Adfærdsmæssige effekter af brugerbetaling - PDF\nDownload "Adfærdsmæssige effekter af brugerbetaling"\n1 Astrid Kiil & Kurt Houlberg Adfærdsmæssige effekter af brugerbetaling En systematisk forskningsgennemgang af danske og internationale undersøgelser på sundheds- og ældreområdet fra\n2 Publikationen Adfærdsmæssige effekter af brugerbetaling En systematisk forskningsgennemgang af danske og internationale undersøgelser på sundheds- og ældreområdet fra kan downloades fra hjemmesiden AKF, Anvendt KommunalForskning Købmagergade København K Telefon: Fax: AKF og forfatterne Mindre uddrag, herunder figurer, tabeller og citater, er tilladt med tydelig kildeangivelse. Skrifter, der omtaler, anmelder, citerer eller henviser til nærværende, bedes sendt til AKF. Omslag: Monokrom, Lars Degnbol Forlag: AKF ISBN: I:\_08 SEKRETARIAT\_FORLAGET\_KHO\_5184\_5184_ADFAERDSMAESSIGE_EFFEKTER_BRUGERBETALING_03.DOC X Juni 2012 AKF, Anvendt KommunalForskning AKF s formål er at levere ny viden om væsentlige samfundsforhold. Hovedvægten ligger på forskning i velfærds- og myndighedsopgaver i kommuner og regioner. Det overordnede mål er at kvalificere beslutninger og praksis i det offentlige.\n3 Astrid Kiil & Kurt Houlberg Adfærdsmæssige effekter af brugerbetaling En systematisk forskningsgennemgang af danske og internationale undersøgelser på sundheds- og ældreområdet fra AKF, Anvendt KommunalForskning 2012\n4 Forord Det danske velfærdssamfund står over for store økonomiske og styringsmæssige udfordringer. Brugerbetaling er i forskellige sammenhænge nævnt som et blandt flere mulige svar på disse udfordringer. Ikke mindst har ældre- og sundhedsområdet været nævnt som mulige områder for ændret brugerbetalingspolitik. Der eksisterer imidlertid ikke et kvalificeret beslutningsgrundlag og en samlet viden om udbredelse af brugerbetaling, endsige om effekterne af brugerbetaling. AKF gennemfører i foråret 2012 tre projekter, som på forskellig vis bidrager til at etablere et vidensgrundlag, der kan tjene som grundlag for at kvalificere fremtidige beslutninger om brugerbetalingspolitik i det danske velfærdssamfund. Denne rapport præsenterer resultaterne fra det andet af tre projekter om brugerbetaling. Rapporten er en systematisk gennemgang af den kvantitative litteratur om de adfærdsmæssige effekter af brugerbetaling på sundheds- og ældreområdet. Rapportens primære sigte er at bidrage til en samlet forståelse af de dokumenterede effekter af brugerbetaling i en dansk såvel som international sammenhæng, og derved kvalificere debatten om fordele og ulemper ved brugerbetaling. I de øvrige rapporter rettes fokus mod henholdsvis de holdningsmæssige effekter af brugerbetaling samt en kortlægning af brugerbetalingspolitikken på ældre- og sundhedsområdet i Danmark og vore nabolande. Rapporten er udarbejdet af forsker, cand.oecon., ph.d. Astrid Kiil og programchef, cand.scient.pol., ph.d. Kurt Houlberg. Forskningsbibliotekar Lisa la Cour har vejledt i forbindelse med litteratursøgningerne og ydet assistance i forbindelse med indhentning af relevante studier. Projektet er finansieret af AKF. Astrid Kiil & Kurt Houlberg Juni 2012\n5 Indhold Sammenfatning Indledning og baggrund Forskningsspørgsmål Relevans Struktur Begreber og afgrænsning Teoretisk ramme Efterspørgselsmæssige effekter Sundhedsmæssige effekter og substitution Fordelingsmæssige effekter RAND-eksperimentet Eksisterende litteraturstudier Litteratursøgning Inklusionskriterier Søgestrategi Identifikation og udvælgelse af relevante studier Effekter på sundhedsområdet Efterspørgselsmæssige effekter Lægekonsultationer Hospitalsindlæggelser og ambulant behandling Receptpligtig medicin Forebyggende sundhedsydelser Sundhedsmæssige effekter og substitution Receptpligtig medicin Fordelingsmæssige effekter Lægekonsultationer Hospitalsindlæggelser og ambulant behandling Receptpligtig medicin Effekter på ældreområdet Efterspørgselsmæssige effekter Sundhedsmæssige effekter og substitution Fordelingsmæssige effekter Konklusion og perspektivering Perspektivering Litteratur English Summary... 66\n7 Sammenfatning Det danske velfærdssystem står over for et stigende udgiftspres som følge af en aldrende befolkning og udsigten til en længerevarende lavkonjunktur. Dette har i de senere år medført et øget fokus på, om man ved at indføre brugerbetaling på nye områder og udvide eksisterende ordninger kan dæmpe den individuelle efterspørgsel efter offentligt finansierede ydelser på sundheds- og ældreområdet samt bidrage til finansieringen. Målet med denne rapport har været at danne baggrund for en nuanceret og kvalificeret debat om konsekvenserne af øget anvendelse af brugerbetaling på sundheds- og ældreområdet ved at foretage en systematisk gennemgang af den kvantitative litteratur om de adfærdsmæssige konsekvenser af brugerbetaling på disse områder. Rapporten fokuserer på de adfærdsmæssige effekter af brugerbetaling på tværs af flere forskellige lande og gennemgår som sådan ikke effekterne af brugerbetaling indenfor rammerne af enkelte sundhedsvæsener så som det danske. Rapporten gennemgår den eksisterende forskningsbaserede evidens på sundheds- og ældreområdet med henblik på at skabe et overblik over i hvilket omfang brugerbetaling (1) dæmper den individuelle efterspørgsel efter de berørte ydelser, (2) medfører sundhedsmæssige effekter og substitution og endelig (3) giver anledning til fordelingsmæssige konsekvenser. Forskningsgennemgangen inkluderer kvantitative effektstudier offentliggjort i fagfællebedømte tidsskrifter og som working papers, videnskabelige afhandlinger, bøger og bogkapitler i tidsrummet fra januar 1990 til december For at sikre en rimelig grad af sammenlignelighed med hensyn til de institutionelle rammer afgrænses gennemgangen til studier udført i højindkomstlande. Litteratursøgningen og den efterfølgende udvælgelse af relevante studier identificerede en omfattende litteratur på sundhedsområdet, mens de adfærdsmæssige effekter af brugerbetaling på ældreområdet viste sig at være sparsomt analyseret. Hovedresultaterne fra gennemgangen af den empiriske litteratur kan sammenfattes som følger. Efterspørgselsmæssige effekter Med hensyn til de efterspørgselsmæssige effekter, så finder langt de fleste studier, at brugerbetaling reducerer forbruget af de berørte ydelser på individniveau og dermed har potentiale til at reducere de samlede udgifter. På sundhedsområdet finder den altovervejende del af de gennemgåede studier en reducerende effekt af brugerbetaling på forbruget af henholdsvis receptpligtig medicin, konsultationer i almen praksis, speciallægekonsultationer og ambulant behandling. Nedenfor opsummeres resultaterne for de studier, der har beregnet priselasticiteter for efterspørgslen efter forskellige typer af sundhedsydelser. Priselasticiteten defineres som den procentvise ændring i efterspørgslen som følge af en 1-procents ændring i den pris, der betales af brugeren. 7\n8 Priselasticiteter for efterspørgslen efter forskellige typer af sundhedsydelser Studie Land Befolkningsgruppe Type af sundhedsydelse Efterspørgslens priselasticitet Cockx & Brasseur (2003) Contoyannis et al. (2005) van de Voorde et al. (1999) Belgien Lavindkomstgruppe Konsultation i almen praksis Hjemmebesøg Speciallægekonsultation -0,06 for mænd -0,01 for kvinder -0,18 for mænd -0,08 for kvinder -0,14 for mænd -0,02 for kvinder Canada Ældre kronikere Receptpligtig medicin Fra -0,12 til -0,16 Belgien Hele befolkningen Konsultation i almen praksis Fra -0,12 til -0,16 Hjemmebesøg Fra -0,20 til -0,39 Speciallægekonsultation -0,10 Kim et al. (2005) Sydkorea Brugere af ambulant behandling Ambulant behandling i hospitalsregi -0,09 Ambulant behandling på klinik -0,18 Li et al. (2008) Canada Hele befolkningen Receptpligtig medicin Simonsen et al. (2010) Danmark Brugere af receptpligtig medicin Skipper (2010) Danmark Brugere af penicillin Penicillin Receptpligtig medicin -0,11 (-0,20 for lav indkomst) Fra -0,08 til -0,25 (afh. af modelspec.) Fra -0,18 til -0,35 (afh. af modelspec.) Det fremgår, at de estimerede priselasticiteter ligger i intervallet fra -0,01 til -0,39, hvilket betyder, at den individuelle efterspørgsel falder med mellem -0,01 og -0,39 procent som følge af en 1-procents stigning i den pris, der betales af brugeren. Desuden finder de danske studier af receptpligtig medicin, at efterspørgslen falder relativt mere for individer med lavere indkomst og uddannelsesniveau på tværs af modelspecifikationer. På ældreområdet finder de gennemgåede studier, at brugerbetaling reducerer forbruget af hjemmepleje. Ingen af disse studier har dog beregnet priselasticiteter for efterspørgslen grundet mangel på tilstrækkelig detaljeret information om brugerbetalingens størrelse. For henholdsvis hospitalsindlæggelser og ophold på plejehjem finder de gennemgåede studier ingen indikationer på, at brugerbetaling har en efterspørgselsdæmpende effekt. På disse områder tjener brugerbetaling således i højere grad til at flytte finansieringsbyrden fra de offentlige kasser til brugerne snarere end at reducere efterspørgslen efter den pågældende ydelse. Sundhedsmæssige effekter og substitution De sundhedsmæssige effekter af brugerbetaling er analyseret empirisk i et begrænset antal af studier. Samtlige af de gennemgåede studier på ældreområdet og flertallet af de gennemgåede studier på sundhedsområdet finder ingen sundhedsmæssige effekter af brugerbetaling på kort sigt. Dette resultat er dog begrænset af, at de gennemgåede studier benytter nogle relativt grove mål for befolkningens sundhed, idet der primært er set på dødelighed, ligesom ingen af de anvendte datasæt spænder over en tilstrækkelig årrække til at kunne sige noget om de langsigtede konsekvenser af brugerbetaling. Den empiriske evidens for, hvorvidt brugerbetaling på nogle ydelser inden for et givet område, men ikke på andre, medfører substitution fra ydelser med brugerbetaling til gratis ydelser, er blandet. Den mulige forekomst af substi- 8\n9 tution indikerer, at det er mere hensigtsmæssigt at indføre brugerbetaling i form af et mindre beløb på et bredt spektrum af ydelser end at koncentrere en høj grad af brugerbetaling på enkelte ydelser. Fordelingsmæssige effekter De empiriske studier, der belyser fordelingsmæssige effekter af brugerbetaling, bekræfter stort set entydigt, at brugerbetaling giver anledning til fordelingsmæssige konsekvenser. På finansieringssiden finder de gennemgåede studier, at brugerbetaling repræsenterer en ulige form for finansiering. Det er også tilfældet på de områder, hvor vi har højest brugerbetaling i Danmark i dag, f.eks. receptpligtig medicin. Den empiriske evidens indikerer ligeledes, at for sårbare grupper, herunder personer med lav indkomst og et stort behov for behandling og pleje, reducerer brugerbetalingen forbruget relativt mere end for den øvrige befolkning. Dette vil kunne modvirkes ved at lade brugerbetalingen afhænge af indkomsten, indføre et loft for brugerbetaling, hvorefter yderligere forbrug betales af det offentlige, eller fritage grupper med et særligt stort behov for den berørte ydelse. Perspektivering Med henblik på at perspektivere de budgetmæssige konsekvenser af at indføre brugerbetaling gives nedenfor et skøn over størrelsesordenen af det samlede finansieringsbidrag, der kan opnås ved at indføre brugerbetaling på et bredt spektrum af ydelser på sundhedsområdet. Den valgte gebyrstruktur svarer til den, der blev foreslået af Velfærdskommissionen i 2005 justeret for udviklingen i den ækvivalerede disponible indkomst. Det samlede finansieringsbidrag forbundet med brugerbetaling består af et provenu, der genereres ved, at brugerbetaling flytter en del af finansieringsbyrden fra de offentlige kasser til brugerne samt en besparelse som følge af brugerbetalingens efterspørgselsdæmpende effekt. Nedenstående skøn er baseret på antagelser om efterspørgselsreduktioner på henholdsvis 10 og 25 procent for kontakter til praktiserende læger, vagtlæger, speciallæger og skadestuer, mens hospitalsindlæggelser og ambulante konsultationer antages at være upåvirket af brugerbetaling. Af fordelingsmæssige hensyn indlægges et loft for den samlede årlige brugerbetaling på 1 procent af indkomsten, hvorefter yderligere forbrug betales af det offentlige. Denne model er inspireret af de øvrige nordiske lande og anvendes ligeledes i Velfærdskommissionen (2005). Der henvises til afsnit 5.1 for en gennemgang af data og antagelser bag det præsenterede skøn. 9\n10 Skøn over årligt provenu, besparelse og samlet finansiering ved indførelse af brugerbetaling på en række sundhedsydelser, mia. kr., procent forbrugsreduktion 25 procent forbrugsreduktion Område Gebyr pr. ydelse Provenu Besparelse Provenu Samlet finansiering Besparelse Samlet finansiering Kr. Mia. kr. Mia kr. Praktiserende læge - Konsultation - Hjemmebesøg - Tlf.konsultation - konsultation Vagtlæge - Konsultation - Hjemmebesøg - Tlf.kons. m. besøg - Tlf.kons. u. besøg ,1 0,4 1,5 1,0 1,0 2,0 0,1 0,1 0,2 0,1 0,1 0,3 Speciallæge 120 0,3 0,2 0,5 0,3 0,6 0,8 Skadestue 180 0,1 0,0 0,1 0,1 0,1 0,2 Ambulant behandling 150 0,5-0,5 0,6-0,6 Sygehusindlæggelse (døgn) 60 0,2-0,2 0,2-0,2 I alt 2,4 0,7 3,1 2,3 1,8 4,1 Anm.: Beløbene summerer pga. afrunding ikke til de viste totaler. Der indlægges et loft for den årlige brugerbetaling på 1 procent af indkomsten. Det samlede finansieringsbidrag for den viste model skønnes således at være på omkring 3,1 mia. kr. ved en forbrugsreduktion på 10 procent og 4,1 mia. kr. ved en forbrugsreduktion på 25 procent. I begge tilfælde kommer det største finansieringsbidrag fra de praktiserende læger. Ved at sammenholde de skønnede finansieringsbidrag med de samlede offentlige sundhedsudgifter i 2010 på omkring 145 mia. kr. ses det, at finansieringsbidraget ved at indføre brugerbetaling på et bredt spektrum af sundhedsydelser skønnes at udgøre 2-3 procent af de offentlige sundhedsudgifter under de givne antagelser. 10\n11 1 Indledning og baggrund Det danske velfærdssystem står over for et stigende udgiftspres som følge af en aldrende befolkning og udsigten til en længerevarende lavkonjunktur. Dette har i de senere år medført et øget fokus på, om man ved at indføre brugerbetaling på nye områder og udvide eksisterende ordninger kan dæmpe den individuelle efterspørgsel efter offentligt finansierede ydelser på sundheds- og ældreområdet samt bidrage til finansieringen. Bl.a. har Velfærdskommissionen (2005) beregnet de budget- og fordelingsmæssige konsekvenser af at indføre brugerbetaling på en række sundhedsydelser. Brugerbetaling på sundheds- og ældreområdet er langt fra noget nyt fænomen i Danmark, hvor der i dag er brugerbetaling på eksempelvis tandlægebehandling, medicin, psykologhjælp og mad til ældre. Det er i et vist omfang historisk betinget, hvilke typer af ydelser der er pålagt brugerbetaling, og debatten om indførelse af brugerbetaling på nye ydelser er ofte præget af ideologiske argumenter og formodninger frem for solid empirisk evidens. I lyset af udsigten til flere ældre borgere og et stigende udgiftspres er der derfor behov for en nuanceret og kvalificeret debat om konsekvenserne af øget anvendelse af brugerbetaling på sundheds- og ældreområdet. Det overordnede formål med denne rapport er at være med til at danne baggrund for en sådan debat. Med udgangspunkt i økonomisk teori forventes det, at brugerbetaling dæmper den individuelle efterspørgsel efter offentligt finansierede ydelser ved at hæve den pris, der betales af brugeren på forbrugstidspunktet. Størrelsesordenen af denne effekt afhænger af efterspørgslens priselasticitet. For ydelser hvis efterspørgsel kun i begrænset omfang reagerer på prisen, forventes brugerbetaling primært at flytte finansieringsbyrden fra de offentlige kasser til brugerne snarere end at reducere efterspørgslen efter den pågældende ydelse. Pålagt ydelser med en priselastisk efterspørgsel forventes brugerbetaling desuden at dæmpe den individuelle efterspørgsel og har derved potentiale til at reducere de samlede udgifter. Selv når det medfører et fald i forbruget af de berørte ydelser, reducerer brugerbetaling dog ikke nødvendigvis de samlede offentlige udgifter, idet brugerbetaling på nogle ydelser inden for et givet område, men ikke på andre, kan tænkes at medføre substitution fra ydelser med brugerbetaling til andre typer af ydelser frem for at sænke det samlede forbrug. Derudover kan brugerbetaling have nogle uønskede fordelingsmæssige konsekvenser, idet lavindkomstgrupper og borgere med en høj efterspørgsel efter den ydelse, der pålægges brugerbetaling, rammes særlig hårdt, når betalingsbyrden fordeles efter forbrug frem for indkomst. Den teoretiske ramme for analysen af effekter af brugerbetaling er diskuteret yderligere i afsnit 1.5. Erfaringer fra andre lande udgør en vigtig kilde til viden for beslutningstagere, der står overfor at skulle indføre eller afvikle brugerbetaling. På sundhedsområdet har den internationale debat om brugerbetaling i høj grad været præget af resultaterne fra RANDeksperimentet, der blev iværksat af den amerikanske regering i 1970 erne. Resultaterne af dette eksperiment er opsummeret i afsnit 1.6. Derudover er den nyere empiriske litteratur om effekter af brugerbetaling på sundhedsområdet gennemgået i en række litteraturstudier, der 11\n12 kort er opsummeret i afsnit 1.7. Der blev ikke fundet nogen tilsvarende gennemgange af litteraturen på ældreområdet. 1.1 Forskningsspørgsmål Denne rapport foretager en systematisk gennemgang af den kvantitative litteratur om de adfærdsmæssige konsekvenser af brugerbetaling på sundheds- og ældreområdet. Formålet er at undersøge, i hvilket omfang brugerbetaling (1) dæmper den individuelle efterspørgsel efter de berørte ydelser, (2) medfører sundhedsmæssige effekter og substitution og endelig, (3) hvorvidt der er negative fordelingsmæssige konsekvenser af brugerbetaling. Det undersøges tillige, om effekterne på de forskellige områder varierer for forskellige typer af ydelser og befolkningsgrupper. 1.2 Relevans Rapporten bidrager til den eksisterende litteratur ved at have et bredere fokus, i forhold til hvilke velfærdsområder og ydelser der inkluderes. Sammenlignet med enkelte af de tidligere litteraturgennemgange adskiller den sig ligeledes ved at søge efter litteratur og udvælge studier på systematisk og veldokumenteret vis. Endelig ligger de eksisterende litteraturgennemgange på sundhedsområdet nogle år tilbage. Givet at der sker en løbende tilgang af ny litteratur på området, så har en opdateret gennemgang sin berettigelse alene ved at inkludere den sidste nye litteratur. 1.3 Struktur Rapporten definerer søgeord og udfører litteratursøgninger opdelt på sundhedsområdet og ældreområdet, ligesom resultaterne på de to områder præsenteres i to selvstændige afsnit. Reelt er sondringen mellem sundheds- og ældreområdet en analytisk sondring, der ikke er lige så skarp i virkeligheden, som afsnitsinddelingen giver indtryk af. Eksempelvis undersøger nogle studier, hvordan brugerbetaling på receptpligtig medicin påvirker forbruget af langtidspleje, eksempelvis på plejehjem, for en snævert afgrænset gruppe af ældre mennesker. Ikke desto mindre er de to områder forsøgt behandlet adskilt fra hinanden i denne rapport. 1.4 Begreber og afgrænsning Brugerbetaling defineres som enhver ordning, hvor en del af omkostningen ved at levere en offentlig ydelse betales af brugeren på det tidspunkt, hvor ydelsen forbruges (Rovira et al. 1998). Ved offentlige ydelser forstås i denne litteraturgennemgang ydelser og tjenester, som er helt eller delvist finansieret af det offentlige via skatter og afgifter. Denne definition inkluderer offentligt producerede ydelser såvel som privat producerede ydelser, der finansieres af 12\n13 det offentlige. Der kan sondres mellem generel brugerbetaling, hvor alle betaler samme pris for det samme udbud af offentlige ydelser, og en tilkøbsmodel, hvor en offentligt finansieret ydelse udbydes i forskellige kvaliteter, typer eller mængder til forskellige priser, som borgeren kan vælge imellem (Velfærdskommissionen 2005). Et eksempel på brugerbetaling er, at en ældre borger skal betale et vist månedligt beløb for at bo på plejehjem, mens en tilkøbsydelse kunne være, at borgeren har mulighed for at betale ekstra for at få ekstra rengøring eller særlig kost. Som udgangspunkt har ambitionen været at gennemgå studier af generel brugerbetaling såvel som brugerbetaling i form af tilkøb. En litteratursøgning svarende til den beskrevet i afsnit 2 identificerede dog ingen empiriske effektstudier af tilkøbsmodeller, hvorfor rapporten blev afgrænset til alene at inkludere studier af generel brugerbetaling, som også er den oftest anvendte form for brugerbetaling. Forskningsgennemgangen fokuserer på direkte brugerbetaling fastsat som en fast takst pr. ydelse (benævnes co-payment på engelsk), en andel af omkostningerne forbundet med at levere en given ydelse (benævnes coinsurance på engelsk) eller en selvrisiko, hvor brugeren betaler alle omkostningerne op til et givet niveau (Gemmill et al. 2008). 1 Metodemæssigt afgrænses forskningsgennemgangen ved ikke at foretage en systematisk kvalitetsvurdering af de udvalgte studier. Den primære årsag til denne afgrænsning er, at en kvalificeret kvalitetsvurdering i mange tilfælde ville kræve et indgående kendskab til de anvendte data samt de institutionelle forhold i de lande, der danner baggrund for analyserne, hvilket ligger uden for de tids- og ressourcemæssige rammer for dette projekt. Da flertallet af de gennemgåede studier har været igennem en peer-review proces i forbindelse med deres udgivelse, hvilket i sig selv indikerer et rimeligt kvalitetsniveau, vurderes denne afgrænsning ikke at udgøre en væsentlig svaghed. Derudover kan brugerbetaling variere som følge af politiske indgreb, eller fordi man aktivt har valgt sig ind i en bestemt ordning eller tegnet en privat tillægsforsikring på frivillig basis. Begge former for variation kan danne baggrund for en analyse af konsekvenserne af brugerbetaling. Denne forskningsgennemgang afgrænses til at inkludere studier af brugerbetaling, som man ikke har mulighed for at vælge til eller fra på individuel basis, hvorimod studier af brugerbetaling baseret på variation mellem borgere, der har valgt sig ind i forskellige ordninger eller tegnet private tillægsforsikringer på frivillig basis, ikke er inkluderet. 2 Den væsentligste årsag til denne afgrænsning er, at det frivillige element ved disse ordninger indebærer en selektion, som er vanskelig at håndtere empirisk. Hvilket niveau af brugerbetaling man står overfor, må i dette tilfælde forventes i høj grad at afhænge af individuelle ka- 1 2 Studier af indirekte brugerbetaling i form af referencepriser (hvor brugeren refunderes op til et maksimumbeløb) og graduerede ordninger (hvor brugerbetalingen fastsættes som en funktion af den valgte ydelse, fx lavere takst for generisk medicin og højere takst for original medicin), som primært anvendes på medicinalområdet, er således ikke medtaget. En gennemgang af den empiriske litteratur om konsekvenserne af forskellige former for brugerbetaling på medicinalområdet viste, at indirekte brugerbetaling har potentiale til at flytte forbruget fra dyrere til billigere typer af medicin, dog med en begrænset besparelse til følge (Gemmill et al. 2008). Den særligt interesserede læser henvises til Atherly (2001) for en gennemgang af effektstudier blandt de ældre i USA, hvor variationen i brugerbetaling skyldes, at nogle har tegnet en supplerende privat sundforsikring, og Kiil (2012) for et overblik over effektstudier af frivillige private sundhedsforsikringer i universelle sundhedssystemer. 13\n14 rakteristika, som er vanskelige at korrigere for, herunder præferencer for risiko samt forventet forbrug af den ydelse, der er pålagt brugerbetaling. Det vurderes, at de metodemæssige udfordringer forbundet med håndteringen af en sådan selektion nødvendiggør en kvalitetsvurdering af de udvalgte studier, hvilket som nævnt ovenfor ligger uden for dette projekts rammer. 1.5 Teoretisk ramme Den teoretiske ramme for analysen af de adfærdsmæssige effekter af brugerbetaling tager udgangspunkt i efterspørgselssiden, hvilket fordrer, at forbruget af de berørte ydelser er efterspørgselsdrevet. På sundheds- og ældreområdet er flere ydelser karakteriseret ved, at forbruget i varierende omfang også er udbudsbestemt. Det er således vigtigt at holde sig for øje, at brugerbetaling blot er ét blandt flere redskaber, der har potentiale til at dæmpe forbruget af offentlige ydelser og de dertil hørende udgifter på sundheds- og ældreområdet. På udbudssiden kan visitering og ventelister, samt andre redskaber, der søger at påvirke udbyderne, ligeledes bruges til at begrænse forbruget af offentlige ydelser. 3 I den forbindelse er det en vigtig pointe, at brugerbetaling ikke skal opfattes som en erstatning for alternative rationeringsmekanismer, men i stedet som et supplement. Når der i dette afsnit henvises til den individuelle efterspørgsel efter offentligt finansierede ydelser, gøres dette således ud fra en alt-andet-lige betragtning, hvor det antages, at eventuelle begrænsninger på udbudssiden samt prioritering via visitering og ventelister holdes konstant. Faktaboks 1 redegør for en række centrale økonomiske termer, der anvendes i diskussionen af den teoretiske ramme for analysen af de adfærdsmæssige effekter af brugerbetaling. Faktaboks 1: Centrale økonomiske termer Efterspørgslens priselasticitet: Den procentvise ændring i den individuelle efterspørgsel som følge af en 1-procents ændring i den pris, der betales af brugeren på forbrugstidspunktet. Eksternalitet: Forekommer når et individs handlinger påvirker et andet individs velfærd, uden at der betales eller modtages kompensation herfor. Forbrugsmulighedsområde: Mængden af de mulige kombinationer af goder/ydelser, der kan forbruges ved en given indkomst. Myopiske præferencer: Betyder at et individ foretrækker fordele i dag frem for senere. Komplementære ydelser: En ydelse er komplementær til en anden, hvis nytten ved forbruget af den ene ydelse forstærkes ved samtidig forbrug af den anden ydelse. Substituerende ydelser: En ydelse er substituerende til en anden, hvis de to ydelser tilfredsstiller det samme (eller et lignende) behov, således at den ene ydelse kan erstattes med den anden. Marginal nytte: Den nytte forbrugeren får ud af at forbruge én ekstra enhed af et gode/en ydelse. Marginal produktionsomkostning: Omkostningen forbundet med produktion af én ekstra enhed af et gode/en ydelse. 3 Man kan dog argumentere for, at forbrug i de fleste tilfælde fordrer, at der er en vis efterspørgsel. 14\n15 1.5.1 Efterspørgselsmæssige effekter Økonomisk teori viser, at brugerbetaling har potentiale til at dæmpe den individuelle efterspørgsel efter offentlige ydelser ved at hæve den pris, der betales af brugeren på det tidspunkt, hvor ydelsen forbruges. Figur 1.1 viser, hvordan den efterspørgselsmæssige effekt af brugerbetaling varierer med efterspørgslens priselasticitet på individniveau. Den teoretiske ramme skitseret i figur 1.1 tager udgangspunkt i et individ med en fast efterspørgsel efter den berørte ydelse. I praksis er behovet for og derved også den individuelle efterspørgsel efter sundhedsydelser såvel som ældrepleje præget af usikkerhed, hvilket er en væsentlig årsag til, at disse typer af velfærdsydelser i overvejende grad finansieres af det offentlige via skatter og afgifter (Arrow 1963). Akserne i figur 1.1 måler henholdsvis den pris, der betales af den enkelte bruger på forbrugstidspunktet, og den forbrugte mængde af den ydelse, der er pålagt brugerbetaling. Figur 1.1 Efterspørgselsmæssige effekter af brugerbetaling ved forskellige priselasticiteter Pris Pris Efterspørgsel Efterspørgsel P=MC Marginal Produktionsomk. P=MC Marginal Produktionsomk. Sparede P=B P=B prod.omk. Brugerbetaling Brugerbetaling Provenu Provenu P=0 M Mængde P=0 Mængde M P=B M P=0 M P=MC 1. Fuldstændig uelastisk efterspørgsel 2. Elastisk efterspørgsel Venstre del af figur 1.1 illustrerer en situation, hvor den individuelle efterspørgsel efter den ydelse, der er pålagt brugerbetaling, er fuldstændig prisuelastisk. Dette afspejler sig i en vertikal efterspørgselskurve, hvor mængden M efterspørges uanset ydelsens pris, og et fald i de offentlige udgifter pr. person svarende til det skraverede provenu. Den fuldstændig prisuelastiske efterspørgselskurve, hvor den individuelle efterspørgsel overhovedet ikke reagerer på prisen, kan betragtes som en teoretisk konstruktion. Eksempler på offentlige ydelser, hvis efterspørgsel må forventes kun i yderst begrænset omfang at reagere på prisen, er kemoterapi, bypassoperationer og andre omfattende indgreb, der er nødvendige for at overleve, men som udgør betydelige sundhedsrisici i sig selv. Højre del af figur 1.1 illustrerer en situation, hvor den individuelle efterspørgsel er priselastisk, hvilket afspejler sig i en nedadgående ef- 15\n16 terspørgselskurve. I denne situation medfører brugerbetaling, der øger prisen på forbrugstidspunktet fra nul til det positive beløb B pr. enhed, et fald i den forbrugte mængde af ydelsen fra M P=0 til M P=B på individniveau. I denne situation medfører brugerbetaling et fald i de offentlige udgifter pr. person svarende til det skraverede provenu samt sparede produktionsomkostninger. Efterspørgslens priselasticitet kan således bruges som en indikator for, hvorvidt brugerbetaling kan forventes at dæmpe den individuelle efterspørgsel efter en given ydelse med sparede produktionsomkostninger til følge, mens brugerbetaling i alle tilfælde flytter en del af finansieringsbyrden fra de offentlige kasser til brugerne og derved genererer et provenu. Højre del af figur 1.1 viser desuden, at den marginale omkostning ved at producere ydelsen overstiger betalingsviljen for forbrug, der ligger ud over den brugte mængde ved fuld brugerbetaling, M P=MC. Hvis ydelsen er gratis, så bruges der med andre ord en større mængde, end den brugeren er villig til at betale for, hvis der er fuld brugerbetaling. Det betyder, at der forbruges ydelser, som værdsættes mindre af brugerne end deres produktionsomkostning, når der ikke er brugerbetaling. I henhold til økonomisk teori vil en borger, der afkræves den fulde pris for en ydelse, således bruge den optimale mængde af ydelsen givet præferencer og indkomstbegrænsninger. Med udgangspunkt i denne argumentation medfører brugerbetaling et forbrug, der er tættere på at være samfundsøkonomisk optimalt sammenlignet med fuld offentlig finansiering. Det forudsætter dog, at borgerne altid kan vurdere fordele og ulemper ved at forbruge en given ydelse, hvilket i mange tilfælde ikke er tilfældet på sundhedsområdet. Dertil kommer, at markedsløsninger ikke altid er optimale hverken på sundheds- eller ældreområdet, hvor tilstedeværelsen af informationsproblemer, eksternaliteter og myopiske præferencer meget vel kan betyde, at det optimale forbrug for den enkelte borger ikke er lig det optimale forbrug for samfundet. 4 Disse forhold betyder, at en situation med fuld brugerbetaling ikke nødvendigvis skal bruges som benchmark for efficiens på sundhedsog ældreområdet Sundhedsmæssige effekter og substitution Pålagt ydelser med prisuelastisk efterspørgsel, forventes brugerbetaling primært at flytte finansieringsbyrden fra de offentlige kasser til brugerne frem for at reducere forbruget og dermed de samlede omkostninger, som illustreret i venstre del af figur 1.1. For ydelser, hvis efterspørgsel er priselastisk, har brugerbetaling potentiale til at reducere de samlede udgifter ved at dæmpe efterspørgslen. Der er dog flere årsager til, at brugerbetaling ikke nødvendigvis reducerer de samlede offentlige udgifter, selv når det medfører et fald i forbruget af de berørte ydelser. For det første er det muligt, at brugerbetaling på nogle ydelser inden for et givet område, men ikke på andre, medfører en bevidst substitution fra ydelser med brugerbetaling 4 Eksempler på eksternaliteter på sundhedsområdet er, at vaccinationer til nogle grupper kan komme hele befolkningen til gode pga. den lavere smittefare, ligesom manglende behandling af en syg person som følge af øget brugerbetaling kan reducere velfærden for andre personer, der interesserer sig for den syge persons velvære. Eksempler på eksternaliteter på ældreområdet er, at et fald i brugen af plejeydelser som følge af øget brugerbetaling kan medføre en stigning i forbruget af sundhedsydelser, ligesom et fald i brugen af formelle plejeydelser kan medføre en stigning i familiens plejebyrde. 16\n17 til gratis ydelser frem for at reducere det samlede forbrug. For det andet kan indførelse af brugerbetaling for priselastiske ydelser på sundheds- og ældreområdet føre til, at befolkningens sundhedstilstand forringes, hvis brugerbetalingen får borgerne til at fravælge effektiv og nødvendig pleje og behandling. Ud over, at dette er uhensigtsmæssigt for de berørte borgere, så betyder det, at et aktuelt fald i forbruget af sundhedsydelser som følge af brugerbetaling kan føre til øget forbrug på et senere tidspunkt. Derudover kan en besparelse som følge af brugerbetaling på ét område helt eller delvist ophæves af en stigning i forbruget af andre typer af ydelser, såsom skadestuebesøg og akutte hospitalsindlæggelser. Det er dog også muligt, at brugerbetaling på én ydelse reducerer forbruget af komplementære ydelser. Fx kan det ikke udelukkes, at brugerbetaling på lægekonsultation i almen praksis vil reducere brugen af receptpligtig medicin. Hvorvidt brugerbetaling dæmper de samlede offentlige udgifter på sundheds- og ældreområdet er således primært et empirisk spørgsmål Fordelingsmæssige effekter En væsentlig ulempe ved brugerbetaling er, at det i nogle tilfælde kan have nogle uønskede fordelingsmæssige konsekvenser. For det første må brugerbetaling forventes at reducere forbruget relativt mere blandt borgere med lav indkomst end blandt de mere velhavende af to årsager. Den ene årsag er, at lavindkomstgrupper har et relativt mindre forbrugsmulighedsområde, hvilket især forventes at påvirke forbruget af ydelser, der udgør en relativ stor del af budgettet. Den anden årsag er, at den marginale nytte af indkomst er højere for borgere med lav indkomst, når den marginale nytte af indkomst antages at være aftagende, hvilket er standard i økonomiske modeller. Det betyder, at nyttetabet ved højere niveau af brugerbetaling alt andet lige er større for borgere med lav indkomst, og de forventes derfor i højere grad at give afkald på den berørte ydelse. For det andet rammes borgere med en høj efterspørgsel efter den ydelse, der pålægges brugerbetaling, særlig hårdt, når en del af betalingsbyrden fordeles efter forbrug frem for indkomst. Selv hvis efterspørgslen er uelastisk for lavindkomstgrupper, og brugerbetaling derfor ikke reducerer deres forbrug, så har det alligevel en fordelingsmæssig effekt. Dette skyldes, at brugerbetaling reducerer den indkomst, der er tilovers til øvrigt forbrug, relativt meget for borgere med lav indkomst. I forhold til de fordelingsmæssige konsekvenser af brugerbetaling er det en vigtig pointe, at gruppen af borgere med en høj efterspørgsel i udgangspunktet uden brugerbetaling er heterogen både med hensyn til behovet for sundhedsydelser og efterspørgslens priselasticitet. Nogle har et begrænset behov for den ydelse, der pålægges brugerbetaling, og som følge deraf en priselastisk efterspørgsel. Denne gruppe af borgere vil reducere deres forbrug relativt meget som følge af brugerbetaling, hvilket jo netop er sigtet med brugerbetaling. En anden gruppe med stort behov for ydelsen og en mindre priselastisk efterspørgsel forventes ikke at reducere deres forbrug nævneværdigt som følge af brugerbetaling, men betaler dyrt, hvilket er uhensigtsmæssigt ud fra en lighedsmæssig betragtning. Denne gruppe inkluderer eksempelvis kroniske patienter og meget svækkede ældre. Under alle omstændigheder kan de negative fordelingsmæssige konsekvenser af brugerbetaling mindskes ved at lade brugerbetalingen afhænge af indkomsten. En anden mulighed er at indføre et loft for brugerbetalingen, hvorefter yderligere forbrug betales af det offentlige, eller fritage grupper med et særligt stort forbrug fra 17\n18 brugerbetaling. 5 Endelig bør man have in mente, at alternativet til brugerbetaling i form af offentlig finansiering via skatter og afgifter ligeledes giver anledning til nogle fordelingsmæssige konsekvenser. Mere specifikt, så viser økonomisk teori og empirisk evidens fra en række europæiske lande, at offentlig finansiering af velfærdsydelser omfordeler indkomst fra høj- til lavindkomstgrupper, om end den omfordelende effekt er mindre, når der tages højde for behov (Aaberge et al. 2010; Paulus et al. 2010). Det ligger uden for rammerne af dette projekt at belyse de fordelingsmæssige aspekter af skatte- og afgiftsfinansiering, men i vurderingen af de fordelingsmæssige konsekvenser af brugerbetaling bør det erindres, at en alternativ finansiering via skatter og afgifter også har fordelingsmæssige konsekvenser. 1.6 RAND-eksperimentet På sundhedsområdet har den internationale debat om brugerbetaling i høj grad været præget af resultaterne fra RAND-eksperimentet, der har særstatus som et af de mest omfattende sociale eksperimenter nogensinde både i forhold til antallet af involverede og pris. RAND-eksperimentet blev iværksat af den amerikanske regering med henblik på at undersøge, hvilken rolle brugerbetaling spiller i forhold til forbruget af sundhedsydelser. Det kørte fra november 1974 til februar 1977 og involverede omkring personer, som blev tilfældigt fordelt på fem forskellige forsikringsplaner med varierende niveauer af brugerbetaling. Planerne varierede både med hensyn til selvrisiko, brugerbetaling defineret som en andel af omkostningerne og loft. Overordnet set fandt RAND-eksperimentet, at brugerbetaling reducerede brugen af og omkostningerne forbundet med alle typer af sundhedsydelser. Den gennemsnitlige priselasticitet for den individuelle efterspørgsel efter sundhedsydelser blev estimeret til at være -0,20 på tværs af de forskellige typer af sundhedsydelser inkluderet i eksperimentet (Manning et al. 1987). Det betyder, at når brugerbetalingen for en given sundhedsydelse stiger med 1 procent, så falder efterspørgslen efter ydelsen med 0,20 procent. Mere specifikke resultater fra RAND-eksperimentet viste desuden: Brugerbetaling reducerede antallet af besøg, men ikke intensiteten af den behandling, der blev givet under besøgene. Det tyder på, at effekten af brugerbetaling er begrænset, når man først har taget kontakt til den relevante behandler (Lohr et al. 1986). Effekten af brugerbetaling var på mange punkter ikke selektiv. Brugerbetaling reducerede således brugen af både effektive og ineffektive behandlinger lige meget, ligesom brugerbetaling ikke specifikt reducerede forekomsten af uhensigtsmæssige hospitalsindlæggelser (Shapiro et al. 1986; Siu et al. 1986). Brugerbetaling påvirkede efterspørgslen efter sundhedsydelser mere for nogle grupper af mennesker end andre. Ikke overraskende, så påvirkede brugerbetaling efterspørgslen efter sundhedsydelser mere for lavindkomstgrupper, og det hin- 5 For en oversigt over forskellige brugerbetalingsmodeller i Danmarks nabolande kan henvises til Hansen & Houlberg (2012). 18\n19 drede i særlig høj grad brugen af sundhedsydelser blandt fattige børn (Lohr et al. 1986). For den gennemsnitlige deltager i eksperimentet påvirkede brugerbetaling ikke helbredet målt ved en lang række af indikatorer. Dog havde brugerbetaling en negativ helbredsmæssig effekt for personer med forhøjet blodtryk og lav indkomst samt personer med dårligt syn (Brook et al. 1983). Mens RAND-eksperimentets resultater på ingen måde er irrelevante, så taler flere ting for, at de ikke kan stå alene i forhold til den aktuelle debat om øget brug af brugerbetaling i det danske velfærdssystem. For det første blev RAND-eksperimentet udført i en kontekst, som på mange punkter adskiller sig markant fra det universelle sundhedsvæsen, man finder i Danmark og de øvrige europæiske lande. For det andet er brugerbetalingsordninger ofte mere kompliceret skruet sammen i praksis, end de forsikringsplaner, der blev anvendt i RANDeksperimentet. For det tredje indgik ældre mennesker, som tegner sig for en stor del af sundhedsudgifterne i de fleste lande, ikke i RAND-eksperimentet. Endelig blev RAND-eksperimentet udført for mere end tre årtier siden. I den mellemliggende periode er der sket en udvikling i udbredelsen af en række livsstilsrelaterede sygdomme, ligesom diagnosticerings- og behandlingsmulighederne har ændret sig på de fleste områder. 1.7 Eksisterende litteraturstudier Den nyere empiriske litteratur om de adfærdsmæssige effekter af brugerbetaling på sundhedsområdet er gennemgået i en række litteraturstudier, som har forskellige fokusområder og afgrænsninger. Nogle litteraturstudier har gennemgået effektstudier af brugerbetaling på mange forskellige typer af sundhedsydelser for hele befolkningen (Carrieri 2010; Holst 2010; Swartz 2010). Rice & Matsuoka (2004) afgrænsede gennemgangen til at omhandle effekter af brugerbetaling blandt ældre borgere, mens en gruppe af studier fokuserede på effekterne af brugerbetaling for receptpligtig medicin (Gibson et al. 2005; Goldman et al. 2007; Gemmill et al. 2008; Lexchin & Grootendorst 2004). De eksisterende litteraturstudier peger entydigt på, at brugerbetaling i de fleste tilfælde reducerer forbruget af de berørte sundhedsydelser, og at sårbare befolkningsgrupper er særligt følsomme. Flere af litteraturstudierne peger desuden på, at brugerbetaling både reducerer forbruget af sundhedsydelser, der er strengt nødvendige ud fra en sundhedsfaglig synsvinkel, og andre typer af sundhedsydelser. Resultaterne er mindre konsistente med hensyn til, hvorvidt brugerbetaling medfører et fald i de samlede omkostninger, fordi det lavere forbrug som følge af brugerbetaling i nogle tilfælde findes at have negative helbredsmæssige konsekvenser og en stigning i forbruget af andre typer af sundhedsydelser til følge. En væsentlig pointe er desuden, at eftersom størstedelen af befolkningen typisk er ved godt helbred og har et yderst begrænset forbrug af sundhedsydelser, så vil en eventuel reduktion i forbruget af sundhedsydelse blandt denne gruppe kun have en marginal effekt på de samlede sundhedsudgifter (Swartz 2010). 19\n20 2 Litteratursøgning I dette afsnit beskrives den fremgangsmåde, der blev brugt til at identificere relevant litteratur. Afsnit 2.1 beskriver de overordnede kriterier for, hvilke typer af studier vi ønskede at inkludere i forskningsgennemgangen. Afsnit 2.2 beskriver den valgte søgestrategi. I afsnit 2.3 redegøres der for, hvordan vi udvalgte de relevante studier blandt de mange studier, der blev fundet ved den indledende litteratursøgning. 2.1 Inklusionskriterier Forskningsgennemgangen inkluderer kvantitative studier af effekter af brugerbetaling på sundheds- og ældreområdet. For at give det bedst mulige grundlag for en tværgående vurdering inddrages studier publiceret i peer-reviewede tidsskrifter og som working papers, videnskabelige afhandlinger 6, bøger og bogkapitler på engelsk, dansk eller svensk. 7 For at sikre en rimelig grad af sammenlignelighed med hensyn til de institutionelle rammer inkluderes udelukkende studier udført i lande, der klassificeres som højindkomstlande jf. (Verdensbanken 2012). Det er desuden et krav, at der er foretaget en selvstændig analyse enten af data indsamlet specifikt til formålet eller med udgangspunkt i eksisterende data, således at der er tale om et selvstændigt studie. Tidsmæssigt inkluderes studier med publiceringsår fra 1990 og frem til december 2011, hvor vi stoppede indsamlingen af nye studier. Ovennævnte inklusionskriterier betyder, at kvalitative studier, studier udført i lavindkomstlande, studier publiceret før 1990 eller efter december 2011, studier på andre sprog end engelsk, dansk, norsk og svensk samt foreliggende litteraturgennemgange ikke er inkluderet. Studier hvor variationen i brugerbetaling skyldes private forsikringer købt på frivillig basis er ligeledes ikke inkluderet jf. afgrænsningen foretaget i afsnit Søgestrategi Søgestrategien er valgt med henblik på at identificere flest mulige studier, som besvarer de opstillede forskningsspørgsmål og opfylder inklusionskriterierne inden for projektets tids- og ressourcemæssige rammer. Der blev søgt efter litteratur i den internationale bibliografiske database EconLit, som indeholder studier publiceret i peer-reviewede tidsskrifter såvel som working papers, videnskabelige afhandlinger, bøger og bogkapitler inden for det økonomiske fagområde. EconLit inkluderer studier skrevet på engelsk samt en lang række af andre sprog, herunder dansk og svensk. 8 EconLit dækker perioden fra 1969 til i dag og omfatter p.t. ca. 1,2 millioner referencer Specialer er ikke systematisk tilgængelige fra alle institutter og fakulteter og er derfor ikke medtaget. Det blev besluttet ikke at stræbe efter at inddrage studier skrevet på norsk, eftersom disse ikke er inkluderet i den internationale bibliografiske database EconLit, der fungerede som det primære litteratursøgningsredskab jf. afsnit 2.2. Fra Danmark indeholder EconLit fx artikler publiceret i Nationaløkonomisk Tidsskrift. 20\nAstrid Kiil, Christine Skovgaard og Lone Bilde Hvad ved vi om brugerbetaling og efterspørgsel efter voksentandpleje? Del I: Systematisk litteraturgennemgang af effektstudier af brugerbetaling og aflønningsmodeller


De bedste romantiske hoteller i Trois-Ilets - TripAdvisor\nBedste romantiske hoteller i Trois-Ilets, Martinique\nNr. 1 af 26 overnatningssteder i Trois-Ilets med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 26 overnatningssteder i Trois-Ilets med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 26 overnatningssteder i Trois-Ilets med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Trois-Ilets (23)\nNr. 4 af 7 hoteller i Sainte-Luce\nNr. 1 af 7 B&B'er i Fort-de-France\n14,5 km fra Trois-Ilets\nNr. 1 af 2 B&B'er i Sainte-Luce\nNr. 1 af 12 specialiserede indkvarteringssteder i Sainte-Anne\nNr. 2 af 5 hoteller i Le Francois\nPrisen, som du fandt, er 51 % lavere end dette hotels gennemsnitspris på 627 $ pr. overnatning.\nNr. 1 af 3 hoteller i Tartane\nVis alle 9 tilbud fra 1.200 $\n50,3 km fra Trois-Ilets\nNr. 29 af 84 B&B'er i St. Lucia\nPrisen, som du fandt, er 41 % lavere end dette hotels gennemsnitspris på 800 $ pr. overnatning.\nVis alle 5 tilbud fra 465 $\nNr. 36 af 57 hoteller i St. Lucia\n52,2 km fra Trois-Ilets\n52,5 km fra Trois-Ilets\n53,3 km fra Trois-Ilets\nNr. 15 af 84 B&B'er i St. Lucia


Fremtidens polyvalente databasedesign\nForsideOm osKundemagasinBest Practice nr. 4, 2014\nDet er ikke et spørgsmål om enten-eller, men om både-og, når det kommer til valget mellem relationelle eller NoSQL-databaser. Sådan lyder det fra databaseeksperten Martin Fowler og kollegaen Pramod J. Sadalage i en bog, der bl.a. stiller skarpt på den såkaldte “PolyglotPersistence”-tilgang.\nNoSQL-databaser har fået meget stor opmærksomhed på meget kort tid. Udpeget af nogle som løsningen på fremtidens databaseudfordringer, forhadt af andre som unødvendige teknologiske benspænd. Uanset om man er for eller imod NoSQL-systemerne, har den megen hype ført til den fejlagtige slutning, at den relationelle database efter 20 års dominans er på vej til at uddø. Det er den bestemt ikke, siger databaseguruen Martin Fowler i bogen NoSQL Distilled, som han har skrevet sammen med kollegaen Pramod J. Sadalage.\nMartin Fowler og Pramod J. Sadalage henviser til, at der stadig er mange opgaver, som relationelle databaser løser langt bedre end NoSQL-databaser. Dertil kommer, at NoSQL-databaseteknologierne stadig er meget umodne. Der er mange kanter, der mangler at blive slebet af, før de når samme gnidningsløse anvendelighedsniveau som relationelle databaser. Ligesom der stadig findes langt flere tools til relationelle databaser end til NoSQL-databaser. Med andre ord vil relationelle databaser fortsætte med at være den foretrukne databasetype til mange opgaver. Men foranlediget af fremkomsten af NoSQL-databaser er der blevet rusket op i default-tilgangen til databasesystemer.\nFor nogle år tilbage var udgangspunktet altid: Hvilken relationel database skal jeg bruge til denne specifikke opgave? Eller i en endnu værre variant: Denne relationelle database skal du bruge til denne specifikke opgave, for det er den, vi bruger her i firmaet! Disse grænser er ved at blive blødt op, argumenterer Fowler og Sadalage, så afsættet i dag i højere grad lyder: Hvad er den mest passende teknologi til min specifikke opgave? Det er først, når man kender svaret på det spørgsmål, at man er i stand til at vælge produkt uafhængigt af, om det tilhører gruppen af relationelle eller NoSQL-databaser. Denne nye tilgang omtaler forfatterne som “PolyglotPersistence”-tilgangen.\n‘Polyglot’ betyder flersproget – eller en person, der kan tale flere sprog. Og det er lige præcis, hvad fremtiden indenfor databasedesign byder på. Applikationer bør basere sig på flere forskellige sprog, siger Fowler og Sadalage, så man kan udnytte hver enkelt databasesystems evne til at løse en udfordring. Hvis der er noget, vi har lært af de sidste ti års ikke bare stigende datamængder, men også mere og mere komplekse datastrukturer, så er det, at der ikke findes en one-size-fits-all-løsning. Komplekse applikationer behøver tilsvarende komplekse løsninger på de indbyrdes forbundne problemstillinger. Det gælder ikke bare på tværs af applikationslaget i en virksomhed, men gør sig også gældende for hver enkelt applikation. En kompleks virksomheds-applikation benytter i dag allerede mange forskellige data og integrerer også data på tværs af kilder. Den virkelighed vil afspejle sig i et mere og mere polyglot design af fremtidens applikationer, siger Martin Fowler og Pramod J. Sadalage.\nKompleksitet giver udfordringer\nKompleksitet er lig med nye muligheder. Men kompleksitet er også lig med nye udfordringer, advarer Fowler og Sadalage. For hver enkelt ny ukendt NoSQL-database, man introducerer i en virksomhed, kræves der adskillelige personressourcer og udviklingstimer til at lære teknologien ordentligt at kende. Mange af NoSQL-databaserne er også designet til at køre på store clusters, hvilket for nogle virksomheder betyder, at de pludselig skal forholde sig til spørgsmål om datakonsistens og tilgængelighed på en helt anden måde, end de er vant til.\nUdfordringer er der med andre ord nok af, siger Martin Fowler og Pramod J. Sadalage, og kommer i samme vending med et godt råd til, hvilke typer af databaseprojekter der egner sig til en ‘PolyglotPersistence’-tilgang.\nHvis man skelner mellem strategiske databaseprojekter og rutineprægede databaseprojekter, så egner NoSQL-projekter sig bedst til strategiske databaseprojekter. Der er ingen grund til at bringe så mange ukendte faktorer i spil ved et rutineprojekt, som ikke har potentialet til at løfte forretningen. Til gengæld kan et strategisk databaseprojekt baseret på ‘PolyglotPersistence’-tilgangen være med til at øge produktiviteten blandt udviklerne markant og dermed øge time-to-market. En ‘PolyglotPersistence’-tilgang kan også vise sig gavnlig ved meget datatunge projekter, hvor der er meget datatrafik samt høje krav til tilgængelighed.\nTid præget af famleri\nHvad skal du tage med fra denne gennemgang af fremtidens polyvalente databasedesign? Du skal vide, at mange NoSQL-databaser stadig er relativt umodne teknologier sammenlignet med relationelle databaser, og at vi derfor befinder os i en fase, hvor mange famler sig frem. Du skal vide, at denne grundlæggende usikkerhed bør medregnes, hvis du selv overvejer, eller hvis du rådgiver andre til at benytte et miks af relationelle og NoSQL-databaser. Du skal også vide, at begrebet om ‘PolyglotPersistence’ ikke står uimodsagt i branchen. Man kan finde flere fagfolk, som opponerer mod Martin Fowler og Pramod J. Sadalages tankesæt, og som kalder ‘PolyglotPersistence’ for en kortsigtet tilgang til problemstillingen. Kritikerne mener, at det polyglote design efterlader softwareudviklerne med en større hovedpine, end da de begyndte. De så hellere, at man tacklede udfordringerne ved at bygge de nødvendige datamodeller baseret på én arkitektur i stedet for at integrere flere forskellige.\nBest Practice nr. 4, 2014\n>Nyt konsolideret Prodata ConsultLeder, Søren Rode, Adm. direcktør.\n>Ikke altid SQLPå få år har en ny heterogen gruppe af databasesystemer erobret verdens opmærksomhed.\n>Big Data: Udfordringer og mulighederInterview med Kim Gregers Petersen, Big data & Analytics - IBM, ATEA.\n>At arbejde med NoSQL er lidt cowboy-agtigtInterview med Senior Developer Thomas Brask Jørgensen.\n>Norske standarder baseret på NoSQLInterview med Software Architect-konsulent Vidar Ingebretsen, Standard Norge.


Billige billetter til lokale og invitation af øens børn - Langelandsfestival\nDin og min festival – og områdets største kulturbegivenhed fylder 30 år. Gennem årene har vi sammen haft store, glædesfyldte oplevelser på markerne lige ved Rudkøbing. Vi har sunget, danset og krammet. Nogle har en endda mødt deres livs udkårne, og andre har måske mødt flere. Alt sammen i de vidunderlige omgivelser, som kun Langeland kan tilbyde.\nNetop derfor har Langelandsfestival besluttet at tilbyde billetter til borgerne i Langeland Kommune til nedsat pris.\nSådan har det været i en del år, men tidligere var det en del af festivalens aftale med kommunen, hvilket ikke længere er tilfældet. Når vi, på trods af dette, alligevel vælger at tilbyde billetter til nedsat pris, bunder det i vores glæde for hele Langeland.\nOg det bunder i, at vi gerne ser så mange langelændere som overhovedet muligt deltage i festlighederne, når vi nu endeligt kan få lov til at fejre, at områdets mest markante kulturbegivenhed kan fejre 30 år.\n1.000 børn inviteres på festival\nAf samme årsag inviterer Langelandsfestival hermed børnene op til 12 år i Langeland Kommune på festival onsdag d. 27. juli. Vi lægger 1.000 børnebilletter klar, som kan indløses efter først-til-mølle-princippet. Vi håber, at så mange langelændere som overhovedet muligt har mulighed for og lyst til at være med.\nVi glæder os til at se se jer i SuperBrugsen Rudkøbing og på Langelandsfestival 2022!\nVoksen partoutbillet: 1.495,- (+gebyr: 10,-)\nNormalpris: 1.995,- (+gebyr: 40,-)\nBarn partoutbillet: 600,- (+gebyr: 10,-)\nNormalpris: 995,- (+gebyr: 40,-)\nHer kan du købe & indløse\nVi sælger til borgere i Langeland Kommune i SuperBrugsen, Rudkøbing på Ahlefeldtsgade 5. Det er også her, du kan indløse børnebilletter til onsdag d. 27. juli.\nLørdag d. 23. juli kl. 11-16.\nMandag d. 25. juli kl. 9-19.\nDu kan betale med kontanter og betalingskort. Husk at medbringe sundhedskort, hvor din adresse i Langeland Kommune fremgår.


Oceania :: Statistik :: Station :: LightningMaps.org\nV?lg station: - Station 2201- Station 2653- Under constructionAustralia / Australian Capital Territory: #2168Australia / New South Wales: Albury, NSW.Australia / New South Wales: BallinaAustralia / New South Wales: CarlingfordAustralia / New South Wales: Federal, NSWAustralia / New South Wales: GerringongAustralia / New South Wales: Glenmore ParkAustralia / New South Wales: Hornsby, NSWAustralia / New South Wales: InverellAustralia / New South Wales: KulnuraAustralia / New South Wales: Kurrajong HeightsAustralia / New South Wales: Lewisham, NSWAustralia / New South Wales: LismoreAustralia / New South Wales: MaroubraAustralia / New South Wales: NewcastleAustralia / New South Wales: Orchard HillsAustralia / New South Wales: Peats RidgeAustralia / New South Wales: South Sydney 2Australia / New South Wales: South Sydney, NSWAustralia / New South Wales: Summer HillAustralia / New South Wales: TamworthAustralia / Northern Territory: Darwin - AlawaAustralia / Northern Territory: Darwin - AnulaAustralia / Northern Territory: Darwin - Humpty DooAustralia / Queensland: Brisbane Nth 1Australia / Queensland: Brisbane Nth 2Australia / Queensland: BundabergAustralia / Queensland: CabooltureAustralia / Queensland: CarinaAustralia / Queensland: Chapel Hill,Australia / Queensland: CranbrookAustralia / Queensland: Dutton Park, BrisbaneAustralia / Queensland: Excelsior ParkAustralia / Queensland: Moffat Beach, Sunshine CoastAustralia / Queensland: Moorooka, BrisbaneAustralia / Queensland: Wavell HeightsAustralia / South Australia: Athelstone, AdelaideAustralia / South Australia: IronbankAustralia / South Australia: Lyrup, South AustraliaAustralia / South Australia: Mil-LelAustralia / South Australia: Para Hills WestAustralia / South Australia: Paringa, South AustraliaAustralia / South Australia: RidgehavenAustralia / South Australia: Salisbury, South AustraliaAustralia / South Australia: WhyallaAustralia / Tasmania: CradocAustralia / Tasmania: KingstonAustralia / Tasmania: KingstonAustralia / Tasmania: OrfordAustralia / Tasmania: Sandy BayAustralia / Tasmania: StowportAustralia / Victoria: AcheronAustralia / Victoria: AspendaleAustralia / Victoria: BallaratAustralia / Victoria: BlackburnAustralia / Victoria: Corryong, VicAustralia / Victoria: Croydon SouthAustralia / Victoria: DromanaAustralia / Victoria: East MelbourneAustralia / Victoria: EnsayAustralia / Victoria: HeathcoteAustralia / Victoria: HeathmontAustralia / Victoria: Keilor ParkAustralia / Victoria: MordiallocAustralia / Victoria: Neerim EastAustralia / Victoria: PortarlingtonAustralia / Victoria: SeatonAustralia / Victoria: SilvanAustralia / Victoria: St Andrews BeachAustralia / Victoria: StawellAustralia / Western Australia: GidgegannupAustralia / Western Australia: RockinghamAustralia / Western Australia: Willetton, PerthBangladesh: DhakaBangladesh: RangpurBangladesh: SylhetCambodia: Krong SuongChina: Hong KongChina: Hong Kong - 2630Cook Islands: ArorangiEstland: PärnuEstland: PärnuGuam: BayviewGuam: Nimitz HillIndia: BengaluruIndia: DelhiIndia: GuwahatiIndia: KolkataIndia: UttarakhandIndia: VishakhapatnamIndonesia: Banda AcehIndonesia: Under constructionJapan: AshikagaJapan: Ashikaga low gainJapan: ChibaJapan: Chiba cityJapan: Chiba, Tomisato-shiJapan: Chichi-jimaJapan: ChichijimaJapan: Chichijima 2 low gainJapan: ChitoseJapan: FujiokaJapan: FujisawaJapan: Fujisawa low gainJapan: FukuokaJapan: GotenbaJapan: Haha-jima2Japan: Hida, GifuJapan: Higashi-matsushimaJapan: Hongo TokyoJapan: HyogoJapan: IwakiJapan: KagoshimaJapan: KanazawaJapan: Kikai-jimaJapan: KitakyushuJapan: KitamiJapan: KochiJapan: KomatsuJapan: KomoroJapan: KyotanabeJapan: KyotoJapan: MiharaJapan: Miki HyogoJapan: Mt. FUJI (Summit)Japan: NagoyaJapan: NasushiobaraJapan: NayoroJapan: NiigataJapan: Obyashi_Giken(akita)Japan: Obyashi_Giken(izumo)Japan: OkinawaJapan: SakataJapan: SapporoJapan: SendaiJapan: ShimizuJapan: ShiraokaJapan: SuzuJapan: TokyoJapan: Tokyo 2 low gainJapan: TomakomaiJapan: Under constructionJapan: Under constructionJapan: Under constructionJapan: Under constructionJapan: UrawaJapan: UtsunomiyaJapan: WajimaJapan: West TokyoJapan: YamatoJapan: YugawaraKazakhstan: ???Kazakhstan: ?????Kazakhstan: CosmoKazakhstan: JarkentKazakhstan: KapalKazakhstan: KastekKazakhstan: KurtyKazakhstan: TaldykorganMalaysia: Kota KinabaluMalaysia: Lahad DatuMalaysia: TawauMongolia: (Mongolia Under construction)Mongolia: UlaanbaatarMyanmar: Mandalay (Under construction)Myanmar: NayPyiTawMyanmar: Under constructionMyanmar: Yangon (Under construction)Nepal: KathmanduNew Zealand: AucklandNew Zealand: AucklandNew Zealand: Auckland - EastNew Zealand: Auckland EastNew Zealand: ChristchurchNew Zealand: CustNew Zealand: DunedinNew Zealand: KerikeriNew Zealand: Mt Frederick, StocktonNew Zealand: NapierNew Zealand: New PlymouthNew Zealand: Palmerston North. NZNew Zealand: SwannanoaNew Zealand: TaurangaNew Zealand: Te PahuNew Zealand: WellingtonNew Zealand: WestportNew Zealand: WhanagreiNew Zealand: WhanagreiPhilippines: Bantayan IslandPhilippines: ManilaPhilippines: Pagdalagan Sur BauangPhilippines: Paranaque, Metro ManilaReunion: M-OI 'Centre'Reunion: M-OI 'Est'Reunion: M-OI 'Nord'Reunion: M-OI 'Ouest'Reunion: M-OI 'Sud'Singapore: Singapore (1612)Singapore: Singapore (1673)Thailand: BangkokThailand: KanthararomThailand: PathumthaniUnited States / Hawaii: HaleakalaUnited States / Hawaii: KilaueaUnited States / Hawaii: Kilauea 3United States / Hawaii: KurtistownUnited States / Hawaii: Maui, HawaiiViet Nam: Da NangViet Nam: Ha NoiViet Nam: Ho Chi Minh\nStatistik for Fujisawa\nHer kan du finde statistik omkring TOA lynregistrering for Fujisawa.\nComment: Shonan Institute of Technology\nOther Stations from this User: 1413, 1462, 1460, 1525, 1528, 1530, 1531, 1586, 1587, 1449, 1646, 1666, 1704, 1721, 1720, 1875, 1874, 1893, 1900, 1901, 1922, 1923, 1924, 1925, 1996, 1999, 2000, 2009, 1997, 2010, 1998, 2020, 2011, 2012, 2132, 2140, 2143, 2242, 2243, 2244, 2245, 2260, 2261, 2278, 2301, 2019, 2282, 2295, 2296, 2305, 2465, 2476, 2477, 2479, 2481, 2482, 2483, 2522, 2529, 2613, 2614, 2454, 2456, 2461, 2582, 2592, 2598, 2635\nGenerel statistik for sidste time\nStation aktiv: ja / ingen modtagelse\nSidste opdatering: 9.5 minutter siden\nSidste registrerede lyn: 23-01-2020 12:06:45 UTC\nLynforhold: 0.0% (Kort)\nLyn for stationen med minimum deltagere (14-19 stationer): 0 (0.0%)\nShows one of the latest signals which the station did send to the server.\nHer kan du se hele antal lyn pr. time registreret af netv?rket, antallet af lyn/timen for Fujisawa og det gennemsnitlig antal lyn for alle stationer\nAntallet af modtagene signler pr. time af Fujisawa og ogs? gennemsnitlig v?rdi for alle stationer.\nLyn og placerings ratioer er vigtige parametre for korrekt justering af stationen. Beregninger: placerings ratio = (registrerede lyn for stationen) / (signaler for stationen) lyn ratio = (registrerede lyn for stationen) / (netv?rkets lyn antal)\nLyn i forhold til distance\nOversigt over egen placerings ratio i forhold distance fra stationerne. Hele antal lyn i forhold til distance er ogs? synlig.\nLyn i forhold til retning\nEgen placerings ratio over den geografiske retning. For bedre sammenligning, er ogs? hele antal lyn synlig.\nLyndata © 2003-2020 www.Blitzortung.org • Leveret at Mit Blitzortung\nOpdateret: 13:18:45 UTC


Missya • Missya Feluca Big Cup Helen 13415 • Pris kr. 79.98\nSuper lækker big cup bh fra Missya. Bh´en er med bøjle og er let vatteret. modellen er laver i en super smuk lysblå farve med fine blonder.


p Arkiv - Side 2 af 3 - Skøde Centret\nPrioritet – hvad er en prioritet?\nEt pantsikret tilgodehavende i en fast ejendom. Begrebet anvendes også om den rækkefølge, i hvilken långivere har sikkerhed i ejendommen – også kaldet prioritetsstilling. Prioriteterne og prioritetsstillingen kan ses i tingbogen.\nPrivat pantebrev – hvad er et privat pantebrev?\nPrivat lån med pant i en ejendom, oftest sælgerpantebrev, hvilket vil sige, at pantebrevet er udstedt til sælger i forbindelse med salg af en ejendom. Et privat pantebrev betyder altså at køber låner penge af sælger. Der afdrages på disse lån, som der almindeligvis gøres ved pantebreve. Private pantebreve/sælgerpante er ikke længere særligt udbredt, da …\nPrivat pantebrev – hvad er et privat pantebrev? Læs mere »\nHæftelse, der er begrænset og fordeles forholdsmæssigt.\nSikkerhed i en ejendom givet til kreditor, for opfyldelse af en forpligtelse angivet i et pantebrev. Pantehæftelse vil sige at man hæfter med det man har givet sikkerhed i (oftest fast ejendom). Kan der ikke afdrages på lånet har kreditor sikkerhed i ejendommen, således at kreditor vil kunne få udbetalt restgælden ved f.eks. tvangsauktion.\nPanterettighed – hvad er en panterettighed?\nEt pantsikret tilgodehavende i en fast ejendom. Kreditor har visse rettigheder til debitors ejendom, såfremt debitor ikke er i stand til at overholde aftalte afdragsordning. Kreditors pant findes ofte i fast ejendom, ejet af debitor. Debitor har ved lånets oprettelse stillet sin ejendom som sikkerhed for lånet.\nKurs 100. Indfrielse af et kreditlån til pari betyder, at obligationsrestgælden indfries til kurs 100.\nPersonlig hæftelse – hvad er personlig hæftelse?\nIndebærer at man hæfter med alt, hvad man ejer og fremtidig erhverver. Det vil sige at man hæfter for et lån eller lignende, er man ikke i stand til at overholde terminer, løbedage og andre aftaler og vilkår, har kreditor en sikkerhed i alle værdier debitor besidder (både fast ejendom og løsøre). Personlig hæftelse er …\nPersonlig hæftelse – hvad er personlig hæftelse? Læs mere »\nPålydende rente – hvad er pålydende rente?\nDen rente, der ifølge dokumentet (pantebrevet) skal betales af den til enhver tid værende restgæld. Den pålydende rente er den rente, som lånets rente, ydelser og afdrag beregnes ud fra. Det er den rentesats, som er angivet i lånetilbuddet og som benyttes til at kontrollere afviklingen af det pågældende lån. Rentesatsen tager ikke højde for …\nPålydende rente – hvad er pålydende rente? Læs mere »\nPantebrev – hvad er et pantebrev?\nGældsbrev, som giver pant i et aktiv, fx en ejendom, som sikkerhed for betalingen af kreditors tilgodehavende. Hvis kreditor har pant i debitors ejendom, betyder det at kreditor har en sikkerhed for sit udlån, i og med at en del af ejendommens værdi tilfalder kreditor hvis debitor ikke er i stand til at overholde terminer …\nPantebrev – hvad er et pantebrev? Læs mere »\nPantebrevsformular – hvad er en pantebrevsformular?\nStandardmæssige vilkår, der skal være en del af et pantebrev. Ordlyden fastsættes af justitsministeriet i tinglysningsbekendtgørelsen. De mest almindelige pantebrevsformularer er A og B, der benyttes for private pantebreve, herunder ejerpantebreve hhv. realkreditpantebreve. Enkelte bestemmelser i pantebrevsformularen kan fraviges ved aftale. Dette skal i så fald være oplyst i pantebrevets særlige bestemmelser. Idag oprettes pantebreve …\nPantebrevsformular – hvad er en pantebrevsformular? Læs mere »


Noget om en tøjkrise og et vigtigt bryllup – Sneglcille\nDu er her: Start / Noget om en tøjkrise og et vigtigt bryllup\n1. marts 2015 kl. 2:23\nMin mor fortæller tit historier om dengang, hun var til bryllup med ret nye mig og en silkeskjorte, som hun måtte tørre under håndtørreren, hver gang hun var på toilet, fordi mælken løb helt utroligt (og irriterende) godt til liiiige den dag. Jeg ved ikke om ammeindlæg og den slags har forbedret sig siden da (men jeg håber), men ellers kan hvid silketop måske godt blive lige lovligt miss wet t-shirt. Men okay, hvis det ikke er når man for en gangs skyld har kæmpebryster, at lige dét skal ske, så ved jeg ikke hvornår!\n1. marts 2015 kl. 7:59\nJeg stod i samme situation sidste år. Vi endte med at have en 9 dage gammel lille gut med til bryllup, og det gik strålende! Tøjet var også en stor bekymring. Jeg endte med en løs gulvlang kjole, men nøj hvor var det drøjt at finde noget som levede op til alle de kriterie du nævner.\n1. marts 2015 kl. 9:04\nKøb en pæn slåomkjole! Sådan en camouflerer mavesækken,og man kan nemt få ammejunger lirket frem.\n1. marts 2015 kl. 9:13\nHvad med at bruge Me and The Met? Så får du det bragt lige til døren og kan vente til sidste øjeblik 😉\nHar aldrig selv brugt det da jeg bor i Aarhus men det lyder så nemt 🙂\n1. marts 2015 kl. 10:06\nHa! Det er jo fordi Detmer taget med den telefon der havde #solcremefilter\nSå en buksedragt fra Stine Goya der er smuk smuk smuk!\nMette M. says:\nStine Goya – til enhver tid! Jeg synes, at et suit bliver for maskulint… og lige meget hvad Stine G laver, er det feminint 🙂 Held og lykke!\n1. marts 2015 kl. 10:59\nForeslår River jumpsuit fra Wackerhaus\n1. marts 2015 kl. 12:25\nStemmer på buskedragten!:-)\n1. marts 2015 kl. 14:18\numiddelbart lyder det pææænt, alt det du har nævnt.. Ellers så tjek Youandyou, som Emiliblog har reklameret for engang i mellem, de laver seriøst det pæneste ammevenlige tøj ever, og har vist også en fysisk butik i kbh\n1. marts 2015 kl. 15:34\nJeg har ikke gode forslag til tøj, men vil bare sige at du nok skal tjekke om du kan passe skoene før selve dagen. Fødderne kan godt vokse under graviditet-altså ikke kun væske i fødderne, men sådan blivende. Rigtig ærgerligt ned alle de fede sko, man engang havde…\n1. marts 2015 kl. 17:36\nJeg har stået i samme dilemma ! Fødte min søn 7 dag før bryllup og tog baby og mand under armen og drønede i COS 4 dage før bryllup – udvalgte mig her en smart ekspedient og bad hende finde 5 forskellige outfittet til mig. Jeg endte med at købe 2 outfits og det tog sku ikke mere end 30 min (-; ( endte i sort kjole i lose fit )\nForestilling Vs virkelighed Om hjemvendt mand, malkepuden og røv i ribbenene


Køb Urtekram Green Matcha Cellulitis Body Scrub 150 ml.\n1 (60,00 kr/stk) 2 (57,00 kr/stk) 3 (56,40 kr/stk) 4 (55,80 kr/stk) 5 (55,20 kr/stk) 6 (54,00 kr/stk) 7 (54,00 kr/stk) 8 (54,00 kr/stk) 9 (51,00 kr/stk) 10 (51,00 kr/stk) 11 (51,00 kr/stk) 12 (48,00 kr/stk)\nØkologisk scrub til kroppen\nGreen Matcha Cellulitis Body Scrub fra Urtekram er en økologisk body scrub, der beskytter huden mod luftforurening, uv-stråler og kemikalier. Scrubben mindsker og beskytter imod appelsinhud, mens huden genopbygges i dybden. Den økologiske scrub tilfører fugt og pleje til huden og fjerner døde hudceller, så huden efterlades med en glat, sund og velplejet finish. Green Matcha Cellulitis Body Scrub er velegnet til alle hudtyper.\nGreen Matcha Cellulitis Body Scrub er baseret på en formel med 100% økologisk certificerede ingredienser. Scrubben er beriget med mikroalge anti-pollution ekstrakt og japansk green matcha, der er rig på antioxidanter, og som renser huden i dybden. Med green matcha og mikroalge ekstrakt genskabes hudens naturlige balance, og huden efterlades med en sund og velplejet finish. De japanske teblade øger hudens modstandsdygtighed og beskytter huden mod miljømæssige påvirkninger, der ellers fremmer hudens ældningsproces. Urtekrams anti-cellulite capsicum aktiverer blodcirkulationen, så fremkomsten af cellulite mindskes, mens hyaluronsyre og hexapeptide tilfører fugt samt regenererer og opfrisker huden i dybden. Green Matcha Cellulitis Body Scrub har en lækker frisk duft, og den kommer i plantebaseret emballage, der tager hensyn til miljøet. Scrubben er desuden vegansk samt fri for parabener og syntetisk parfume og -konserveringsmidler.\nØnsker du at beskytte din krop mod miljøpåvirkninger, er Green Matcha Cellulitis Body Scrub fra Urtekram et musthave for dig. Den økologiske scrub fjerner døde hudceller fra din hud og mindsker forekomsten af appelsinhud.\nPåfør en passende mængde Urtekram Green Matcha Cellulitis Body Scrub på vanskelige områder på ren og fugtig hud, og massér scrubben godt ind i huden med cirkulære bevægelser. Skyl efterfølgende med varmt vand. Vi anbefaler, at du afslutter med en fugtgivende bodylotion.\nAqua, Hydrogenated Castor Oil, Aloe Barbadensis Leaf Extract*, Butyrospermum Parkii Butter*, Glycerin*, Prunus Amygdalus Dulcis Oil*, Polyglyceryl-3 Dicitrate/Stearate, Cetyl Alcohol, Glyceryl Stearate SE, Zea Mays Starch*, Lysolecithin, Glyceryl Caprylate, Simmondsia Chinensis Seed Oil*, Glycine Soja Seed Extract, Lactobacillus/Capsicum Frutescens Fruit Ferment Extract, Camellia Sinensis Leaf*, Hydrolyzed Algin, Phenethyl Alcohol, Sucrose, Sodium Hyaluronate, Hexapeptide-11, Magnolia Officinalis Bark Extract, Xanthan Gum, Citrus Aurantifolia Oil*, Tocopherol, Beta-Sitosterol, Squalene, Parfum, Limonene\nDu anmelder: Urtekram Green Matcha Cellulitis Body Scrub 150 ml.\nScrub og Peeling Scrub og Peeling Naturlig Hudpleje


Brugen af Sixtus\nPoul Sigersen Nielsen\nDLF's kursuscentre skal give et fornuftigt afkast, men vor henvendelse drejer sig udelukkende om Sixtus som ferie- og rekreationshjem; stedets egentlige formål.\nMuligheden for at benytte Sixtus som sådan er væsentlig indskrænket i de senere år.\nNår medlemmernes brug - aktive (ikke kursister) som pensionister - af Sixtus i de senere år er gået tilbage, så kan man ikke lade være med at sammenligne prisstigningerne for et ophold med løn-/pensionsudviklingen for omtalte grupper. Per 1. august 1999 stiger for eksempel prisen på enkeltværelser med 13,725 procent, mens løn/pension stiger med mindre end to procent i 1999. Anni Herfort Andersen siger i tv, at lærerne får en reallønsnedgang i 1999! Forbrugerprisindekset er således steget med 2,3 procent!\nMed hensyn til forholdet mellem kursister/ferie- og rekreationsgæster har vi aldrig oplevet, at der har været problemer.\nDLF hævder, at der har været åbent i storebededagene, Kristi himmelfartsdagene og pinsedagene, men vi ved helt bestemt, at der var lukket i de ovennævnte perioder; også nytår 1998/99 var der lukket. At der nu er kommet en udvidelse af sommerperioden, skyldes udelukkende aflysning af kurser, meddeler kontoret.\nVi er mange ældre lærere, der i adskillige år har betragtet Sixtus som vort andet hjem. Vi er derfor bedrøvede over, at Danmarks Lærerforening åbenbart er blevet for 'fattig' til at holde åbent for feriegæster.\nJeres henvendelse har været drøftet på hovedstyrelsesmødet i august.\nI forbindelse med de senere års renoverings- og tilbygningsarbejder på Sixtus er en stigende del af aktiviteterne på Sixtus omlagt fra ferie- og rekreationsophold til kursusaktiviteter for at få en bedre anvendelse af ejendommen.\nErfaringerne har vist, at samtidigt ophold for ferie-/rekreationsgæster og kursister ikke er hensigtsmæssigt.\nSixtus har sædvanligvis åbent i ferier og helligdage, men i år viste det sig, at der kun var to-tre personer, der havde booket sig ind i pinsen, og at der ikke var bookinger i de to andre perioder. Derfor besluttede vi at afvikle ferie og afspadsering og holde lukket i disse perioder. De berørte gæster fik rykket deres ophold til en anden periode, da det ofte har vist sig, at gæsterne finder det kedeligt kun at være få personer på ejendommen.\nDet er korrekt, at vi i år har valgt at udvide perioden for sommerferiegæster, fordi et kursus i august blev aflyst.\nPriser for ophold på Sixtus fastsættes under hensyntagen til omkostningerne ved driften. Prisen på et døgn for ferieophold er 580 kroner, mens prisen på et kursusdøgn er 810 kroner. Der er således tale om en ikke ubetydelig prisforskel.


Det er nemlig ikke alt, der er lige sundt at fyre med, så vi prøver at styre uden om For der kan altså være stor forskel på kvaliteten af hvid brændeovne i syddjurs. Læs også denne brændeovne i frederikssund bedst i test eller sort varde.\nDer er så mange sorte singler forhold holdes til side i dag, end de gamle Tilslutninger Online Syddjurs men bortset fra det enorme antal af hvide lurer på nettet, Online Syddjurs Syddjurs Når du nærmer piger hvide fyre dating sites er en.\nArrangør: Syddjurs TeaterforeningSe mere. Producent: Hun var al farven i hans ellers sort / hvide verden. og uden hende vil Ove ikke leve længere. En mand.\nSort fyr hvid fyr Syddjurs - var grumme\nPolitiet efterlyser vidner til mystisk uheld: Stjålet taxa vædrede vejtræ - fører er endnu ikke fundet. Så kig med her, hvor vi hjælper dig med at finde det bedste og billigste udvalg... Natur, miljø og klima. Oftest er det alene tanken om sex, ikke kærlighed, der tænder. Læs mere om, hvad du kan finde af teater og meget andet på armans.info.\neksamensforberedelse foretage Rigtig allerbedste nok området fyldt har løbet par lille kroget\nfik dækket bord maden\n, hvordan du får det bedste sex legetøj for mænd Assens\nanvender ikke pigerman både mor, 90's, online piger, men lidt ligeglad: Jeg jeg lege frække lege der oppe havde bygdens kjæmpe


Er centralbanker et pyramidespil? - Liberator\nOriginalt udgivet på adressen Er centralbanker et pyramidespil?.\nHvad er et pyramide spil?\nPyramidespil er et bedragerisk investeringsforetagende, hvor personen eller organisationen bag lover investorerne et højt afkast og en meget lav risiko. Det lyder naturligvis for godt til at være sandt, og det er naturligvis fordi det er tilfældet. Den måde et pyramidespil fungerer, er, at afkastet på investeringen – som udbetales til ophavspersonerne samt de første investorer – sker via indbetalinger fra de investorer, som er længere nede i hierarkiet. Alt sammen for at skabe en illusion om, at der er et reelt og økonomisk velfunderet investeringsforetagende. Pyramidespil kræver imidlertid, at der hele tiden skaffes flere og flere investorer for at holde systemet kørende. Derudover forsøger man også at få ældre investorer til at “geninvestere” deres afkast i pyramidespillet. Det der typisk får Pyramidspil til at kollapse, er at nogen af ophavsmændende taler over sig eller at alt for mange investorer pludselig forlanger at få deres investeringer udbetalt.\nCopyright: Image ID: 14631546 / 123RF Stock Photo\nCharles Ponzi oprettede nu et pyramidespil, hvor han fortalte investorer, at han havde agenter i blandt andet Italien, som her opkøbte internationale svarkuponer, og sendte dem til USA, hvor de blev vekslet til amerikanske frimærker, som bagefter blev solgt med en god fortjeneste. Charles Ponzi påstod at fortjenesten ved at investere i disse internationale svarkuponer var 400%. Inden Charles Ponzi’s pyramidespil til sidst kollapser, så ender han med at have snydt sig til millioner af dollars fra mere end 17.000 amerikanere, som endte med at lade sig franarre hele eller store dele af deres formue.\nPyramidspil forkommer også i dag, eksempelvis Bernie Madoff sagen.\nAt enhver valutaenhed, der sættes omløb, oprindeligt bliver skabt som gæld\nNår gælden skal afbetales, så indeholder afbetalingen både afdraget plus en rente\nNår man sætter den aller første valuta i omløb – overhovedet – eksempelvis kr. 1.000, så skabes disse kr. 1.000 som et lån/gæld, der senere skal tilbagebetales til Nationalbanken igen, med eksempelvis 5% i rente.\nkr. 1.000 til at betale gælden tilbage og\nikke-eksisterende kroner til at tilbagebetale renterne på gælden\nDette er meget vigtigt at holde sig for øje, for det er den vitale konstruktionsfejl, som vores FIAT gældsbaserede monetære systemer har – herunder danske kroner, Euro, US$, Yuan, Rubler og Yen – den valuta der skal bruges til at betale renterne på et lån fra en centralbank tilbage – findes ikke. Så renterne hertil skal – også lånes i form af gæld – og sættes i omløb.\nLån = ny valuta i omløb: kr. 1.000\nRentesats for lån i centralbanken per år: 5.00%\nAfdrag per år: kr 250.00\nRestgæld (Kr.) Rente (Kr.) Gæld + rente (Kr.) Afdrag (Kr.) Restgæld (Kr.)\nSkabt i centralbank og udlånt 1.000,00 50,00 1.050,00 250,00 800,00\nÅrligt afdrag 800,00 40,00 840,00 250,00 590,00\nÅrligt afdrag 590,00 29,50 560,50 250,00 310,50\nÅrligt afdrag 310,50 15,53 294,98 250,00 44,98\nÅrligt afdrag 44,98 2,25 42,73 42,73 0,00\nOg når den oprindelige gæld på kr. 1.000 er tilbagebetalt til centralbanken, så bliver de elimineret og forsvinder helt ud af omløb. Så for at sætte nye kroner i omløb – som erstatning for de kroner, som elimineres ved tilbagebetaling af gamle lån – skal nye udlån fra centralbanken hertil hele tiden finde sted.\nCentralbanker behøver ikke vente på, at stater eller store private banker kommer og låner valuta fra dem. De kan selv gå ud i markedet og opkøbe finansielle produkter, der i sig selv er baseret på gæld/kredit og som i mange tilfælde vil indeholde en rentebetaling. Eksempelvis:\nAndre centralbankers valutaer\nDet samme gælder for centralbanker med et gældsbaseret monetært system, for som simulatoren jeg linker til ovenfor tydeligt viser, så kræver systemet, at der hele tiden lånes mere og mere valuta for at holde valutamængden oppe og holde systemet kørende. Og den instans der med størst sandsynlighed ender med gerne at ville låne mere og mere og mere – for at holde både sig selv og det gældsbaserede monetære system kørende – er staten.\nDet er en stor fordel for staten og politikerne at kunne låne af en centralbank – måske endda til en lav rente. Staten har mulighed for billigt at kunne låne af fremtiden og dermed nu og her forbruge langt mere end man hiver ind i for af skatter, moms og afgifter. Og det gør det langt lettere for politikere at kunne blive genvalgt, for nu kan de love meget mere velfærd til vælgerne, for prisen herfor er ikke stigende skatter, moms og afgifter, som nu og her rammer vælgerne. Gælden + renter skal i stedet betales tilbage af unge, børn og udfødte generationer. En del af statsgælden betales også indirekte i form af eventuelt afledt prisinflation, da den løbende vil udhule statens gæld.


KØB APPLE TV 5. GENERATION 32 GB MED DELBETALING - Klik her!\nKØB APPLE TV 5. GENERATION 32 GB MED DELBETALING - Se dine muligheder herunder - gratis og 100 % uden forpligtelse\nKøb Apple TV 5. generation 32 GB med delbetaling - Velkommen til Consumea Finance. Her finder du de allerbedste muligheder, hvis du skal have finansiering til en Sony PlayStation 4 spillekonsol og tilbehør såsom PlayStation VR Headset, hvad enten du skal købe den på afbetaling eller tage et kviklån til den.\nKØB APPLE TV 5. GENERATION 32 GB MED DELBETALING - Køb Apple TV på afbetaling rentefrit netop nu - Ansøg gratis her >>\nReklame - Køb Apple TV 5. generation 32 GB med delbetaling\nOversigt - Køb Apple TV 5. generation 32 GB med delbetaling\nTips - Køb Apple TV 5. generation 32 GB med delbetaling\nOrdforklaringer - Køb Apple TV 5. generation 32 GB med delbetaling\nEr du i markedet for at anskaffe et produkt eller en ydelse via finansiering, kan det være godt at få tjek på nogle enkelte detaljer. Det er faktisk ikke så svært. Læs med hér for at blive klogere på, hvilke ting, du bør vide mere om.\nFor en sikkerheds skyld, så husk at læse hele aftalen en gang mere, når du indgår aftale om køb på afbetaling eller ifm. med lånetagning. Det virker muligvis åbenlyst, men bruger du dette tip, kan du være mere sikker på, at du forstår aftalen helt.\nSe eventuelt: Køb Apple TV 4 på afbetaling uden renter\nVar du bekendt med, at hvis du køber varer på afbetaling hos leasy.dk, kan du købe uden renter, dvs. hvor du betaler over tolv måneder med 0 procent i rente? Det er super smart!\nHusk altid, at når du køber på delbetaling eller tager et lån, er det altid en fin ide at afdrage til tiden, da det typisk kan være et vilkår i aftalen, som du har underskrevet på, og overholder du ikke vilkårene i aftalen, vil du risikere at skulle betale ekstra i sidste ende.\nSe også: Apple TV 32 GB på kredit\nOvervejer du at købe mere end et produkt, men kun kan finde ét af produkterne på afbetaling - eksempelvis hvis du har set en stationær pc på afbetaling, men slet ikke kan finde den rigtige computerskærm på afbetaling - kan du i stedet for overveje at låne penge, så du på den måde får råd til det hele. Lidt længere nede på denne side - eller ved at trykke her - kan du se en oversigt med de mest populære onlinelån.\nVar du klar over, at køb på afbetaling også kaldes køb på afdrag, køb med delbetaling, afdragskøb, m.m. Og kender du i øvrigt forskellen på eksempelvis kviklån og forbrugslån eller minilån og mikrolån? Du kan se vores finansielle ordbog længere nede på siden eller ved at klikke her.\nVar du klar over, at du også kan få nye bryster, tandlægebehandlinger og din næste rejse via afbetaling? Der er stort set ingen grænser for, hvad du kan købe vha. afbetaling.\nTjek også: Køb Apple TV 4. generation 64 GB på afbetaling uden renter\nVar du klar over, at shoppen Unoliving.com har DK's største sortiment af møbler med over 10.000 produkter, som alle kan købes med afbetaling? De har tilmed prismatch samt gratis fragt på alle ordrer.\nKØB APPLE TV 5. GENERATION 32 GB MED DELBETALING - Se dine muligheder herunder - gratis og 100 procent uden forpligtelse\nKøb Apple TV 5. generation 32 GB med delbetaling - Velkommen hos Consumea Finance. Her kan du finde de allerbedste muligheder, hvis du skal have finansiering til en Sony PlayStation 4 spillekonsol og tilbehør såsom PlayStation VR Headset, hvad enten du vil købe den med delbetaling eller låne penge til den\nNår du skal finde finansiering - uanset om det er angående køb på afbetaling el. via et internetlån - er det smart at kende nogle af de begreber og ord, der bliver brugt i denne forbindelse.\nFlere og flere udbydere af lån tilbyder efterhånden mulighed for at underskrive med NemID, når du tager et pengelån. Det sparer dig helt enkelt for masser af tid.\nTjek eventuelt: Billig Apple TV 5 64 GB\nSe eventuelt: Apple TV 6. generation 32 GB tilbud\nMan taler om afbetaling, når du ikke betaler det fulde beløb for noget med det samme; det kan f.eks. være for et produkt - for eksempel en vaskemaskine - eller en ydelse - for eksempel en skønhedsoperation. I stedet for at betale det hele beløb på een gang, deler du beløbet op, for eksempel over 12, 24 eller 48 måneder. Køber du fx en emhætte via afbetaling til 3.600 kr. rentefrit og over 12 måneder, deler man de 3.600 kr. over 12 måneder, som resulterer i et månedligt beløb på 300 kr. Beløbet kaldes afdragsbeløbet eller det beløb, som du afdrager med hver måned.\nOrdene delbetaling og delbetale anvendes på svensk og på norsk i stedet for afbetaling og afbetale. Delbetaling og delbetale findes ikke i den danske retskrivningsordbog, men disse ord anvendes på trods af det på dansk, idet det også er letforståeligt og måske ligeledes giver bedre mening end det danske afbetaling og afbetale ift., at det handler om, at man netop deler betalingen op.\nSe evt.: Køb Apple TV 5. generation 128 GB på afbetaling rentefrit\nEt forbrugslån er et pengelån, som oftest bliver lavet med intentionen om at forbruge, dvs. købe en eller flere ting eller ydelser. Og dette kan være til alt mellem himmel og jord. Der er ikke regler om, hvad du må købe eller ikke købe for de penge, som du låner, og der er heller ikke regler for, hvor lille eller stort et forbrugslån skal være på, dog er der bred enighed om, at lånebeløbet kan være alt fra i den lave ende (hvor det typisk benævnes som et kvik-lån) og i den høje ende.\nEt minilån - skrives også mini-lån - er et pengelån, hvor lånebeløbet er i den lavere ende, men ikke helt så lille, så det kan betegnes som værende et mikrolån. Der er ikke nogen én regel, der siger, at et minilån er et bestemt beløb, men hvis man tager udgangspunkt i, at et mikrolån er på 1.000 - 2.000 kr., så kan et minilån være på ca. 2.000 op til måske 6.000 - til allerhøjest 10.000 kroner\nEt kviklån - eller kvik-lån - kan betegnes som et lån, hvor det hele ved lånet er kvikt - eller sagt lidt anderledes: hurtigt. Et kviklån er dermed ofte hurtigt at optage, nogle gange også hurtigt om at blive godkendt af udbyderen af lånet, og udbetalingen kan også ofte ske hurtigt. Kviklån kan for nogle blive anset som værende hurtige penge eller nemme penge. Et kviklån kan typisk være på alt lige fra 1.000 kroner til måske 5.000 eller maks. 10.000. Der er ikke nogen regel for, hvor stort et kviklån kan være, men der er stor enighed om, at det drejer sig om et mindre pengelån.\nLeasing af et produkt er en finansieringsform, som kan ses som en mellemting mellem at låne og at leje. Udelejeren har ejendomsretten til varen hvorimod lejeren har brugsretten. I leasing-perioden vil du oftes have fordele såsom service og reparation på stedet. Leasing anvendes tit af firmaer; eks. kan det være et hotel, der har brug for flere fladskærms-tv til deres hotelrum.\nEt hurtiglån - eller hurtig-lån - er som der antydes et hurtigt lån, det vil sige et lån, du kan optage relativt hurtigt, har en normalvis hurtig godkendelse og en ret hurtig udbetalingsproces. Tjek vores beskrivelse af kviklån, som dækker det samme.\nTjek eventuelt: Køb Apple TV 5. generation 128 GB på afbetaling\nEt mikrolån - skrives også microlån - er et pengelån, hvor lånebeløbet er kendetegnet ved at være i den meget lave ende. Et mikrolån kunne altså være et pengelån på helt ned til 1.000 eller 2.000 kr. Der eksisterer ingen regler for, hvor stort beløbet for et mikrolån er, dog der er bred konsensus om, at det er det mindste lån, som du vil kunne lave overhovedet ...\nKØB APPLE TV 5. GENERATION 32 GB MED DELBETALING\nConsumea Danmark » Finansiering » Køb Apple TV 5. generation 32 GB med delbetaling\nKØB APPLE TV 5. GENERATION 32 GB MED DELBETALING - Se meget mere her, hvis du vil blive klogere på alt, der relaterer til Køb Apple TV 5. generation 32 GB med delbetaling - Filnavnet på denne webside relateret til "Køb Apple TV 5. generation 32 GB med delbetaling" er "koeb-apple-tv-5-generation-32-gb-med-delbetaling" med den fulde webadresse https://consumea.com/dk/apple-tv/koeb-apple-tv-5-generation-32-gb-med-delbetaling, og siden er nr. 1051 ud af i alt 1295. Du kan tjekke andre interne sider her: Køb Apple TV 5. generation 64 GB på afbetaling, Apple TV 6. generation 128 GB tilbud, Apple TV 5 128 GB afdragsordning, Apple TV 5. generation 64 GB lease, Køb Apple TV 4 32 GB med afbetaling, Køb Apple TV 4. generation på delbetaling, Apple TV 6. generation 64 GB udsalg, Apple TV 6. generation 256 GB afdrag, Apple TV 6 256 GB på afbetaling, Køb Apple TV 64 GB på afdrag ... Tak for besøget, og rigtig god dag :)\nKØB APPLE TV 5. GENERATION 32 GB MED DELBETALING - Se alle dine muligheder her - gratis og 100 % uforpligtende\nKøb Apple TV 5. generation 32 GB med delbetaling - Velkommen hos Consumea Finance. Her finder du de allerbedste muligheder, hvis du skal have finansiering til en Sony PlayStation 4 spillekonsol og tilbehør såsom PlayStation VR Headset, hvad enten du vil købe den med delbetaling eller tage et kviklån til den.


Stolt træner: Verden åben for Fischer Stolt træner: Verden åben for Fischer\nVerden ligger åben for Viktor Fischer, der trænede med U20-landsholdet i Brøndby, før han fik at vide, at Morten Olsen har indkaldt ham til venskabskampen mod Tyrkiet. Foto: Claus Bech\nAf FLEMMING BRANDT, flb@sporten.dkMandag den 12. november 2012, 17:27\nHan fremhæver mange kvaliteter hos den 18-årige østjyde: I afslutningerne har han et meget bredt repertoire. Fischer kan afslutte med både vrist, inderside, yderside og stiv tå, så han er meget svær at læse for målmanden. Og så har han en unik evne til at være iskold og vente et kvart sekund , når han er alene med målmanden. Den 18-årige angriber, der kan spille alle tre angrebspladser i en 4-3-3 opstiling, holder et højt teknisk niveau og har et fantastisk touch i sit løb med bolden, og oven i er han begavet med en usædvanlig sto


Farver på sæder og indretning B og BT vogne - Sporskiftet\nFarver på sæder og indretning B og BT vogne\nSkrevet af schellerup Søndag d. 26/5/2019 - 21:59 Vist 392 gange\nNogen der kan hjælpe med farverne?\nJeg mener væggene var lyst træ og sæderne var i en blå farve?\nFindes der et sted på nettet med billeder, eller findes der noget i bog form?\n« Air Brush maling - Alternativ Omlitrering af godsvogne »\nSkrevet af Egonhund Mandag d. 27/5/2019 - 19:21\nVæggene er i lyst træ og sæderne noget gråt stof.\nJeg kan tage nogen billeder i en B-vogn næste gang jeg kommer til Hundested, ellers så kan du jo tage med MY veterantog næste gang de kører.\nSkrevet af Niels Mandag d. 27/5/2019 - 21:10\nEt stykke nede på denne side er et ældre foto fra en B-vogns kupe. Måske det kan være til hjælp.\nSkrevet af Steffen Dresler Mandag d. 27/5/2019 - 22:38\nNU skriver du BÅDE litra B og litra Bt så jeg går ud fra at vi er i epoke IV, altså "den røde designperiode" fra 1974 ff.\nB vognen var indledningsvis noget anderledes apteret og havde faktisk kun sæder betrukket med kustlæder i rødt. Jeg skal hilse og sige at det kunne være varmt og klamt om sommeren. Det var de oprindelige B-vogne med den udvendige Maroon (vinrød) farve.\nVed indførelsen af IC systemet i 1974 var man begyndt at ombygge B-vognene med en helt ny indvendig aptering samt ændringer ved toilet og barber/håndvaske rum, der blev sammenlagt til et stort toilet. Vedr. apteringen beholdt kupeerne den lyse let gullige kunststofvæg, mens sæderne blev ændret fuldstændigt. Nakkehynden med hovedstøtte blev selvstændig og både disse og sæderne blev betrukket med brunt/gråt smalstribet uldstof og armlæn fik indbygget askebæger mv. Ombygningen var færdig omkring ca. 1976.\nSå dine sæder skal altså have en gråbrun farve, mens nakkehynderne skal være hvide (antmakasser).\nSom modelbaneentusiast kan det altid betale sig at anskaffe noget litteratur og med hensyn til vogne er den p.t. absolut bedste udgivelse (og sikkert i lang, lang tid frem også den eneste anvendelige hvis overhovedet) "Danske Person vogne" fra Banebøger 2012, ISBN 978-87-91 434-34-1.\nYderligere kan du her se de forskellige ændringer vognene fik/havde gennem tiderne og ikke mindst beskrivelse af farver. Altså næsten et must.


Hvad nu Charlotte? - Ridehesten.com\nCharlotte Dujardin begyndte at ride da hun var 2 år. Da hun var 16 havde hun vundet Horse og the Year Show konkurrencerne, og med støtte fra hendes familie og træner Debbie Thomas, begynde hun at ride dressur på en hest, som hun købte for en arv efter sin bedstemor. I februar 2007 red hun noge timer for Carl Hester, og efter at have været i hans stald i 10 dage havde Hester spottet et usædvanligt talent. Han tilbød hende et job som groom i hans stald i Newent, Gloustershire, og der har hun været lige siden. Charlottes hest på daværende tidspunkt var Fernandez (nu ejet af Cathrine Rasmussen, Norge) ham havde hun selv uddannet og Carl Hester har fortalt, at hun havde gjort et super job med hesten.\nEn af Charlottes første opgaver i Hesters stald var at ride en ung, hollandsk hest kaldet Valegro, som ejes af Hester og Roly Luard. Det var planen, at Hester skulle overtage hesten på et tidspunkt. Men efter deres første Grand Prix i 2011, blev parret en del af det succesfulde engelske team, der vandt guld ved EM i Rotterdam, og således begyndte deres karriere. De blev udtaget til at repræsentere England ved OL i London, hvor de vandt hold og individuelt guld. De rejste vidre til EM i Herning sidste år og opnåede dobbelt individuelt guld og hold bronze. Igen ved WEG i Normandiet har hun vundet både Grand Prix Special og kür, hvilket udløste et spørgsmål: hvad nu, hvad er dit næste mål! Svaret kom promte fra Charlotte på hendes vanlige friske facon: Jeg går på pension!\nCharlotte ventede lige til latteren i pressecenteret havde lagt sig for med mere alvor i stemmen at forklare, hvor meget hun holder af at uddanne og ride unge heste. Så et fremtids mål er at gentage de internationale guldmedaljer, på en anden unghest, som hun også selv har uddannet.\nIgen efter guldmedaljen i kür understregede hun Carl Hesters betydning for hende som træner og ven. Han har gjort alt for mig og gjort dette muligt, understregede hun.


2-i-1 Strømudtag 12V-36V - Lampa Multi Power - M/ USB & Digital voltmeter - Strømudtag - Autofix.nu\n2-i-1 Strømudtag 12V-36V - Lampa Multi Power - M/ USB & Digital voltmeter\nModel/Varenr.: L10 38925\nUd fra en innovativ tankegang er denne smarte USB adapter produceret. Adapteren er ideel til brug i bilen når man kører længere ture, og der er flere der skal have ladet sine elektroniske enheder. Dette design er selvklæbende og har 2x USB porte via cigarstikket, 2x cigarstik og et digital voltmeter med decimaltryk til konstant overvågning af batteriforhold og generatorfunktioner.\nAdapteren forbindes via et 80 cm. langt kabel. Super hurtig opladning via denne station. USB stationen har 2 cigarstik indgange, som har max 3100 mA. Adapteren er ideel til biler, lastbil, båd eller autocamper.\n2 x 12-36V indgange\n2 x USB-stik: Max 3100 mA\nIntegreret digitalt voltmeter\nLadekabel: 80 cm.