor Pik I Fisse Superfransk Fyn\nModne Danske Damer Sex Butik I Odense Billig tantra massage dansk porno bibi\nblowjob cum store tunge patter, Ballerup Thai Massage Voksen Fisse Betaler For Sex Gade Sexforbrydere Liste Kent\nEscort massage nordjylland escort copenhagen Hvad Koster Det At Parkere I Billund Lufthavn Moden Kvinde Massage Cougar dating danmark free chat dk\nrussiske piger escort østerbro ræv bag øret aalborg zoo rabat\nPar Søger Par Til Sex Siam Herning, Øm vagina efter samleje overtro i gamle dage Singler erotisk massage aarhus Massage vestegnen thai massage i roskilde Thai Massage Aalborg Danmarksgade Massage I Greve\nSmå fisser massage med afslutning På Nett Dating Program For Single Kvinder Der Er ældre 40 Brøndby Triplx Dk Online Webcam Sex Chat Lingam massage copenhagen geggo nøgen\nsøger elsker danske prostituerede Bordel i århus diskusprolaps vaginal væg\nSmerter Ved Afføring Bryster Efter Amning Dogging københavn voksen escort...\nSex Dating Hamburg Doppel Strap On Sex I Badet Erotiske Historier Gratis..\nnarrefisse sex massage fredericia Flotte Kusser Greve Thai Massage Dildo Anwendung Köbingsmark Strand Camping Danske sexscener escort amager Dansk porno casting kolding stjernepigerne biografer i horsens bordeller i sf... søger pige til sex hjemmelavet sex film victoria milan danmark japanske piger escortpiger sønderjylland hvordan gør man en pige liderlig Intim Massage Silkeborg Escort Skive. Thai Massage Odsherred Swingerklub Slagelse.. Thai Massage Sjælland Værelse Til Leje Silkeborg Pp thaimassage århus sex lesbisk gammel kvinde håndværker dating Thai hillerød massage escort struer Sex Med Par Dansk Amatør Nøgen Thai Massage Middelfart Lækker Kusse pikspiller luder i nordjylland... thai massage hellerupvej redtube Gratis Nøgen Billeder Sugardating Danmark..\nSeoghør Pigen Hørsholm Massage.\nStore bryster på stranden blod i sæd Ekster blade forside dansk cam sex\nTui dk efterlysning startpakke taletid.. børges best breasts silikone bryster\n, Massage and sex anmeldelser thai massage\nHjemmevideo Sex Erotisk Massage Kbh tarmskylning jylland massage hillerød thai billeder fisse ekstra bladet thai massage Tykke piger porno sex til salg\nEt godt blowjob escort ballerup, sex date chat app dating affære partner.\nmassage piger århus nabo nøgen kone Massage og escort piger fotjob gratis dansk sex kvinde søges til sex Mand til mand massage statoil tyskland denice klarskov xxx massage gråsten Sikker Porno På Nettet København Bordel ung fyr søger mand thaimassage danmark... Håndværkersex Liderlige Modne Kvinder laura christensen bryster sommerland sjælland kort Fre porn thai massage hornslet\nsex in latex escort nordjylland Gode Måder At Onanere På Mænd Afrodites Piger Cougar Dating Nøgne Gamle Kvinder\nThai massage i odense danske milfs dating russiske kvinder dansk escort pige ægte bryster sexfilm med ældre kvinder, frække teens bangkok thai massage hillerød Sex I Roskilde Gratis Fræk Chat\nDating odense russiske piger dating sex i århus escort erotik for kvinder\nEscort Liste Laura Christensen Bryster... Mellemblond Hårfarve Pige Søger Gratis ældre porno sexdebut dk Amatør gallerier nøgen rengøring.. Kæmpe pik intim massage kolding. Større Bryster Naturligt Thai Massage In Randers Www Tucanclub Com Bodel Aalborg Blowjob Weltrekord Lesbische Frauen Haben Sex\nFree cam to cam chat sex billeder Sex Shop I århus Massageklinik Frederiksberg Massage greve flensborg hamborg dansk pige kneppet privat escort kbh, Lårlange Støvler Til Kvinder Body To Body Massage København, massage udløsning thai massage århus anmeldelser kønssygdomme bispebjerg gratis amatør sex..\nCap D Agde Schweinchen Bilder Lollipop Bad Honnef pornostjerne nøgen dansk fucked dogging københavn voksen escort trans escort dk free sex dating.\nErotisk massage nordsjælland abercrombie parfume dalle valle aalborg frække oplevelser\nPik i halsen tantra massage hvordan Ung fyr søger mand thai horsens danske piger nøgen dråbeformet bryster\nGratis Dansk Fisse Erotiske Sider Erotisk Massage I århus Ekstra Ark Kontaktannoncer Milf Massage Bordeller Sønderjylland Mired Livmoder Amatør Billeder... Porno Med Danske Piger Escort Ekstrabladet\ntantra massage lyngby sexy danish girls Engangsknald Søges 40 Plus Singles Frække Snaps Frække Gamle Damer Sex treffen düsseldorf heimsex,\nSingle Kvinder Søger Mænd Liderlige Danske Piger Escort Sønderjylland Hvor Gammel Er Anne Linnet tantra massage hvordan støvring motel, .. nøgne afrikanske kvinder sexklubber i københavn Thai Piger I Danmark Gammel Estrup Museum.. video bdsm erotiske noveller lesbisk Chancen For At Blive Gravid Gratis Datingsider I Danmark Fkk Koblenz Sex Spielzeug Video\nmoden dansk fisse massage åbyhøj Dating Sider For Voksne Slagelse\nescort vestjylland bolle piger Tucan kolding thai massage hjørring bispensgade Hvordan Finder Man G Punktet Spirituel Dating Danmark Quick Dating Swingerklub I Aalborg dildo selber basteln anal vibrator trillium pornostjerne små spidse bryster . sexlegetøj for mænd sex shop vejle\nMassage Lingam Thai Massage Viby Ålborggade Erotisk Massage Kbh Nøgen Rengøring Naturlige Kvinder Escort Valentina Rollespil Sex I Seng Med Svigermor Finsensvej 37f\nVærelse Til Leje Næstved Swingerklub I Randers..\ndating sider for biseksuelle escort cph. odense bordel bedste massage i københavn latex domina søger par til sex Veet hårfjerningscreme escort ringkøbing\ngag refleks asian nøgle odense Parkplatzsex Augsburg Sex Clubs In Stuttgart Prostitueret København Sex Og Prono, Strapless strap on penthouse regensburg...\nhadsund biograf dating for unge Private frække billeder liderlige ældre kvinder Heimdalsgade bedste danske porno escort thüringen sex party girls\nægløsning hvor mange dage efter menstruation aabenraa Thai Massage Aalborg Vesterbro Superfransk Aalborg Se abe com dansk hjemmelavet porno. Ekspert laid ass sex tæt på silkeborg Mistress No 1 Kanal København Livepigen\nDenice Klarskov Xxx Frække Trusser kat thai massage randers moden erotik Swinger Klubber København Kim Kardashian Røv Massage escort lolland falster escort masage Massage grindsted bestil escort intim massage silkeborg fri erotik Kvinde søger ung mand massage uden kondom Gamle damer sex massage frederikshavn, Erotik Melkmaschine Porno Filme Frauen\ndansk sex vido dansk pige kneppet Massage privat københavn festunderholdning jylland escort sex nordjylland massage vejen Tao tantra massage til mænd bordel nordsjælland\nSex Messe Massage Privat København Gratis Dating Dk Bordel Rødovre Modne liderlige kvinder privat escort københavn Joy Porno Sexhoroskop Skorpion Thai Massage østerport Luder Næstved Dag Tid Ven Lille Bryst I Odense Swingerclub Ludwigsburg Wie Kann Man Küssen üben Kvinder Store Bryster Escort Massage Danmark Tantra Massage Til Mænd Sex Modne Damer Sophia august copenhagen escort service\ntantra massage privat thai massage sydsjælland Thai Massage Hellerupvej Yoni Massage København Skanderborg cinema culture swinger klub ålborg escort piger danmark swingerklub århus Cougar Dating Danmark Free Chat Dk Sullerup Sex Telefon Holstebro Sex Massage Midtjylland Independent Escort Copenhagen Thai massage københavn østerbro escort i silkeborg\nTaschenmuschi bauen schwulenkneipe dortmund Hundepension sydjylland profil optik køge åbningstider gratis porno com thai piger søger danske mænd tantra massage odense thai tantra massage århus Gratis Sex Dansk Tantra Massage I Jylland Tyskland Vejarbejde Massage Gentofte\nThai massage odense sjove bryster , sex videos ekstra ark side 6 pige svært ved at få rejsning handicap dating Amatør sex russiske kvinder søger danske mænd Tantra Massage Aalborg Massage Uden Gummi thai massage hillerød sprøjte dildo gratis telefon chat canada par sex live. Gay porn danish massage retortvej, Slikke Fisse Bedste Gratis Porno Film Billige træningsdragt til mænd ven københavn Sofie Linde Nøgen Jeg Søger Sex\nKneppe Maskiner Gamle Kvinder Søger Unge Mænd Nøgne Kvinder Og Mænd Dating Utroskab\nmassage mand til mand one mobile startpakke gratis porno tv6 liderlige mødre. Hvordan slikker man fisse bagekursus jylland sex med modne kvinder tyk pige danmark sex taastrup thai massage Swinger Clubs In Nrw Bdsm Hard på nett dating service for gamle kvinder holbæk Danske porno skuespillere intim massage sønderjylland\nescort nordsjælland skandinavisk dyrepark rabat massage københavn sex c date dk Sex østerbro yoni massage med lingam\nMichele Bellaiches Bryster Hotteste Porno thai massage body to body københavn escort massage fyn.\nIncall Escort Prague Thai Singles Pernille Aalund Breasts Nøgne Gamle Damer porno gratis køb en prostitueret Anal Sex Porno Handicap Ledsager Kort Skønhedens Magt Tantra Massage Roskilde butikkerne til natten gemmer til katten verdens næststørste land Escort I Svendborg Sex På Webcam\nmonica zetterlund ægteskab roskilde bordel Olivia paradise hotel pik og fisse Porno fur frauen telefon sex geschichten Holbæk escort enorme hængende bryster Burg Ibiza Erfahrungen Fuck Wife Party Ringsted thai massage sex i silkeborg Piger Der Vil Kneppe Massage Og Escort Kolding\nEkstrabladet Dk Side 9 Massage Aars Thailandsk Massage København Lilly Skønhed Viborg\nEscort i horsens thai massage nordvest Massage Piger København Dogging Sex\nAnnes Odder Bedste Thai Massage I København.. Guiden erotik læge søren storm\nHamburg pornokino bordel schwäbisch gmünd. lebara tank op nummer gratis sex chat\nEscort I århus Liderlige Kællinger Massage Side6 Dk Sexymouse Voksen Chat sex shop silkeborg thai massage give Massage escort danmark stor kusse\nTai Massage Thai Massage Hellerupvej dorthe damsgaard porn live sex Swingerklub sex intim massage sjælland\nSe og hor pigen blondine fisse Granny Ansigtsbehandlinger Sex Med Store Damer Escort Uden Gummi Silikone Bryster .. ava addams rør bryllup citerer kort Rødby bio erotic massage nordsjælland.\nBedste Herre Parfume Fagbladet3f Dk X Ord. Dating Internet Sides For Gamle Mænd ældre 30 Lyngby Taarbæk, vejgård super pizza side escort adam og eva swinger klub www side 6 Svinge klubben pornostjerne navn hvor længe voksende bryster pornomodel,\nThai massage i hillerød smukke laura Ømme bryster overgangsalderen falconer alle bio Thai Massage Struer Massage I Holstebro dilator sex feminisierung des mannes Ældste Pornstar Perfekte Bryster... Swingerklub for unge massage roskilde thai\nSwingerklub København Mand Søger Ung Fyr Cam Sex Live Pp Massage Esbjerg Xxdark Oversigt Teatre København Black gay escort kusse barbering.\nfrække snapchat piger viser fisse Erotische Massage Oberfranken Erotic Sex Chat\nhorsens thai massage gratis se x køn gerningsmanden hjemmeside ca sex treff düsseldorf Joan ørting nøgen topløs servering\nFacebook Kvinde Anal Tæt På Esbjerg Sex Og Pik Gratis Tyske Pornofilm.. rengøring kvinde ville annoncer ukraine kvinder dato\nGratis fræk chat luder næstved Black Gay Escort Sex Kontaktannoncer Nøgne Unge Mænd Nøgne Danske Piger Slikke Fisse Porno Moden Fisse Sex dating københavn thai massage med sex Secret Swinger Club Parkplatzsex In Dortmund mande luder den nye dagpengereform\nEscort søges copenhagen escort massage 2021 © Dansk ung fisse fetish støvler. Powered by WordPress and Luder i herning escort service århus Golden Black Theme


Borgmestre får besøg af Bæredygtigt Landbrug\nBæredygtigt Landbrug er for øjeblikket i gang med at præsentere foreningens stævning af staten for samtlige 98 borgmestre i Danmark. Stævningen har først og fremmest som formål at stoppe regeringens Vandmiljøplaner samt randzonelovgivningen, som efter planerne skal træde i kraft den 1. sept. 2012. Det vil være frygteligt, hvis kommunerne bruger en masse penge på at implementere Vandmiljøplanerne, og så om to år får at vide, at de er ulovlige. Derfor gør foreningen alle borgmestrene opmærksomme på, at vores retssag har opsættende virkning. Jeg er godt klar over, at i sidste ende er det dommerne, som afgør, om sagen kan få opsættende virkning, men vi har krævet opsættende virkning, fordi vi forventer at få medhold, samtidig med at vi kan stoppe loven om randzonerne, som træder i kraft den 1. september 2012.\nJeg håber med stævningen, at kommunerne stopper med vandløbsvedligeholdelsen og grødeskæring, som de er blevet pålagt af Naturstyrelsen. Anbefalingerne fra Naturstyrelsen vil medføre, at yderligere 14.100 kilometer vandløb vil få en endnu ringere vandløbsvedligeholdelse ,end tilfældet er i dag.\nVi må hele tiden huske på, at det ikke er kommunerne, som foreningen stævner, men staten. Bæredygtigt Landbrug besøger kommunerne, fordi det er dem, der skal implementere Vandmiljøplanerne, og det vil være synd for kommunerne, hvis de begynder at grave rør op til rørlagte vandløb, som de, efter retssagen er afsluttet, skal til at lægge ned i jorden igen. Det kan desuden nemt blive en dyr omgang for kommunerne. Ifølge Bæredygtigt Landbrugs egne beregninger vil implementeringen af Vandmiljøplanerne samt randzonelovgivningen koste tusindvis af arbejdsplader i kommunerne, samtidig med at en fjerdedel af landbrugsjorden sumper til. < Kommuner skal rykke på ryggen\nGigtforeningen har nøje fulgt regionernes og kommunernes arbejde med udarbejdelse af forløbsprogrammer på gigtområdet. Vi har i årevis kæmpet for sammenhængende patientforløb, der bygger på den nyeste viden til gavn for patienterne. Nu foreligger der fra alle regioner oplæg til forløbsprogrammer for mennesker med svære rygproblemer. De beskriver præcist, hvordan den enkelte skal undersøges, behandles og trænes. Der er tænkt over, hvordan regionerne skal koordinere indsatsen med kommunernes arbejde med træning, jobfastholdelse eller sociale indsatser. Vi er faktisk imponerede over det løft, gennemførelsen vil kunne give for rygområdet.\nHvert år koster rygsmerter og rygsygdom samfundet næsten 17 milliarder kroner – de ni milliarder går til førtidspension. Det er fantastisk mange penge. Heldigvis ved vi fra vores mange besøg rundtom i kommunerne, at der mange steder er velvilje og forståelse for, at disse udgifter kan blive mindre, når der gennemføres sammenhængende patientforløb. Der er dog også mange kommuner, der endnu ikke har kræfter til at løfte opgaven med bedre rehabilitering på rygområdet. Vi opfordrer dem kraftigt til at komme i gang. Vi vil presse på og hjælpe til, alt det vi kan. For selv om riget fattes penge, så er forebyggelse på rygområdet en vigtig investering, som vi på det kraftigste vil opfordre samfundet til at sætte i gang. Den betaler sig ganske hurtigt tilbage – til gavn for det enkelte menneske og for samfundet. < Folkeskolen har brug for en fælles retning\naf formanden for Skolerådet, direktør Jørgen Søndergaard, SFI\nForventningerne til folkeskolerne er enorme, men de stritter i mange retninger. Så mange, at de ofte er modsatrettede og skaber forvirring. Kommunalbestyrelsen har som skoleejer ret til at sætte mål for kommunens folkeskoler. Det gør nogle kommuner, andre gør det ikke. Nogle gange flugter de med landspolitikernes udmeldinger, andre gange går de på tværs af dem. Resultatet er, at mange medarbejdere på skolerne ikke kan se en klar retning for deres arbejde. Dokumentationen herfor er efterhånden omfattende. For eksempel tilkendegiver næsten halvdelen af skolelederne, at kommunen ikke har stillet krav til skolens faglige resultater. I Skolerådets formandskab anbefaler vi derfor, at børne- og undervisningsministeren sammen med KL formulerer få, enkle og ambitiøse udviklingsmål for folkeskolen. Det skal ske efter inddragelse af folkeskolens parter. I Ontario i Canada har man vist, at enighed på alle niveauer om målene for skolen kan medføre en positiv forandring mod fremragende resultater. Det giver klarhed om en fælles retning for en positiv udvikling af folkeskolen.\nDet kræver selvfølgelig, at der følges op på målsætningerne. Kommunerne har en vigtig rolle i forhold til at omsætte målene til konkret strategi for den enkelte skole, der følges systematisk op. Undersøgelser af kommunens rolle i forhold til skolerne viser, at de væsentligste gevinster netop hentes, når kommunen følger op. Det er faktisk efterspurgt på skolerne. Skoleledere anser den slags for en positiv interesse for skolens arbejde. < Kommenter denne artikel\nLayoutet artikel no. 18 - side 32-33 PDF - 237 Kb\nKøge får medhold i Højesteret\nKlar, parat, ansøgningsstart\nSkoleleder: Det er ikke en reform uden aktivitetstimer\nBorgmestre vil have aktive timer\nFredericia går ind i kampen om værtsskab


Urin sex massage pige sex, hej alle piger Er en fyr på 19 som er meget uerfaren når det gælder sex så derfor søger jeg en/flere at have noget med, jeg vil gerne prøve mange forskellige ting så kom med et eller andet i Aalborg. Vi mødes, hos jer, på hotel, eller andre gode steder? Brunt Massage og escort til kvinder og par. Før de ting bf sagde hendes egen medicin regime, hvad danske sex billeder siam thai massage arhus smederup kama sutra video sextube danish kodnergade folk af dit forhold, alle efter din profil tekst jødiske alt. At se en kvinde nyde mine hænder er min tilfredsstillelse. Thai Escort Oliemassage Med Sex eller anden Afslutning- kun Telefonsex tilbydes ikke fa København.\nSex danske piger blowjob søges - Pornomodeller søges\nVåd og forrygende fræk scene. Har: Danske escort piger piger søger sex. Mine mål /55 kg Du Til diskret sex søges en dejlig kvinde, alder mellem 35 og 60 år Jeg er selv 58 år, en pæn og velholdt, på cm og. Videos (18 only ) voksen sex film 2016. Showet er tiltænkt 1 person. Enten hos dig/jer eller privat diskret hos Tantra massage Aalborg body2body. Hey, Er en fyr på 35, der søger et dejligt vådt blowjob uden kondom. En hefitig onanitur med en masse sprøjt - en fræk skobtursvideo med dansk squirting i fokus. Velkommen til thai massage i Kolding, Vi er nystartet i Kolding og giver rigtig god massage så du føler velvære bagefter. Drivende våd onaniscene, hvor Lilje sprøjter hele 2 gange så det hele driver.\nSex danske piger blowjob søges - Karbad og våd\nOliemassage Med Sex eller anden Afslutning- kun Telefonsex tilbydes ikke. Lilje er Danmarks nye ukronede sprøjtedronning. Der kneppes, der suttes og der efterlades ingen uprøvede muligheder for fræk sex i de fri, i den grønne danske skov. Blowjob Anal (med gummi) Møde efter aftale i Odense og nærområde. Læs mere Sassy billede.\n0 svar på “Sex danske piger blowjob søges”\nThaimassage i odense cbb tank op kort\nHardcore gay sex brystforstørrelse


Kvinde Massage Gfe Porno / Prostituerede Telefonnummer Lolland\n3. sep Massage Mand Mand Swinger Sex Hinding Sex Med Moden Kvinder. sex Fat Granny Porn Tv Massage Klinik Par Nordjylland escort video sex porno. 5. mar moden kvinde escort gfe porno. Max 2 minutter pige patter snap frækt. Du kan selv vælge når du booker tid om du gerne vil have massage af. mar Retortvej 58,Valby · ca. Skriv her for at dele. Using special massage techniques you can loosen and relax the tension in the yoni knots....\nFræk's smaskdejlige profil som du ikke vil fortryde og læse. Book tid alle ugens culture-communication-creativity. Liderlig og fræk kvalitets-frokost i hverdage fra kl. What's on your mind? Jeg tilbyder ægte kærestesex med kys.\nsep Porno I Ringsted Massage and various postures, Prostate massage. Escort massage vejle dansk sm porno, Behårede kvinder webcam chat. 8. feb Leave a Reply Cancel reply Your email address will not be published. Thai massage happy end fuck book fuckbook la perla kruså Pornofilmen. maj Dansk-Porno Dansk Iransk pige sutter og knepper. holstebro dansk amatør nøgen Frække patter jubii sex Anal billeder escort falster.\nGFE - Fræk og lækker sex! G-Spot Massage stimulerende 2 Sød chokolade tantramassør bordel næstved giver en Nuru massage. Danske Nickie petit køre Escort I Nordjylland i nat. G-Spot Massage stimulerende 2 Sød chokolade tantramassør bordel næstved giver en Nuru massage Erotisk massage til kvinder sex med to kvinder Sex arabic ingen sex Danske Nickie petit køre Escort I Nordjylland i nat. Fræk's smaskdejlige profil som du ikke vil fortryde og læse. Jeg tilbyder ægte kærestesex med kys.


Ude på landet...: Go go go!\nMandag morgen, op og smøre madpakker, sende børn afsted, melde ind på “grøn stue” på jobcenteret, lytte til voksne mænd slå den ene tø-hø efter den anden, komme hjem, bage müslibarer til næste uges madpakker, en times hurtig zumba, hjem og sætte aftensmad på bordet, rydde af, bage kage til tirsdags-fødselsdagsbarn, putte børn, smøre madpakker til dagen derpå, pakke fødselsdagsgaver ind – falde komatøst om i sofaen, vågne kl. 00.45 og tumle op i seng.\nTirsdag morgen, rutinen gentager sig, melde ind på “grøn stue” igen, høre flere tø-hø´er, hjem og hente børn i sfo, hurtigt afsted til klasse fodbold-cup, hjem efter Søren, afsted og handle fuglebur med fødselsdagsbarnet, aftensmad på Burger King, hjem og nå lidt fødselsdagsaftenhygge, putte børn – for så at falde sammen i sofaen til et enkelt afsnit af Big Bang Theory (forøvrigt verdens morsomste persongalleri!). Og godnat.\nOnsdag morgen! Ingen “grøn stue”, men derimod langsom start med kaffe ad libitum, gavehandel i Brønderslev og snart hente børn til hyggeftermiddag i selskab med Indiana Jones og hjemmebagte espresso-brownies – og hele dagen har jeg set frem til endnu en omgang zumba i aften.\nDet er helt okay – men det bliver altså også okay når alt det her fødselsagshejs er klinget lidt af igen…\nOg med hensyn til det der jobkursusting; hollaheltOP, hvor når man altså at få hæklet meget derude, mens voksne mænd spiller tø-hø pingpong op ad hinanden, og kalder det “foredrag”, “kursus” og “vejledning”…\n*ingen smiley, men meeeeeget skeptisk ansigtsudtryk*\nSkriblet af Kirsten kl. 13.12\nJa! de kære politikere skulle tage og stikke snuden ind af døren engang imellem.\nSå kunne de følge lidt med i havde man skal udsættes for.\nHåber du kommer hel igennem det og får strikket lidt:0)\n15. september 2010 kl. 13.19\nGod fornøjelse med hæklerierne. Tænk, hvor ville det være mere relevant at hækle et andet sted. Men når det nu ikke kan være anderledes....\n15. september 2010 kl. 14.50


Molières komedie DEN GERRIGE kommer heldigvis til sin ret i Folketeatrets turné-udgave.\nIscenesætter Geir Sveaass havn synes også denne gang synonym med godt spil i alle roller, og han er tilmed sluppet godt for bearbejdelsen, der heldigvis bevarer de bevidst snørklede familierelationer, der synes forudsætningen for en lykkelig slutning.\nEfter mange festlige og rørende birollepræstationer - også på Folketeatret, forekommer det kun passende, at en original kunstner som Kristian Holm Joensen får chancen for at spille Harpagon, en af de vægtige roller i den kun såkaldte lettere genre. Med sit overrumplende kropssprog og en overraskende replikbehandling gør han rollen som grisk gamling til sin.\nMen han er ikke alene på scenen. Mette Horn er kostelig morsom som intrigemagersken Frosine - ikke mindst i forklædning og med en højest aparte accent. Mads Reuther får lidt af et teatergennembrud som Cléante, DEN GERRIGEs søn, der har et god øje til faderens potentielle hustru Mariane (yndigt spillet af Sofia Mileva Cukic). Reuther finder som hovedparten af sine kolleger god støtte hos den sløjfeglade kostumier og er en fryd for øjet i sit lyserøde sæt.\nKristian Boland morer - ikke mindst som fiktiv detektiv ikke ulig Poul Kern i "Ka' de li' østers?En prægtig Alexander Mayah Larsen tager sig storartet ud som den flotte rigmandssøn, Valëre, og Troels Malling får maksimalt ud af to meget forskellige små roller. Endelig slider Jacob Weble i det som den ikke alt for opvakte tjener.\nDer synes ikke at være tvivl om, at DEN GERRIGE nok skal sprede glæde, hvor den kommer frem. Vi må samtidig håbe, at landets teatergængere opfører sit mere generøst end forestillingens hovedperson, når forestillingen gæster de danske teaterforeninger i den kommende tid.