EUR-Lex - 61990J0006 - DA\nDOMSTOLENS DOM AF 19. NOVEMBER 1991. - ANDREA FRANCOVICH OG DANILA BONIFACI M. FL. MOD DEN ITALIENSKE REPUBLIK. - ANMODNING ON PRAEJUDICIEL AFGOERELSE: PRETURA DI VICENZA OG PRETURA DI BASSANO DEL GRAPPA - ITALIEN. - MANGLENDE GENNEMFOERELSE AF ET DIREKTIV - ANSVAR FOR MEDLEMSSTATEN. - FORENEDE SAGER C-6/90 OG C-9/90.\nSamling af Afgørelser 1991 side I-05357\nsvensk specialudgave side I-00435\nfinsk specialudgave side I-00467\n1. Institutionernes retsakter - direktiver - direkte virkning - betingelser - forskellige midler til at naa det tilsigtede maal - uden betydning\n2. Socialpolitik - tilnaermelse af lovgivninger - beskyttelse af arbejdstagerne i tilfaelde af arbejdsgiverens insolvens - direktiv 80/987 - artikel 1 til 5 - virkninger i forholdet mellem stat og private\n(Raadets direktiv 80/987, art. 1-5)\n3. Faellesskabsret - rettigheder tillagt private - en medlemsstats tilsidesaettelse heraf - pligt til at erstatte private det forvoldte tab\n(EOEF-Traktaten, art. 5)\n4. Faellesskabsret - rettigheder tillagt private - medlemsstatens tilsidesaettelse af forpligtelsen til at gennemfoere direktivet - pligt til at erstatte private det forvoldte tab - betingelser - gennemfoerelse af erstatningssagen - anvendelse af national ret - begraensninger\n1. Den omstaendighed, at en medlemsstat, til hvem et direktiv er rettet, kan vaelge mellem flere forskellige midler til at naa det maal, som tilsigtes med direktivet, udelukker ikke, at private ved de nationale domstole kan goere de rettigheder gaeldende, som kan fastslaas med tilstraekkelig sikkerhed alene paa grund af direktivets bestemmelser.\n2. Selv om bestemmelserne i direktiv 80/987 om beskyttelse af arbejdstagerne i tilfaelde af arbejdsgiverens insolvens er tilstraekkelig praecise og ubetingede med hensyn til fastlaeggelsen af den personkreds, som er berettiget efter direktivet, samt med hensyn til garantiens naermere indhold, kan arbejdstagerne ikke, saafremt medlemsstaten ikke har truffet rettidige gennemfoerelsesforanstaltninger, paaberaabe sig disse direktivbestemmelser ved de nationale domstole. Dels fremgaar det nemlig ikke af direktivets bestemmelser, hvem der praecist er debitor for garantien, dels kan staten ikke anses for debitor, blot fordi den ikke har truffet rettidige gennemfoerelsesforanstaltninger.\n3. Faellesskabsrettens fulde virkning ville blive afsvaekket, og beskyttelsen af de i faellesskabsretten anerkendte rettigheder ville blive forringet, saafremt private var afskaaret fra at opnaa erstatning for en kraenkelse af deres rettigheder som foelge af en tilsidesaettelse af faellesskabsretten, der maa tilregnes en medlemsstat. Det er navnlig noedvendigt, at der bestaar en adgang til at goere erstatningskrav gaeldende mod en medlemsstat, i tilfaelde, hvor faellesskabsrettens fulde virkning afhaenger af, at der traeffes foranstaltninger fra medlemsstatens side, og hvor private derfor ikke kan paaberaabe sig de i faellesskabsretten overholdte rettigheder ved de nationale domstole, naar medlemsstaten ikke har truffet saadanne foranstaltninger. Der foelger saaledes af selve Traktatens system et princip om, at staten er erstatningspligtig for tab, som er forvoldt private paa grund af tilsidesaettelse af faellesskabsretten, der maa tilregnes staten.\nMedlemsstaternes forpligtelse til at erstatte et saadant tab har endvidere hjemmel i Traktatens artikel 5, hvorefter medlemsstaterne skal traeffe alle almindelige eller saerlige foranstaltninger for at sikre, at faellesskabsretten gennemfoeres, og foelgelig skal bringe de ulovlige foelgevirkninger af en tilsidesaettelse af faellesskabsretten til ophoer.\n4. Medens medlemsstatens erstatningsansvar for tab, som er forvoldt private som foelge af tilsidesaettelser af faellesskabsretten, der maa tilregnes staten, foelger af faellesskabsretten, afhaenger betingelserne for, at der kan kraeves erstatning, af den tilsidesaettelse af faellesskabsretten, der har forvoldt tabet.\nNaar en medlemsstat tilsidesaetter sin forpligtelse efter Traktatens artikel 189, stk. 3, til at traeffe alle de foranstaltninger, som er noedvendige for at naa det maal, der tilsigtes med direktivet, er det, for at sikre denne traktatbestemmelses fulde virkning, noedvendigt, at der kan kraeves erstatning, naar foelgende tre betingelser er opfyldt: For det foerste, at det maal, som tilsigtes med direktivet, indebaerer, at private tillaegges rettigheder, for det andet, at det naermere indhold af disse rettigheder kan fastslaas paa grundlag af selve direktivets bestemmelser, og for det tredje, at der er aarsagsforbindelse mellem statens tilsidesaettelse af sin forpligtelse og de skadelidtes tab.\nSaa laenge der ikke er udstedt EF-regler paa omraadet, gennemfoeres statens erstatningsansvar for det forvoldte tab efter nationale erstatningsregler. De formelle og materielle betingelser for erstatning af tab efter de forskellige nationale lovgivninger maa dog ikke vaere mindre gunstige end de betingelser, som gaelder for tilsvarende soegsmaal paa grundlag af national ret, og maa ikke vaere udformet saaledes, at de goer det urimeligt vanskeligt eller i praksis umuligt at opnaa erstatning.\n1 Ved kendelser af 9. juli og 30. december 1989, indgaaet til Domstolen henholdsvis den 8. og 15. januar 1990, har Pretura di Vicenza (sag C-6/90) og Pretura di Bassano del Grappa (sag C-9/90) i medfoer af EOEF-Traktatens artikel 177 forelagt en raekke praejudicielle spoergsmaal vedroerende fortolkningen af Traktatens artikel 189, stk. 3, samt Raadets direktiv 80/987/EOEF af 20. oktober 1980 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne i tilfaelde af arbejdsgiverens insolvens (EFT L 283, s. 23).\n2 Spoergsmaalene er rejst under retssager, som Andrea Francovich og Danila Bonifaci m.fl. (herefter benaevnt "sagsoegerne") har anlagt mod Den Italienske Republik.\n3 Direktiv 80/987 har til formaal at sikre arbejdstagerne en vis minimumsbeskyttelse i Faellesskabet i tilfaelde af arbejdsgiverens insolvens, idet direktivet dog ikke afskaerer medlemsstaterne fra at anvende gunstigere bestemmelser. Med henblik herpaa skal der ifoelge direktivet navnlig tilvejebringes en raekke saerlige garantier for at sikre betaling af loentilgodehavender.\n4 Ifoelge direktivets artikel 11 skulle medlemsstaterne senest den 23. oktober 1983 have ivaerksat de noedvendige administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser til gennemfoerelse af direktivet. Da Den Italienske Republik ikke havde opfyldt denne forpligtelse, fastslog Domstolen ved dom af 2. februar 1989 (sag 22/87, Kommissionen mod Italien, Sml. s. 143), at den havde gjort sig skyldig i traktatbrud.\n5 Andrea Francovich, som er sagsoeger i hovedsagen vedroerende sag C-6/90, havde arbejdet for virksomheden "CDN Elettronica SnC" i Vicenza, men kun faaet udbetalt nogle lejlighedsvise acontobeloeb af sin loen. Han anlagde derfor sag ved Pretura di Vicenza, som doemte virksomheden til betaling af et beloeb paa ca 6 mio. LIT. Under tvangsfuldbyrdelsen maatte fogedafdelingen ved Tribunale di Vicenza imidlertid foere til fogedbogen, at udlaegsforretningen ikke kunne gennemfoeres. Francovich anlagde derpaa sag mod den italienske stat med paastand om, at den ydede ham de garantier, som er foreskrevet i direktiv 80/987, subsidiaert betalte ham erstatning.\n6 Hovedsagen vedroerende sag C-9/90 blev anlagt af Danila Bonifaci og treogtredive andre arbejdstagere ved Pretura di Bassano del Grappa. De forklarede, at de havde vaeret ansat i virksomheden "Gaia Confezioni Srl", som blev erklaeret konkurs den 5. april 1985. Ved ansaettelsforholdets ophoer havde sagsoegerne et tilgodehavende paa mere end 253 mio. LIT, der var blevet anerkendt som passiver paahvilende konkursboet. Mere end fem aar efter konkursen havde sagsoegerne imidlertid endnu ikke faaet udbetalt noget beloeb og havde fra boets kurator modtaget meddelelse om, at det maatte anses for helt usandsynligt, at de opnaaede blot delvis daekning for deres fordringer. Sagsoegerne anlagde derfor sag mod Den Italienske Republik med paastand om, at denne, da den var forpligtet til at anvende direktiv 80/987 fra den 23. oktober 1983, tilpligtedes at betale sagsoegerne loentilgodehavender og mindst de sidste tre maaneders loen, subsidiaert betalte dem erstatning.\n7 Paa denne baggrund har de nationale retter forelagt Domstolen foelgende praejudicielle spoergsmaal, som er identiske i de to sager:\n"1) Kan private, som har lidt tab ved statens undladelse af at gennemfoere direktiv 80/987, naar denne undladelse ved en dom afsagt af Domstolen er fastslaaet at udgoere et traktatbrud, efter faellesskabsretten rejse krav om, at staten opfylder forpligtelserne efter direktivets forskrifter, saafremt disse er tilstraekkelig praecise og ubetingede, ved at paaberaabe sig dem direkte over for den medlemsstat, som har begaaet traktatbruddet, for at opnaa de garantier, som staten var forpligtet til at tilvejebringe? Kan private under alle omstaendigheder kraeve det tab erstattet, som de har lidt med hensyn til direktivforskrifter, som ikke er tilstraekkelig praecise og ubetingede?\n2) Skal artikel 3, jf. artikel 4, i Raadets direktiv 80/987 fortolkes saaledes, at en stat, som ikke har udnyttet adgangen efter artikel 4 til at begraense sin betalingspligt, selv er forpligtet til at indfri arbejdstagernes tilgodehavender i det omfang, det er foreskrevet i artikel 3?\n3) Er staten i benaegtende fald forpligtet til at yde den berettigede arbejdstager en vis minimumsgaranti efter direktiv 80/987, for at direktivets betingelser vedroerende arbejdstagerens loentilgodehavende kan anses for opfyldt?"\n8 Hvad naermere angaar de faktiske omstaendigheder i hovedsagerne, retsforhandlingernes forloeb samt de skriftlige indlaeg, der er indgivet for Domstolen, henvises i oevrigt til retsmoederapporten. Disse omstaendigheder omtales derfor kun i det foelgende i det omfang, det er noedvendigt for forstaaelsen af Domstolens argumentation.\n9 Det foerste spoergsmaal, den nationale ret har forelagt, rejser to problemer, som skal undersoeges hver for sig. Det foerste problem er, om direktivets bestemmelser vedroerende fastlaeggelsen af arbejdstagernes rettigheder har direkte virkning, mens det andet er, om en stat ifalder erstatningsansvar for tab, som er forvoldt paa grund af tilsidesaettelsen af forpligtelser, der paahviler staten efter faellesskabsretten, og i bekraeftende fald i hvilket omfang.\nSpoergsmaalet om direktivets bestemmelser vedroerende fastlaeggelsen af arbejdstagernes rettigheder har direkte virkning\n10 Med den foerste del af den nationale rets foerste spoergsmaal oenskes det fastslaaet, om direktivets bestemmelser vedroerende fastlaeggelsen af arbejdstagernes rettigheder skal fortolkes saaledes, at de paagaeldende arbejdstagere kan paaberaabe sig disse rettigheder over for staten ved de nationale domstole, selv om direktivet ikke er rettidigt gennemfoert i national ret.\n11 Efter Domstolens faste praksis kan en medlemsstat, som ikke inden for den fastsatte frist har truffet de i direktivet kraevede gennemfoerelsesforanstaltninger, ikke over for private goere gaeldende, at den ikke har opfyldt de forpligtelser, som direktivet paalaegger den. Naar direktivbestemmelser ud fra et indholdsmaessigt synspunkt fremstaar som ubetingede og tilstraekkeligt praecise, kan der i mangel af rettidige gennemfoerelsesforanstaltninger stoettes ret herpaa over for enhver national regel, der ikke er i overensstemmelse med direktivet, ligesom private over for staten kan paaberaabe sig bestemmelser, der efter deres indhold tillaegger private rettigheder i forhold til staten. (Jf. dom af 19.1.1982, sag 8/81, Becker, Sml. s. 53, praemis 24 og 25).\n12 Det maa derfor undersoeges, om de bestemmelser i direktiv 80/987, som fastlaegger arbejdstagernes rettigheder, er ubetingede og tilstraekkelig praecise. I den forbindelse er der tre forskellige spoergsmaal, som skal undersoeges, nemlig hvem der er omfattet af garantien ifoelge bestemmelserne, hvilket indhold denne garanti har, og endelig hvem garantien paahviler. Herved opstaar navnlig det spoergsmaal, om staten kan anses for garantiforpligtet, fordi den ikke har truffet de noedvendige gennemfoerelsesforanstaltninger inden for den foreskrevne frist.\n13 Hvad foerst angaar spoergsmaalet om, hvem der er berettiget til garantien, bemaerkes, at direktivet ifoelge artikel 1, stk. 1, finder anvendelse paa krav, som arbejdstagere i medfoer af en arbejdsaftale eller et ansaettelsesforhold har erhvervet i forhold til arbejdsgivere, der er insolvente i henhold til artikel 2, stk. 1. Denne sidste bestemmelse praeciserer naermere, hvornaar en arbejdsgiver skal anses for insolvent. Artikel 2, stk. 2, henviser til national ret, for saa vidt angaar definitionen af begreberne "arbejdstager" og "arbejdsgiver". Endelig kan medlemsstaterne ifoelge artikel 1, stk. 2, under naermere angivne betingelser undtagelsesvis udelukke visse kategorier af arbejdstagere, som er opregnet i direktivets bilag, fra direktivets anvendelsesomraade.\n14 Disse bestemmelser er tilstraekkeligt praecise og ubetingede til, at de nationale domstole kan fastslaa, om en person er berettiget efter direktivet. De nationale domstole behoever nemlig blot at efterproeve, for det foerste, om den paagaeldende er arbejdstager efter national ret og ikke er udelukket fra direktivets anvendelsesomraade i medfoer af artikel 1, stk. 2, jf. bilag I (vedroerende betingelserne for udelukkelse, se dom af 2.2.1989, sag 22/87, Kommissionen mod Italien, praemis 18-23, og af 8.11.1990, sag C-53/88, Kommissionen mod Graekenland, Sml. s. 3917, paa s. 3931, praemis 11-26), og for det andet, om der foreligger et af de tilfaelde af insolvens, som er omhandlet i direktivets artikel 2.\n15 Hvad dernaest angaar garantiens indhold bestemmer direktivets artikel 3, at arbejdstagerne skal vaere sikret betaling af tilgodehavender, der hidroerer fra arbejdsaftaler eller ansaettelsesforhold, og som vedroerer loen for perioden inden en bestemt dato, der fastsaettes af medlemsstaten, som herved kan vaelge mellem tre forskellige muligheder, nemlig a) datoen, paa hvilken arbejdsgiverens insolvens er indtraadt, b) datoen for meddelelsen om den paagaeldende arbejdstagers opsigelse paa grund af arbejdsgiverens insolvens, eller c) datoen, paa hvilken arbejdsgiverens insolvens er indtraadt, eller paa hvilken den paagaeldende arbejdstagers arbejdsaftale eller ansaettelsesforhold er ophoert paa grund af arbejdsgiverens insolvens.\n16 Den paagaeldende medlemsstat kan, afhaengig af det valg den har truffet, efter artikel 4, stk. 1 og 2, begraense betalingsforpligtelsen til perioder paa tre maaneder eller otte uger, som skal beregnes efter de regler, der er fastsat i artikel 4. Endelig kan medlemsstaterne efter artikel 4, stk. 3, fastsaette et loft over garantien for betaling af arbejdstageres tilgodehavender for at undgaa udbetaling af beloeb, der overstiger direktivets sociale sigte. Saafremt medlemsstaterne goer brug af denne mulighed, skal de underrette Kommissionen om fremgangsmaaderne ved fastsaettelse af loftet. Endvidere fremgaar det af artikel 10, at direktivet ikke beroerer medlemsstaternes mulighed for at traeffe de foranstaltninger, der maatte vaere noedvendige for at undgaa misbrug eller for at afvise eller begraense betalingspligten i visse tilfaelde.\n17 Medlemsstaterne har altsaa efter direktivets artikel 3 et vist valg med hensyn til, fra hvilken dato garantien for betaling af tilgodehavenderne skal ydes. Som det imidlertid forudsaetningsvis fremgaar af Domstolens praksis (dom af 4.12.1986, sag 71/85, FNV, Sml. s. 3855, og af 24.3.1987, sag 286/85, McDermott og Cotter, Sml. s. 1453, praemis 15), udelukker den omstaendighed, at medlemsstaterne kan vaelge mellem flere forskellige midler til at naa det maal, som tilsigtes med direktivet, ikke, at private ved de nationale domstole kan goere de rettigheder gaeldende, som kan fastslaas med tilstraekkelig sikkerhed alene paa grundlag af direktivets bestemmelser.\n18 Det maal, som skal opnaas ifoelge det i sagen omhandlede direktiv, er at sikre betalingen af arbejdstagernes tilgodehavender i tilfaelde af arbejdsgiverens insolvens. Den omstaendighed, at medlemsstaterne efter artikel 3 og artikel 4, stk. 1 og 2, har et vist skoen med hensyn til fremgangsmaaderne ved fastsaettelsen af garantien og med hensyn til begraensningen af garantibeloebet, fratager ikke det foreskrevne maal dets praecise og ubetingede karakter.\n19 Som anfoert af Kommissionen og sagsoegerne kan direktivets minimumsgaranti nemlig fastslaas ved at laegge den dato til grund, som vil indebaere de mindst tyngende forpligtelser for garantiinstitutionen. Denne dato er tidspunktet for indtraedelsen af arbejdsgiverens insolvens, da de to andre datoer - nemlig henholdsvis den dato, hvorpaa arbejdstageren modtager meddelelse om sin opsigelse, og den dato, hvorpaa arbejdsaftalen eller ansaettelsesforholdet ophoerer - ifoelge betingelserne i artikel 3 noedvendigvis maa ligge paa et senere tidspunkt end insolvensens indtraedelse, hvorfor de vil medfoere, at den periode, for hvilken betalingen af tilgodehavenderne skal sikres, bliver laengere.\n20 Hvad angaar muligheden for at begraense garantien efter direktivet, bemaerkes, at denne mulighed ikke udelukker, at minimumsgarantien kan fastslaas. Det fremgaar nemlig af denne bestemmelses ordlyd, at medlemsstaterne kan begraense de garantier, som tilsikres arbejdstagerne, til bestemte perioder, som ligger forud for datoen i henhold til artikel 3. Disse perioder skal saaledes fastsaettes i forhold til hver af de tre datoer, som er naevnt i artikel 3, og det kan derfor under alle omstaendigheder fastslaas, hvor meget medlemsstaten kunne have begraenset garantien efter direktivet, under hensyn til den dato den ville have valgt, saafremt den havde gennemfoert direktivet.\n21 Hvad angaar artikel 4, stk. 3, hvorefter medlemsstaterne kan fastsaette et loft over betalingsgarantien for at undgaa udbetaling af beloeb, der overstiger direktivets sociale sigte, og artikel 10, hvorefter direktivet ikke beroerer medlemsstaternes mulighed for at traeffe de foranstaltninger, som er noedvendige for at undgaa misbrug, bemaerkes, at en medlemsstat, som har tilsidesat sine forpligtelser til at gennemfoere direktivet, ikke kan beroeve private de rettigheder, direktivet tillaegger dem med henvisning til, at den havde mulighed for at begraense garantibeloebet og kunne have valgt denne mulighed, hvis den havde truffet de noedvendige foranstaltninger til direktivets gennemfoerelse (jf. dom af 19.1.1982, sag 8/81, Becker, Sml. s. 53, praemis 34, om en tilsvarende befoejelse med henblik paa at forhindre misbrug inden for det fiskale omraade).\n22 Det maa herefter fastslaas, at de omhandlede bestemmelser er ubetingede og tilstraekkelig praecise, for saa vidt angaar garantiens indhold.\n23 Hvad endelig angaar spoergsmaalet om, hvem garantien paahviler, bestemmer direktivets artikel 5:\n"Medlemsstaterne fastsaetter de naermere bestemmelser vedroerende garantiinstitutionernes opbygning, finansiering og virksomhed, navnlig under iagttagelse af foelgende principper:\na) Institutionernes aktiver skal vaere uafhaengige af arbejdsgivernes driftskapital og foreligge paa en saadan maade, at der ikke kan goeres udlaeg under en procedure i tilfaelde af insolvens.\nb) Arbejdsgiverne skal bidrage til finansieringen, medmindre denne sikres fuldstaendigt af offentlige myndigheder.\nc) Institutionernes betalingspligt bestaar uanset om forpligtelserne til at bidrage til finansieringen er opfyldt."\n24 Det er blevet gjort gaeldende, at naar der efter direktivet er mulighed for at lade de offentlige myndigheder overtage den fulde finansiering af garantiinstitutionerne, er det uantageligt, at en medlemsstat skulle kunne beroeve direktivet dets virkninger under henvisning til, at den kunne have paalagt andre at baere en del af eller hele den oekonomiske byrde i forbindelse hermed.\n25 Denne argumentation kan ikke tages til foelge. Det fremgaar af direktivets ordlyd, at medlemsstaten er forpligtet til at indfoere en hensigtsmaessig garantiordning. Ifoelge artikel 5 raader medlemsstaten over et vidt skoen ved fastsaettelsen af de naermere bestemmelser for garantiinstitutionernes opbygning, finansiering og virksomhed. Den omstaendighed, som er anfoert af Kommissionen, at det efter direktivet er muligt, som én blandt flere muligheder, at lade det offentlige overtage hele finansieringen af ordningen, er ikke ensbetydende med, at staten kan betragtes som debitor for de ubetalte fordringer. Betalingspligten paahviler garantiinstitutionerne, og det er alene som led i sin befoejelse til at bestemme den naermere opbygning af garantiordningen, at staten kan foreskrive, at det offentlige skal overtage hele finansieringen af garantiinstitutionerne. I saa fald overtager staten en forpligtelse, den som udgangspunkt ikke har.\n26 Selv om de omhandlede direktivbestemmelser saaledes er tilstraekkelig praecise og ubetingede med hensyn til fastlaeggelsen af den personkreds, som er omfattet af garantien, og af garantiens indhold, er dette ikke tilstraekkeligt til, at private kan paaberaabe sig disse bestemmelser ved de nationale domstole. For det foerste fremgaar det nemlig ikke af disse bestemmelser, hvem der er debitor for garantien, og for det andet kan staten ikke anses som debitor, alene fordi den ikke rettidigt har truffet gennemfoerelsesforanstaltninger.\n27 Den foerste del af det foerste spoergsmaal maa herefter besvares med, at bestemmelserne i direktiv 80/987 vedroerende fastlaeggelsen af arbejdstagernes rettigheder skal fortolkes saaledes, at arbejdstagere ikke kan paaberaabe sig disse rettigheder ved de nationale domstole over for en medlemsstat, naar der ikke er truffet rettidige gennemfoerelsesforanstaltninger.\nStatens erstatningsansvar for tab paa grund af tilsidesaettelse af dens forpligtelser efter faellesskabsretten\n28 Den anden del af det foerste spoergsmaal drejer sig om, hvorvidt en medlemsstat er forpligtet til at erstatte tab, som forvoldes private paa grund af den manglende gennemfoerelse af direktiv 80/987.\n29 Den nationale ret rejser hermed det problem, om en stat ifalder ansvar for tab, som er forvoldt private paa grund af tilsidesaettelse af de forpligtelser, der paahviler staten efter faellesskabsretten, og i bekraeftende fald i hvilket omfang.\n30 Dette problem maa vurderes paa baggrund af Traktatens opbygning og dens grundlaeggende principper.\na) Det principielle spoergsmaal om statens ansvar\n31 Indledningsvis bemaerkes, at der ved EOEF-Traktaten er indfoert en saerlig retsorden, som er integreret i medlemsstaternes retssystemer, og som skal anvendes af deres retsinstanser. Retssubjekterne herfor er ikke blot medlemsstaterne, men ogsaa disses statsborgere. Faellesskabsretten paalaegger saaledes ikke blot borgerne forpligtelser, men giver dem ogsaa rettigheder, som dermed bliver en del af de rettigheder, der som helhed tilkommer borgerne. Disse rettigheder bestaar ikke blot, naar de udtrykkeligt er indroemmet i Traktaten, men ogsaa, naar Traktaten paalaegger private, medlemsstaterne eller Faellesskabets institutioner entydige forpligtelser (jf. dom af 5.2.1963, sag 26/62, Van Gend en Loos, Sml. 1954-1964, s. 375, og af 15.7.1964, sag 6/64, Costa, Sml. 1954-1964, s. 531).\n32 Endvidere bemaerkes, at det efter Domstolens faste praksis paahviler de nationale retter, som led i deres forpligtelse til at anvende faellesskabsretten inden for deres kompetenceomraade, at sikre faellesskabsrettens fulde virkning og at beskytte de rettigheder, som denne tillaegger private (jf. navnlig dom af 9.3.1978, sag 106/77, Simmenthal, Sml. s. 629, praemis 16, og af 19.6.1990, sag C-213/89, Factortame, Sml. I, s. 2433, praemis 19).\n33 Faellesskabsrettens fulde virkning ville blive afsvaekket, og beskyttelsen af de i faellesskabsretten anerkendte rettigheder ville blive forringet, saafremt private var afskaaret fra at opnaa erstatning for en kraenkelse af deres rettigheder som foelge af en tilsidesaettelse af faellesskabsretten, der maa tilregnes en medlemsstat.\n34 Det er navnlig noedvendigt, at der bestaar en adgang til at goere erstatningskrav gaeldende mod en medlemsstat i tilfaelde, hvor faellesskabsrettens fulde virkning afhaenger af, at der traeffes foranstaltninger fra medlemsstatens side, saaledes som i denne sag, og hvor private derfor ikke kan paaberaabe sig de i faellesskabsretten anerkendte rettigheder ved de nationale domstole, naar medlemsstaten ikke har truffet saadanne foranstaltninger.\n35 Der foelger saaledes af selve Traktatens system et princip om, at staten er erstatningsansvarlig for tab, som er forvoldt private paa grund af tilsidesaettelser af faellesskabsretten, der maa tilregnes staten.\n36 Medlemsstaternes forpligtelse til at erstatte et saadant tab har endvidere hjemmel i Traktatens artikel 5, hvorefter medlemsstaterne skal traeffe alle almindelige eller saerlige foranstaltninger, som er egnet til at sikre opfyldelsen af de forpligtelser, der paahviler dem efter faellesskabsretten. Hertil maa ogsaa regnes forpligtelsen til at bringe ulovlige foelgevirkninger af en tilsidesaettelse af faellesskabsretten til ophoer (jf. vedroerende den tilsvarende bestemmelse i EKSF-Traktatens artikel 86, dom af 16.12.1960, sag 6/60, Humblet, Sml. 1954-1964, s. 207).\n37 Af det anfoerte foelger, at det er et princip i faellesskabsretten, at medlemsstaterne er forpligtet til at erstatte tab, som er forvoldt private som foelge af tilsidesaettelser af faellesskabsretten, der maa tilregnes medlemsstaterne.\n38 Medens princippet om statens ansvar saaledes foelger af faellesskabsretten, afhaenger betingelserne for, at der kan kraeves erstatning paa dette grundlag, af den tilsidesaettelse af faellesskabsretten, der har forvoldt tabet.\n39 Naar en medlemsstat, som det er tilfaeldet i denne sag, tilsidesaetter sin forpligtelse efter Traktatens artikel 189, stk. 3, til at traeffe alle de foranstaltninger, som er noedvendige for at naa det maal, der tilsigtes med et direktiv, er det, for at sikre denne traktatbestemmelses fulde virkning, noedvendigt, at der kan kraeves erstatning, naar foelgende tre betingelser er opfyldt.\n40 Den foerste betingelse er, at det maal, der tilsigtes med direktivet, indebaerer, at private tillaegges rettigheder. Den anden betingelse er, at indholdet af disse rettigheder kan fastslaas paa grundlag af selve direktivets bestemmelser. Endelig er den tredje betingelse, at der er aarsagsforbindelse mellem statens tilsidesaettelse af sin forpligtelse og de skadelidtes tab.\n41 Saafremt disse betingelser er opfyldt, har private et krav paa erstatning, der foelger direkte af faellesskabsretten.\n42 Med dette forbehold gennemfoeres statens erstatningsansvar for det forvoldte tab efter nationale erstatningsregler. Saa laenge der ikke er udstedt EF-regler paa omraadet, tilkommer det hver enkelt medlemsstat i sin interne retsorden at udpege de kompetente retter og fastsaette procesreglerne for soegsmaal med henblik paa at sikre den fulde beskyttelse af borgernes rettigheder efter faellesskabsretten (jf. dom af 22.1.1976, sag 60/75, Russo, Sml. s. 45, af 16.12.1976, sag 33/76, Rewe, Sml. s. 1989, og af 7.7.1981, sag 158/80, Rewe, Sml. s. 1805).\n43 Endvidere bemaerkes, at de formelle og materielle betingelser i medlemsstaternes nationale lovgivning for erstatning af tab ikke maa vaere mindre gunstige end de betingelser, der gaelder for tilsvarende soegsmaal paa grundlag af national ret, og ikke maa vaere udformet saaledes, at de i praksis goer det umuligt eller urimeligt vanskeligt at opnaa erstatning (jf. for saa vidt angaar det beslaegtede spoergsmaal om tilbagesoegning af afgifter opkraevet i strid med faellesskabsretten, dom af 9.11.1983, sag 199/82, San Giorgio, Sml. s. 3595).\n44 Vedroerende naervaerende sag bemaerkes, at det ved en dom afsagt af Domstolen er fastslaaet, at en medlemsstat har tilsidesat faellesskabsretten ved ikke at have truffet rettidige gennemfoerelsesforanstaltninger til direktiv 80/987. Det maal, som tilsigtes med dette direktiv, er at yde arbejdstagerne sikkerhed for betaling af deres loentilgodehavender. Som det fremgaar af gennemgangen af den foerste del af det foerste spoergsmaal, kan indholdet af denne ret fastslaas paa grundlag af direktivets bestemmelser.\n45 Det paahviler herefter den nationale domstol at paase, at der efter nationale erstatningsregler ydes arbejdstagerne erstatning for det tab, de har lidt, som foelge af den manglende gennemfoerelse af direktivet.\n46 Herefter maa denne del af den nationale rets spoergsmaal besvares med, at en medlemsstat ifalder erstatningsansvar for privates tab som foelge af den manglende gennemfoerelse af direktiv 80/987.\n47 Henset til besvarelsen af det foerste spoergsmaal er det ufornoedent at tage stilling til det andet og det tredje spoergsmaal.\n48 De udgifter, der er afholdt af den italienske regering, Det Forenede Kongeriges regering, den nederlandske og tyske regering samt af Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber, som har afgivet indlaeg for Domstolen, kan ikke erstattes. Da sagens behandling i forhold til hovedsagens parter udgoer et led i de sager, som verserer for den nationale ret, tilkommer det denne at traeffe afgoerelse om sagens omkostninger.\nvedroerende de spoergsmaal, som er forelagt af Pretura di Vicenza (sag C-6/90) og Pretura di Bassano del Grappa (sag C-9/90) ved kendelser af henholdsvis 9. juli og 30. december 1989, for ret:\n1) Bestemmelserne vedroerende fastlaeggelsen af arbejdstagernes rettigheder i Raadets direktiv 80/987/EOEF af 20. oktober 1980 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om beskyttelse af arbejdstagerne i tilfaelde af arbejdsgiverens insolvens skal fortolkes saaledes, at arbejdstagerne ikke kan paaberaabe sig disse rettigheder ved de nationale domstole over for en medlemsstat, naar der ikke er truffet rettidige gennemfoerelsesforanstaltninger.\n2) En medlemsstat ifalder erstatningsansvar for privates tab som foelge af den manglende gennemfoerelse af direktiv 80/987/EOEF.


Unibet.dk – 25.000 kr. bonus med Casino Rewards\n22. november 2015 | Nyheder | 0 Kommentarer\n(Seneste opdateret: 22. november 2015)\nUnibet.dk har med tiden vokset sig til at blive nordens absolutte største online casino, og nu har alle nye og gamle spillere hos Unibet.dk muligheden for at tjene helt op til 25.000 kr. i bonuspenge i Casino Rewards + en masse Free Spins.\nDer er i alt 16 missioner som man skal gennemfører så mange af som muligt, og nu flere missioner man gennemfører desto større vil ens bonus herefter være. Man kan se de 16 missioner nedenfor, og samtidigt se hvad de kræver af points, for at fuldfører de forskellige missioner.\nSelve missionerne skal være gennemført mellem D. 1 i hver måned kl. 00.01 til og med de sidste dag i måneden kl. 23.59. Man vil herefter kunne logge ind og besøge ”min bonus side” den første hverdag i den kommende måned, og se hvor meget man har tjent i bonus penge.\nCasino Rewards 16 missioner:\n1500 Point Mission 2\n3000 Point Mission 3\n6000 Point Mission 4\n15000 Point Mission 6\n20000 Point Mission 7\n30000 Point Mission 8\n70000 Point Mission 10\n100000 Point Mission 11\n150000 Point Mission 12\n300000 Point Mission 14\n500000 Point Mission 15\n1000000 Point Mission 16\nSådan fuldfører du missionerne\nUnder hver mission er det er antal point man skal hente, for at missionen er fuldført, eks. 3000 point i mission 2.\nMan optjener sine point for hver 7,5 kroner man bruger i Casinoet. Du kan tjene mellem 1 og 3 point, alt afhængig af hvilket spil man spiller.\nNår en mission er fuldført, så vil man øjeblikkeligt modtage sine free spins.\nFuldfør mission nr. 4 og man vil i dette øjeblik kunne begynde at optjene bonus penge (se nedenstående tabel).\nJo flere missioner man klare, desto større vil ens gevinst være, men det er ubetinget kun de bedste som vil kunne klare alle 16 missioner!\nNår man har fuldført sine missioner, så vil man på Unibet Casino under ”min bonus” den første hverdag i den nye måned kl. 18:00. Alle missioner bliver nulstillet den første i hver måned, og dermed har man på ny muligheden for at have flere bonusser og endnu flere free spins.\nAntal Point for at fuldføre\n1 1.500 0 10\n2 3.000 0 10\n3 6.000 0 20\nHvis man ikke i forvejen har en konto hos Unibet Casino så er det bare med at få oprettet en i en fart idet, man lige nu kan hente en 100% sign up bonus på helt op til 2.000 kr.! og ovenikøbet får man desuden og 25 gratis free spins uden indbetaling.\nOptjen Plo Cash Game, Banzai, SNG & Unibet Open Billet\nFå 5 free spins hos Unibet casino hver fredag


7 måder du tænder ham på - helt uden at vide det\nSex og samliv 04.11.16 | 15:45\nModelfoto: Shutterstock / 04.11.16 / 15:49\nDer er andre måder at tænde ham på, end de helt åbenlyse.\nDer er mange åbenlyse måder, som du kan tænde din mand på. Men sommetider er det de helt enkle ting, der virkelig tæller.\nWomen’s Health Magazine har en række bud på, hvornår du tænder din partner, helt uden at du ved det.\n1. Når du hviler dit hoved på hans bryst.\nNår du lægger dig ved siden af ham, hviler dit hoved på hans bryst og lægger armen over ham, så giver det ham en fantastisk følelse indeni. Du sender ham et klart signal om, at du føler dig tryg hos ham, og han føler sig som en sand beskytter.\n2. Når du er sårbar.\nDenne hænger lidt sammen med ovenstående. De fleste mænd kan godt lide, når du viser dig fra din lidt sårbare side. Det vækker en beskyttertrang i ham, og selv den mest moderne fyr, kan have brug for at føle sig som manden i forholdet. Så lad du ham bare hænge lampen op, selvom du i virkeligheden godt kan selv.\n7 frække løfter om sex, som får din partner til at gispe efter mere\n3. Når du er selvsikker.\nSelvom han godt kan lide, når han får lov at være den stærke, så værdsætter de fleste mænd som regel også det modsatte. Intet er så sexet som en selvsikker person der ved, hvad hun vil have og tør at gå efter det.\n4. Når du tager styringen.\nDu behøver ikke altid at vente på, at han skriver en besked til dig. Tag initiativ og vis, at du er interesseret i ham. Det gælder både i og udenfor dobbeltsengen. Hvis du altid spiller kostbar, tror han måske fejlagtigt, at du slet ikke er interesseret.\n5. Når du nusser ham i håret.\nDe små tegn på omsorg kan gøre ham helt blød i knæene. Nus ham forsigtigt i håret, når I er ude at køre i bil, når I sidder og ser en god film i fjernsynet, eller når I ligger i sengen tidligt om morgenen.\n6. Når du viser lidt hud.\nSommetider skal der mindre til, end du lige regner med. En bluse med et lille kig til din nøgne ryg, kan gøre ham helt vild efter at se mere. Det behøver ikke altid være lårkort eller nedringet, for at gøre det for ham.\n7. Når du griner.\nDer er næsten ikke noget i verden, der er så sexet som latter. Den smittende glæde, når du lægger hovedet tilbage og griner. Så kan han næsten ikke modstå dig.


Hvid Gulvpude :: hyperactivist.info\nSød Bloomingville gulvpude i creme med store, rosa prikker og et sort print af to lukkede øjne. På bagsiden er den ensfarvet grå. Bloomingville puden er til at lægge på gulvet foran fjernsynet, på børneværelset eller måske i legeteltet for at gøre det ekstra behageligt. Betrækket kan let lynes af på bagsiden, så det kan vaskes i maskinen. Elle Puf eller gulvpude fra Bloomingville er lavet i en smuk og rustik bomuldsvævning og med et eksotisk mønster. Puden har en fasthed som gør den meget anvendelig. Puden har polyesterfyld.\nBloomingville - Gulvpude - Noli - Sort - Hvid Pris DKK Euro 0,00 Pris ekskl. forsendelse Varenr: 029414 Indret det lidt hyggeligt. Gulvpuden er fra Bloomingville - og jeg har valgt den ud i et fint, etnisk mønster - og i klassiske farver. Et lille twist, men den passer stadig flot ind, ikke? Sofa lavet af to marokkopuder. Mokka, cognac, sort, rød eller hvid.\nBloomingville gulvpude i hvid er yndig til børneværelset og den er i det lækreste bløde materiale. Det søde mønster med lyserøde prikker og de skønne sorte øjenvipper pynter på gulvet. Glæd børnene med denne skønne pude. Seaside Højseng, Hvid. En stor lækker gulvpude er også en ideel mulighed, eller flere forskellige puder, hvis man ønsker at skabe en indbydende og rar stemning. Under højsengen er der et profileret panel i typisk klassisk skandinavisk stil. Hjælp og spørgsmål. Puder er uundværlige at leve uden! Så kort kan det siges! Puder hygger, skaber stemning og er gode at have i ryggen og under hovedet. Puder pynter i sofaen, på sengen, på børneværelset, og puder er i det hele taget bare rigtig gode at have.\nPyntepuder i mange farver. Det er de små detaljer, der virkelig binder indretningen sammen. Det er måske ikke alle detaljer, vi lægger mærke til, men sammen skaber de et stærkt helhedsindtryk. Hos Oliver Furniture sætter vi en ære i at yde en god, professionel og hurtig service til vores mange kunder. Hvis du har spørgsmål vedrørende et møbel i vores webshop, en ordre, leveringstid eller vedrørende Oliver Furniture generelt, er du velkommen til at kontakte os på info@oliverfurniture.dk eller på tel. 4970 7317. Du vil så vidt muligt modtage svar fra os indenfor 24 timer. Stort udvalg af pyntepuder i høj kvalitet og flot design. Pyntepuder i mærker som Marie Sohl og Bjarsø på Bilka.dk. Nem og hurtig levering. 30,00 kr - altid 4 elastikker 100 kr. Brug din scrunchi i en knold oven på hovedet eller brug det på håndledet som et armbånd. Altid kort leveringstid. Køb Bodil scrunchi Hvid nu.


Blog - Anne Brink Frederiksen\nDa vi mødtes for 15 år siden til et NLP-kursus kom han kørende i en Ferrari. Han har haft en stribe af succesfulde virksomheder siden. Lækkert hår, lækker kone og skønne unger. […]\nAlle andre har styr på det hele – undtagen mig\nKender du til følelsen af aldrig at kunne gøre det godt nok? Eller at det i det mindste altid føles som om der er mere du burde gøre? At du ikke har styr på det hele?\nSå er du ikke alene om det.\nDet er meget mere almindeligt end du tror, og det er vigtigt at […]\nBy Anne Brink Frederiksen|2018-02-13T17:50:15+00:00februar 13th, 2018|Uncategorized|0 Comments\nNår du ikke tør være dig selv, så går verden glip af dit fulde potentiale\nOg det gør du også selv.\nVi er som mennesker som udgangspunkt bange for at miste vores tilknytning til andre mennesker, og derfor har du lært dig selv en adfærd, som gør at du kan føle dig knyttet til andre mennesker. Den adfærd er sikkert rigtig fin og kan være til gavn for både dig og […]\nBy Anne Brink Frederiksen|2017-03-23T22:23:15+00:00marts 23rd, 2017|Uncategorized|0 Comments\nNår jeg laver test assessment og coaching oplever jeg ofte, at de personer jeg arbejder med, har meget bedre styr på deres non-talenter end deres talenter. Det kommer på ingen måde bag på mig, da vi i vores kultur er opvokset med, at hvis du kan finde dine fejl og […]\nDine talenter er din indre naturkraft\nDu er opdraget til at tro, at der er noget du er virkelig god til, og noget som du er virkelig dårlig til.\nDer er noget, som du er virkelig god til, og så er der noget du virkelig hader at gøre, og derfor er naturligt dårlig til. Men pointen er, at […]\nBy Anne Brink Frederiksen|2016-11-10T01:16:11+00:00november 10th, 2016|Uncategorized|0 Comments\nKan du overspille dine styrker?\nKan du overspille dine styrker – så dine største styrker arbejder imod dig?\nDu har sikkert ofte hørt, at dine største styrker også er dine største svagheder. Dette udsagn er jeg ikke enig i. Men, jeg er med på, at hvis du overspiller dine styrker, så kan det FØLES som om de arbejder imod dig og […]\nBy Anne Brink Frederiksen|2016-07-04T21:58:42+00:00juli 4th, 2016|Uncategorized|0 Comments\nEr du rigtig eller forkert?\nFindes der en rigtig eller forkert måde at være på? En rigtig eller forkert holdning til noget? En rigtig eller forkert måde at se ud på? Et sæt rigtige eller forkerte styrker og talenter?\nDet kræver energi at have modstand på noget\nHvis du tænker, at der overordnet er noget som er rigtigt […]\nBy Anne Brink Frederiksen|2016-05-03T22:27:49+00:00maj 3rd, 2016|Uncategorized|0 Comments\nKan dine personlige styrker egentlig bruges til noget?\nJA, kan jeg svare HELT uden at kende dig. Vi har ALLE styrker, som vi kan bringe i spil i de rette sammenhænge.\nSpørgsmålet er blot om du er bevidst om dem, om du tillægger dem den værdi de har, samt hvorvidt du oplever, at de kan blive bragt […]\nBy Anne Brink Frederiksen|2016-03-10T20:51:21+00:00marts 10th, 2016|Uncategorized|0 Comments\nHvad vil det egentlig sige at være autentisk?\nAt være autentisk vil sige, at man tør være sig selv uden at konstruere noget og lave noget om på sig selv. At turde vise det HELE. Alt hvad der er – også det man ikke så godt kan lide selv. Eller som man tidligt i livet har […]\nBy Anne Brink Frederiksen|2016-02-09T20:58:33+00:00februar 9th, 2016|Uncategorized|0 Comments\nUndervurderer du fuldstændigt dine egne evner?\nMan skulle tro at dette spørgsmål kan besvares af et ja eller et nej, men der er flere nuancer. Det kan nemlig være rigtig svært at vurdere egne evner.\nNogle er gode til at vurdere egne evner, og deres vurdering svarer overens med deres reelle formåen. Andre overvurderer egne evner, og det kan have sin fordele, […]\nBy Anne Brink Frederiksen|2016-01-24T17:30:56+00:00januar 22nd, 2016|Uncategorized|0 Comments


Hvordan stress påvirker mig | Asperger - unbemerkt\nHvordan stress påvirker mig\njuni 23, 2017 3444 Views 0 Comment\nNogle gange, når jeg skriver mine blogindlæg, kommer ordene bare til mig. Det kan ske meget pludseligt, at jeg bare ved præcis, hvad jeg vil skrive om og hvad sætningerne skal være. Jeg havde egentlig en plan om mine næste blogindlæg, men så kom der pludselig en ny idé til et indlæg.\nMåske har I læst i ”Forandringer og stress”, at jeg har meget at lave lige nu og at der sker mange forandringer. Det hele sker snart eller jeg er faktisk midt i det og derfor vil jeg gerne dele med jer, hvordan det påvirker mig.\nJeg tror, at jeg virker ret positivt indstillet i min blog. Jeg har for eksempel fået mange overraskede kommentarer til min Video ”Jeg fik diagnosen Aspergers”, fordi jeg var så glad for at have fået diagnosen. Og i mit blogindlæg ”forandringer og stress” fortæller jeg egentlig kun om, at jeg er stresset, men jeg siger ikke mere om det. Det vil jeg prøve at gøre i dag.\nDen første store nye situation er, at jeg jo skal få en ny kontaktperson. Der har åbenbart været nogle misforståelser omkring, hvornår der skulle være overdragelsesmøde. Så jeg fik pludselig besked i går, at det skal være i dag. Jeg kan slet ikke have at få besked om det så sent. Vi havde snakket om at mødes den dag tidligere, men så har jeg ikke hørt noget om det, så jeg planlagde noget andet. Så det skulle jeg pludselig lave om på. Da min kontaktperson sagde, at det her møde skulle være i dag, græd jeg bare. Jeg kunne slet ikke overskue det. Jeg kan ikke håndtere sådan nogle spontane situationer. Jeg var virkelig sur over, at jeg ikke fik det at vide tidligere. Men jeg var endnu mere irriteret over selve mødet. Som jeg havde forstået det, skulle det have været et møde med min nye og gamle kontaktperson, men sådan var det ikke. Min gamle kontaktperson og jeg skulle bare mødes med en fra autisme teamet. Men det var ikke nødvendigvis min nye kontaktperson. Så jeg kunne slet ikke se meningen i mødet. Og så var det også sådan, at hende fra autisme teamet sagde, at hun måske alligevel bliver min kontaktperson alligevel. Men jeg kender hende allerede lidt og jeg vil ikke have hende som kontaktperson. Kemien passer bare ikke for mig. Så jeg skulle forklare på en pæn måde, at jeg ikke vil have hende som kontaktperson. Hele mødet gjorde mig bare ret nervøs. Jeg har ingen idé om, hvornår jeg skal få min nye kontaktperson eller hvem det er. Og jeg er virkelig bange for, at jeg måske ikke kan lide hende. Så jeg var allerede nervøs bare efter det her møde, men jeg har ikke rigtig lagt mærke til det.\nBagefter skulle jeg dog til endnu et møde. Jeg skulle mødes med min studievejleder og det gik heller ikke godt. Altså jo, egentlig gik det godt, men jeg følte mig kritiseret på et tidspunkt og det kan jeg ikke glemme igen. Jeg sagde det faktisk til hende, at jeg følte mig kritiseret og hun sagde, at hun ikke mente det sådan. Det ved jeg også godt, men jeg kan bare ikke få det ud af mit hoved. Jeg har ingen idé, hvordan andre gør det, men for mig sidder det bare fast. Og derudover bliver jeg mere og mere nervøs over at skulle starte på mit studie igen. Jeg er bare bange for, at det kommer til at blive ligeså dårligt som sidste år.\nBare fordi det ikke er nok, har jeg også virkelig travlt de næste seks dage og jeg har ingen tid til rigtig at slappe af.\nI aftes fik jeg det så pludseligt virkelig dårligt på grund af det hele. Det blev bare for meget. Jeg er stadig ikke god til at forklare følelsen, men jeg blev bare virkelig ked af det og følte mig, som om jeg vil gemme mig i min seng eller forsvinde. Selvom jeg ikke har skadet mig selv i lang til, kommer de her tanker automatisk også tilbage. Jeg har ting ligesom min blog, der tager mine tanker lidt væk, men det er bare ikke godt at have den her følelse. Så nu håber jeg bare, at jeg kommer igennem aftenen så godt som muligt og at det hele bliver bedre i morgen.


Fås også som ny til 539,95 kr\nFiguren har bobler i malingen foran og bag på "hovedet" inden under hjelmen.\nSikkerhed er utrolig vigtig, når man handler online, og vi prioriterer naturligvis sikkerheden højt. Der er garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling, når du handler hos Gucca.dk, for vores online betalingsløsning er godkendt af NETS. Derfor er det at købe og betale hos os altid fuldstændig sikkert.\nGucca har 30 dages fuld returret, helt uafhængig af hvilke typer varer du har købt hos os. Så hvis du af en eller anden grund fortryder købet, og ikke måtte ønske at beholde varen, så returnerer du blot din vare, og vi refunderer dine penge. Før du sender din returvare tilbage, er det en fordel, at kontakte os først.\nDet er vigtigt, at du som vores kunde får tilsendt dit produkt både hurtigt og sikkert. Vi knokler for, at du modtager din forsendelse indenfor 1-2 hverdage, såfremt vi er lagerførende. Lagerstatus fremgår synligt i webshoppen ved hvert produkt. Er du i tvivl om lagerstatus eller leveringstid, så er det altid en god ide, at du sender en e-mail eller ringer til os.\nHandler du hos Gucca, kan vi tilbyde dig at vælge mellem mange forskellige former for betaling. Du vælger bare den, der passer bedst til dig. Du handler altid sikkert og trygt, uanset hvilken betalingsform du gør brug af. Du får alle betalingsmuligheder her. Husk at pengene først trækkes fra din konto, når vi sender dit produkt.\nSkulle der opstå problemer eller spørgsmål undervejs, sidder vi ved telefonen eller på e-mail klar til at assistere dig. Mellem 10-15 på hverdage sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og med et smil og godt humør tager vi imod din henvendelse.\nVi giver dig naturligvis muligheden for at følge forsendelsen hele vejen til du har den i hænderne. Når dit køb er gennemført, kan du efterfølgende få adgang til din egen ordreside. Her har du mulighed for at følge med i, hvornår din forsendelse afsendes. I det øjeblik pakken er på vej til dig, får du leveringsinformation herom via mail.\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_gadgets path__forside path__andreafdelinger path__gadgets path__gadgets path__jul path__snekuglejuledekorationsummerglobegiantastronaut30cm


Alternativet melder sig åbent borgerlige – Dit Sorø\nAlternativet melder sig åbent borgerlige\nAf Bo Mouritzen, Byrådsmedlem, og Abelone Bergløv, Enhedslisten i Sorø\nAlternativet har valgt at støtte flertalsgruppen og borgmester Gert Jørgensen og den borgerlige politik. Det har ændret Alternativets tilgang til den politiske virkelighed. Ud er røget ønsket om en progressiv socialpolitik. For eksempel startede Alternativet med at være enige med Enhedslisten i, at folkeskolerne og dagtilbudsområdet er underfinansieret og skal tilføres ressourcer. Det er et standpunkt som Alternativet helt har forladt, ligeledes valgte Alternativet ikke at støtte de offentligt ansatte i forbindelse med forårets lockout trusler.\nSom konsekvens søger Alternativet indflydelse bag lukkede døre og i aftaler indgået på borgmesterkontoret. Det handler for eksempel om klimakommune eller åbne torvedage. Forslag der kunne have samlet hele byrådet, men som skulle laves som lokumsaftaler og derfor ikke har fået det omfang de kunne. Fra Enhedslisten kan vi konstatere, at Alternativet i Sorø ikke engang tager de lavt hængende frugter, men alene de nedfaldsfrugter der ligger på jorden. De politiske ”sejre” er minimale.\nAlternativets hamskifte har især vist sig i forhold til Venstre, der for dem i valgkampen var symbolet på alt dårligt i Sorø Kommune. Nu blæser forandringens vinde og Venstre er tætte allierede. I Enhedslisten glæder vi os altid, når gamle fjender bliver nye venner, men hvis vi var Venstre ville vi være utrygge ved den slags venner. Prisen har været, at Alternativet for eksempel har opgivet enhver kritik af øget lastvognstrafik på Smedevej i forbindelse med åbningen af grusgravene, og sådan forlades standpunkt efter standpunkt.\nAlternativet bedyrede, at de skulle tilføre det politiske liv noget nyt, men der er ikke meget nyt i et politisk parti med en kræmmersjæl, der søger at sælge ikke eksisterende resultater som sejre. Set i lyset af Alternativets normale niveau af substansløshed er det da befriende ærligt, at partiet melder ud, at det er en del af blå blok. At det så som altid er pakket ind i tågesnak, klicheer og floskler som at Alternativet ”ikke er et ”pladerilleparti” der bare sætter automatpiloten på” og ”det har givet os en helt unik platform” er i den sammenhæng af mindre betydning.\nNu må det være på tide, at Alternativets bestyrelse og medlemmer melder klart ud. Er I en del af den blå udvikling eller ej? Synes I selv I lever op til det I har lovet jeres vælgere? Set udefra er det i hvert fald det vildeste eksempel på vælgerbedrag, der længe er udført.\nSom en del af mindretalsgruppen, kan vi afslutte med et citat af John Cleese ”Good riddance to bad rubbish”.


VÆRKNOTE: VÆRKNOTE: MYTISK MORGEN 2000) for 12-stemmig blandet kor og basklarinet.\nSom en forårsmorgen ved en lille sø fuld af fuglesang kan ´ligne ren idyl´, forekommer også Pia Tafrup´s digt ”Mytisk Morgen” ved første øjekast at skildre denne idyl. Men bagom den – i mange tempi – vibrerende livfuldhed lurer hvert øjeblik døden: ´selv midt i dagens hilsen lå et afskedsstik´. Også den udspekulerede ondskab som mennesket kan tilføje naturens ubønhørlige lov er udtrykt – når fuglesang fra træer pludselig fremstår ´som hjerter spiddet varme på en krog´. Digtet er en myte om døden midt i livet. Myten udsiger i fortællende form det der er sandt til enhver tid. Og det er et næsten svimlende spektrum af ´tider´ i Mytisk Morgen: fra ubegribeligt hurtige (skingre lyn), over celle-tid (´hvor sæden møder ægget´), til dyrenes nutid (når ´fugle steg mod himlen – eller sang´), menneskets psykologiske tid, og til årstiders og planters lige så ubegribeligt langsomme bevægelser (da ´anemoner sneg sig ned ad skrænten..´).\nDet er foreningen af dette digtunivers´ mange tidsdimensioner med en kerne af ro (´fuld af evig tid´) og dets slægtsskab med mangestemmig musik som har inspireret mig til ”Mytisk Morgen” for 12-stemmigt kor, og basklarinet. I foreningen af det højt-nuancerede, koriske spektrum med basklarinettens forfinede over-toniske mysterier har jeg søgt dén ´tredje klang´, der kunne rumme såvel en ´vild og gådefuldt troskyldig leg´ som den ´død der fandtes overalt´.\n”Mytisk Morgen” er komponeret til og tilegnet vokalgruppen Ars Nova og Jens Schou, hvis opdyrkning af basklarinettens overtonespektrum i høj grad var medvirkende faktor til kompositionens iværksættelse.\n”Mytisk Morgen” uropførtes d. 14/11-2000 i Johannes Kyrka, Malmö (festivalen ”Stemmer i 1000 år”), af Vokalgruppen Ars Nova og basklarinettist Jens Schou, dirigeret af Tamás Vetö.\nPer Nørgård (oktober-november 2000)\nVærkinformation: ”Mytisk Morgen” – sammen med ”Frostsalme”(1976) mit længste korværk hidtil – bygger på en række temaer og motiver, som jeg siden ´destillerede´ i et strofisk, overvejende homofont (og kortere) acappella-søsterværk ”Morgenmyte” (over samme digt), bestående af 3 varierede dobbeltvers (1-2, 3-4, 5-6), afsluttende med et særskilt (7.) vers.\nDe to værker – hhv. strofisk fortællende og gennemkomponeret panoramisk – kan opføres separat; opførelse af begge tonesætninger (Morgenmyte, Mytisk Morgen) på samme koncert giver mulighed for en – forskellig belyst – fordybelse i det fortættede poetiske univers.\nPROGRAMME NOTE: MYTISK MORGEN (2000) for 12-part mixed choir (or 12 solo voices) and bass clarinet.\nJust as a spring morning by a small lake, full of birdsong, can seem like “sheer idyll”, Pia Tafdrup’s poem “Mytisk Morgen” (Mythic Morning) seems at first glance to depict this idyll. But behind its vibrant vitality – in many tempi – death is always lurking: “even in the day’s greeting lay a parting pang”. The calculated maliciousness that the human consciousness can add to the relentless law of nature is expressed too – when birdsong from trees suddenly sounds “like hearts skewered hot upon a hook”. The poem by Tafdrup is a myth of death amidst life. The myth speaks in narrative form of what is true at all times. And there is an almost dizzying spectrum of ‘times’ in Mythic Morning: from inconceivably fast ‘shrill lightnings’ through cellular time (“where seed encounters egg”), to the now-time of the animals (when “birds ascended to the sky – or sang”), the psychological time of human beings, as well as the equally inconceivable slow movements of the seasons and plants (“anemones stealing down the slope”).\nIt is a combination of the many time-dimensions of this poetic universe with a core of calm (“full of ages long”) that has inspired me to write “Mytisk Morgen” for 12-part choir and bass clarinet. In the combination of the subtly shaded choral spectrum with the refined overtone mysteries of the bass clarinet I looked for that ‘third sound’ that could include both a “wild and bafflingly innocent game” as well as the “death that was in every place”.\n“Mythic Morning” – besides Frost Psalm (1976) my longest choral work so far – was composed for and dedicated to Ars Nova and Jens Schou, whose cultivation of the harmonic spectrum of the bass clarinet was an important contributory factor to my embarking on the composition.\nPer Nørgård (November 2000)\nWork information: “Morning Myth” is based on themes and motifs from “Mythic Morning”, which I have later ‘distilled’ in this strophic, mainly homophonic (and shorter!) a cappella choral work with the same Tafdrup poem set in three varied double verses (1-2, 3-4, 5-6) ending with a separate longer verse (7).\nThe two works – respectively through-composed ‘panoramically’ and strophically ‘narrative’ – can be performed separately; a performance of both settings in the same concert does however provide an opportunity for a – differently illuminated – immersion in the dense poetic universe of the poem.


Forside > Familie E - Ørslev > 3. generation\nE2.01 Ane Cathrine\nE2.02 Margrethe Dorthea\nE2.06 Johanne Sophie Cronberg\nE2.07 Hans Christian\nE2.10 Jørgen Cronberg\nE6.1 Kirstine Elisabeth Plath\nE6.3 Sara Nysom\nE6.6 Henrich Nysom\nE2.01 Ane Cathrine Cronberg\nDøbt 17.10.1758 i Herstedøster, datter af Henrich Hansen Cronberg (E2) og Johanne Sophie Pedersdatter.\nHun og tvillingesøsteren Margrethe Dorthea Cronberg (E2.02) er konfirmeret i Herstedvester 1773.\nI 1774 flytter familien til Køge.\nHun er sandsynligvis den Anne Catrine Crondberg, der i 1787 er husholderske hos major Rudolph von Offenberg i Hjortespring i Herlev. Rudolph von Offenberg var gift med Sophie Dorothea Kaas. Han døde i 1790.\nHun er muligvis den Ane Cronberg, der i 1801 er husholderske hos pensionist Niels Tønnesen og Ane Margrethe Frederica Monefeldt i Fredensborg. Niels Tønnesen er tidligere ejer af Gilleleje mølle. De døde begge i 1815 i København.\nHun er sandsynligvis den Jomfrue Anne Cathrine Cronberg der døde af krampe 24.3.1828 og blev begravet 29.3.1828 i Roskilde Domkirke. Hun var Pentionist boende hos Bager Jansen og 71 aar gammel.\nE2.02 Margrethe Dorthea Cronberg\nHun og tvillingesøsteren Ane Cathrine Cronberg (E2.01) er konfirmeret i Herstedvester 1773.\nJeg har ikke fundet hende i folketællingen 1787.\nTrolovet 18.3.1796 og gift 28.3.1796 i Karlslunde med Jens Andersen, døbt 20.2.1766 i Karlslunde, søn af smed Anders Christensen og Giertrud Jensdatter.\nE2.02.1 Johan Henrich Jensen, født 19.3.1797 i Kjelds Smedje og døbt 26.3.1797 i Sankt Jørgensbjerg.\nE2.02.2 Else Sophie Jensdatter, født 10.5.1798 i Kjelds Smedje, døbt 20.5.1798 i Sankt Jørgensbjerg, død 26.8.1798 i Kjelds Smedje og begravet 30.8.1798 i Sankt Jørgensbjerg.\nE2.02.3 Anders Jensen, født 31.7.1800 i Kjelds Smedje, døbt 10.8.1800 i Sankt Jørgensbjerg.\nJens Andersen er fra 1797 smed i Kjelds Smedje i Sankt Jørgensbjerg ved Roskilde.\nMargrethe Dorthea Cronberg dør 16.4.1825 i Kjelds Smedje og begraves 21.4.1825 i Sankt Jørgensbjerg.\nJens Andersen bliver gift anden gang med Margrethe Dortheas halvsøster Johanne Sophie Cronberg (E2.06).\nDøbt 20.2.1767 i Herstedøster, datter af Henrich Hansen Cronberg (E2) og Ane Thomasdatter.\nI 1787 er hun 20 år gammel og tjenestepige hos kordegn Christian Busch og hustru, som bor Noseportestrædet 123 i Køge.\nHun stod hos og bar huen ved følgende dåbe i Køge Sankt Nikolaj: 17.10.1788, 7.11.1788, 16.9.1792, 2.7.1793 og 21.2.1794.\nI 1801 er hun tjenestepige hos sognedegn og enkemand Jørgen Morsleth i Greve by.\n1822 er hun fadder for sin nevø og senere stedsøn Johan Henrich Jensens (E2.02.1) første barn. Da er hun husholderske hos Gartner Hansen paa Frøken Klostret i Roskilde.\nDa hendes halvsøster Margrethe Dorthea Cronberg (E2.02) dør i 1825 bor hun hos hende. Det fremgår, da hun året efter bliver viet til halvsøsterens enkemand, smeden Jens Andersen i Kjelds Smedje i Sankt Jørgensbjerg ved Roskilde. Ved vielsen er hun jomfru og 58 år.\nHun bliver viet 13.9.1826 i Sankt Jørgensbjerg til smeden Jens Andersen.\nJens Andersen er døbt 20.2.1766 i Karlslunde, søn af smed Anders Christensen og Giertrud Jensdatter.\nJohanne Sophie Cronberg dør i Kjelds Smedje 28.10.1835 og bliver begravet 5.11.1835 i Sankt Jørgensbjerg.\nRetsbetjente amt, Roskilde, Lejre Herred, Skifteprotokol 29.10.1835 og 26.12.1835\nSkifte efter Johanne Sophie Kronberg, som var gift med husmand og smed Jens Andersen.\nEnkemandens børn med hendes søster Ane Margrethe Dorthea Kronberg:\nSmed Johan Jensen af Sankt Jørgensbjerg\nAnders Jensen, snedker paa Tøjhuset i Kbhvn\nJens Andersen bor hos sønnen Johan Henrich Jensen (E2.02.1) fra ca. 1838 og til sin død. Sønnen bor i Sankt Jørgensbjerg og er smed som sin far.\nJens Andersen dør 31.8.1854, 87 år gammel. Han bliver begravet i Sankt Jørgensbjerg 6.9.1854.\nRetsbetjente amt, Roskilde, Lejre Herred, Skifteprotokol 30.8.1854\nDødsanmeldelse for Aftægtsmand Jens Andersen\nE2.07 Hans Christian Cronberg\nDøbt 18.3.1768 i Herstedøster, søn af Henrich Hansen Cronberg (E2) og Ane Thomasdatter.\nDet Kongelige Opfostringshus. Elevprotokoller 1781-1808. Opslag 14.\nAo 1779 den 23de February\nHans Christian Cronberg i 11te aar fød i Herstedøster Sogn paa Kiøbenhavns ampt og Døbt i Herstedøster Kirke den 18de Marty 1768, vide attesten under No 26 el. 134\nConfirmeret den 27de April 1783\nDrengen er frembragt fra Almindelige Hospital her i Huuset modtaget efter Directionens anordning af 18 February 1779 under No 26.\n1783 den 19de May udkommen og overladt til Tømmermester Andreas Kirckerup i Kiøbenhavn for at lære Tømmer Professionen. vide Resolution og forpligt af 7de ? 19de May 1783 under No 26. Gjort til Svend af Kirkerup 1790.\nKonfirmeret i Almindeligt Hospital 27.4.1783 som et af de på Det Kongelige Drenge Opfostringshus opdragne børn.\nHan bor sammen med sin gamle far på 75 år til leje i Adelgade 236 i København i 1787. Ved erhverv står tjener. Ifølge ovenstående er han i lære som tømrer.\nHan er udskrives som udlært fra Københavns Tømrerlav d. 15. april 1790.\nFundet af Ane Knudsen.\nI 1801 er han 33 år gammel, ugift og gårdskarl hos købmand og agent Jean de Coninck i København Sankt Annæ Øster Kvarter, Norgesgade 209 B.\nHan døde 23.4.1822 på Almindeligt Hospital. Han var da arbejdsmand og boede Gammel Mynt 244.\nDer er skifte efter ham i Landsover- samt Hof- og Stadsretten, Københavns Skiftekommission: Forseglingsprotokol 1822,1823 5A, 25.4.1822\nFolketælling 1787, 1801\nE2.09 Thomas Mandix Cronberg\nDøbt 23.11.1771 i Herstedøster, søn af Henrich Hansen Cronberg (E2) og Ane Thomasdatter.\nKonfirmeret 1784 i Karlslunde.\nVidere arbejde: Han er ikke fundet i folketællingerne 1787, 1801 og 1834.\nHan er ikke fundet begravet i Karlslunde 1784-1787.\nDøbt 28.2.1773 i Herstedøster, søn af Henrich Hansen Cronberg (E2) og Ane Thomasdatter.\nDet Kongelige Opfostringshus. Elevprotokoller 1781-1808. Opslag 68.\nAo 1779 February 23de\nJørgen Cronberg i 6te aar fød i Herstedøster Sogn paa Kiøbenhavns ampt og Døbt i Herstedøster Kirke den 25de Febr. 1773, vide attesten under No 26 el. 134\nConfirmeret d. 30. marty 1788\nAo 1788 den 8de Novbr: er denne Dreng udleveret til Faderen Henrich Cronbergs egen Forsorg nu og i Fremtiden, vide Høy og Velædle Magistratens Resolution dato 5te forhen, under No 134.\nI 1787 er han 14 år og barn i Opfostringshuset i Store Kongensgade i København.\nKonfirmeret i Almindeligt Hospital qvasimodogeniti 1788 som et af de på Det Kongelige Drenge Opfostringshus opdragne børn.\nDød 24.4.1823 på Almindeligt Hospital. Han kom fra Vor Frelsers Arbejdshus.\nSkifte: Københavns Skiftekommission. Hvidebog 28.4.1823\nFødt i Fuglevad, døbt 30.5.1756 i Kongens Lyngby, datter af Christian Plath og Kirsten Hansdatter Cronberg (E6).\nKonfirmeret 1772 i Kongens Lyngby.\n1775 Flyttede med forældrene til Rudersdal Kro.\nGift 31.10.1777 i Birkerød med Eilert Poulsen Møller (E6.1X), født ca. 1746, møller på Fuglevad Mølle.\n• Christine Marie Møller, født i Fuglevad, døbt 3.9.1778 i Kongens Lyngby, begravet 22.11.1778 i Kongens Lyngby.\n• Frideriche Marie Møller, født i Fuglevad, døbt 6.8.1779 i Kongens Lyngby\nKirstine Elisabeth Plath døde kort efter fødslen d. 4.10.1779 i Fuglevad, begravet 6.10.1779 i Kongens Lyngby.\nDer er skifte efter hende i Københavns Amts Skifteprotokol 7.12.1779 og 14.12.1779 og i Københavns Amts Skiftebehandlingsprotokol 7.12.1779 og 14.12.1779.\nEilert Møllers underskrift på skiftet efter Kirstine Elisabeth Plath 7.12.1779\nEilert Møller blev gift 2. gang 9.6.1780 i Kongens Lyngby med Magrethe Kirstine Jørgensdatter, født ca. 1755.\n• Povl Møller, født i Fuglevad, døbt 1.9.1780 i Kongens Lyngby\n• Jacob Møller, født i Fuglevad, døbt 15.11.1781 i Kongens Lyngby\n• Christine Elisabeth Møller, født i Fuglevad, døbt 16.1.1783 i Kongens Lyngby\n• Christian Vilhelm Møller, født i Fuglevad, døbt 22.4.1784, konfirmeret 1798 i Kongens Lyngby\n• Søren Møller, født i Fuglevad, døbt 23.9.1785, konfirmeret 1800 i Kongens Lyngby\n• Anne Sophia Møller, født i Fuglevad, døbt 29.12.1786, konfirmeret 1801 i Kongens Lyngby\n• Johan Peter Møller, født i Fuglevad, døbt 7.2.1788 i Kongens Lyngby\n• Friderich Møller, født i Fuglevad, døbt 5.2.1789 i Kongens Lyngby\n• Rasmus Møller, født i Fuglevad, døbt 30.9.1790 i Kongens Lyngby\n• Henrich Møller, født i Fuglevad, døbt 15.4.1792 i Kongens Lyngby\n• Andreas Møller, født i Fuglevad, døbt 29.3.1793 i Kongens Lyngby\n1787 Eilert er møller på Fuglevad Mølle. Husstanden består desuden af:\n1801 er han møller på Fuglevad Mølle. Husstanden består desuden af:\nDet ser ud til, at familien har forladt Fuglevad Mølle kort efter 1801, for den sidste konfirmation, jeg har kunnet finde i Kongens Lyngby, er i 1801.\nFødt ved Kultorvet, døbt 7.7.1761 i Trinitatis, datter af Niels Jensen Nysom og Kirsten Hansdatter Cronberg (E6).\nKonfirmeret 6.4.1777 i Trinitatis. Ved konfirmationen bor hun hos sin slægtninge maler Hans Leegaard og Maren Nielsdatter Brodersen i København. Det er sandsynligvis Maren Nielsdatter Brodersen der er i familie med Saras farmor Helvig Jensdatter Brorsen.\n1787 går hun forældrene til hånde på Rudersdal Kro.\nViet 24.4.1789 i Birkerød til enkemand Johannes Siang, født ca. 1739\nNavnet staves Siang, Schiang, Schjang eller Jean.\n• Rebecca Christina Siang, født i Brede, døbt 21.2.1790 i Kongens Lyngby, indlagt 24.9.1808 og død 26.9.1808 på Frederiks Hospital, begravet 28.9.1808 i Helligånd.\n• Louise Dine Siang, født i Brede, døbt 11.3.1792 i Kongens Lyngby\n• Anne Marie Siang, født i Brede, døbt 20.3.1794 i Kongens Lyngby\n• Sophie Hedevig Siang, født i Brede, døbt 29.5.1796 i Kongens Lyngby\n• Jakobine Friderica Siang, født i Brede, døbt 8.3.1798 i Kongens Lyngby\nJohannes Siangs underskrift på skiftet efter Niels Nysom 1.6.1790\nJohannes Siang overtog Rudersdal kro efter svigerfaren Niels Nysoms død i 1790, idet han overtog gælden, samt udgav en obligation på 1000 rigsdaler til Saras bror Henrich. I øvrigt forpligtede han sig til at have hendes mor Kirstine Cronberg boende på aftægt.\nI folketællingen 1801 hedder adressen Lollickehuse i Birkerød, men jeg vil tro at den stadig er Rudersdal Kro, fordi han er stadig kroholder og gæstgiver. De har 4 tjenestefolk.\nJohannes Siang døde 21.4.1805 i Rudersdal, begravet 25.4.1805 i Birkerød.\nSara Nysom døde 30.7.1805 i Rudersdal, begravet 2.8.1805 i Birkerød\nOplysningerne om dødsfaldene og Johannes Siangs karriere er meddelt af Ane Knudsen.\n---------- Noget om Johannes Siang ----------\nJohannes Siang var gift 1. gang med Kaise Grethe Hedin, født ca. 1752.\n• Condelle Birgitte Siang, født ca. 1779\n• Margrethe Petronelle Siang, født ca. 1784\nJohannes Siang var forpagter af marketenderiet og det tilhørende landbrug ved Brede Kobberværk.\nVed folketællingen i 1787 havde de 9 tjenestefolk.\nKaise Grethe Hedin døde i Brede og blev begravet 21.12.1788 i Kongens Lyngby.\nFødt i Fuglevad, døbt 19.10.1767 i Kongens Lyngby, søn af Niels Jensen Nysom og Kirsten Hansdatter Cronberg (E6).\nHenrich Nysoms underskrift på skiftet efter faren Niels Nysom 29.7.1790\nViet 18.11.1796 i Vor Frue i København til Karen Olsdatter, født ca. 1766\n• Kirstine Marie Nysom, døbt 7.5.1797 i Sankt Petri.\n• Niels Nysom, døbt 18.11.1798 i Sankt Petri.\n• Abraham Nysom, døbt 21.11.1802 i Sankt Petri.\n• Ole Nysom, født 21.2.1805, døbt 23.2.1805 på Den kongelige Fødselsstiftelse, død 10.7.1815.\nHan er medlem af tømrerlavet som tømrersvend fra 1794 indtil 1811-12, hvor der står "militær" ud for hans navn, hvorpå han forsvinder fra tømrerlavets lister. Ved Karen Olsdatters død i 1811 er han sapeur. En sapør er beskæftiget med at anlægge løbegrave, så det er vel det militærarbejde, der henvises til i tømrerlavets protokol.\n1796 ved vielsen bor de Peder Hvitfeldtsstræde og han er daglønner\n1801 bor de Sankt Annæ Vester Kvarter matrikel nummer 403 og han er hustømmermand.\nKaren Olsdatter døde 13.10.1811 på Blågård, begravet 16.10.1811 fra Garnison til kirkegården uden for Østerport.\nHans mindreårige børn Abraham og Ole kommer i pleje under Københavns Fattigvæsen 3. juli 1814.\nVed sønnen Abrahams konfirmation i 1818 tjener Henrich Nysom som kusk for grosserer Tutein.\nDe fleste af oplysningerne om Henrich Nysom og alle om hans børn kommer fra Ane Knudsen.\n---------- Noget om Henrich Nysoms børn ----------\nKirstine Marie Nysom\nDøbt 7.5.1797 i Sankt Petri.\nKonfirmeret 8.4.1812 i Garnison.\nGift 6.12.1828 i Trinitatis med styrmand Carl Friderich Klagenberg, søn af arkivar Andreas Christopher Klagenberg.\n• Johanne Henriette Andrea Klagenberg, født 22.6.1830, døbt i Helligånd.\n• Mathilde Amalia Lorentsen Klagenberg, født 12.1.1832 i Rudkøbing.\n• Louise Christiane Reinholdine Klagenberg, født 4.6.1835, døbt i Svendborg Vor Frue.\n• Carl Niels Nicolai Klagenberg, født 1.12.1836, døbt i Svendborg Vor Frue.\nCarl Friderich Klagenberg døde 10.2.1851 i Svendborg.\nKirstine Marie Nysom dør 22.4.1868, begravet i Svendborg Sankt Nicolai sogn.\nAne Knudsen, som har bidraget med mange oplysninger om Cronberg familien G og dens grene, er efterkommer af Carl Niels Nicolai Klagenberg.\nDøbt 18.11.1798 i Sankt Petri.\nGift 1. gang 9. sept. 1836 i Trinitatis kirke med Charlotte Lovise Blydorn, der er enke efter en Johan Samuel Lasch. Niels Nysom er da strømpevæversvend med adresse på Blegdammen 92. De har ingen børn.\nViet 2. gang 4.3.1849 i Citadel kirken til Bolette Amalie Bødtner.\nHan dør 3.7.1862 og er begravet i det nye St. Johannes sogn.\nDøbt 21.11.1802 i Sankt Petri.\nKøbenhavns Almisseprotokol. Nr. 1805. Abraham Nysom er indskreven i Almisse 3.7.1814 og udslettet 7.5.1818. Han er plejebarn og har i perioden boet:\nTeglgaardsstrædet No 198\nVognmagergade N 90\nSlippen N 160\nHan har gået i Bredgades Skole.\nHan er confirmeret Paaske 1818.\nHans bror Ole Nysom er også nævnt i registret som nr. 1807, men jeg kan ikke finde ham der.\nKonfirmeret 1818 i Garnison.\nAbraham kom efter konfirmationen i lære hos en grovsmed i Kongens Lyngby.\nOm ham vides ellers kun, at han må være i live i 1821, hvor han udslettes af Københavns Fattigvæsens tilsyn, idet han er fyldt 18 år.


Offentlig høring af vurdering af grænseoverskridende påvirkninger fra mineprojektet ’Mary River Project’ i Canada - Naalakkersuisut\nOffentlig høring af vurdering af grænseoverskridende påvirkninger fra mineprojektet ’Mary River Project’ i Canada\nSelskabet Baffinland Iron Mines Corporation (i det efterfølgende Baffinland) har etableret en jernmine på Baffin-øen i Canada. Udskibningen af jernmalm sker gennem farvandet mellem Grønland og Canada. Da udskibningen af jernmalm potentielt kan påvirke grønlandske interesser, er Grønland høringspart i henhold til Espoo-konventionen.\nEspoo-konventionen er en konvention under FN, som har til formål at modvirke aktiviteters skadevirkninger på miljøet på tværs af landegrænser. Konventionen indeholder bestemmelser om miljøvurdering af de grænseoverskridende miljøpåvirkninger samt høring af offentligheden, myndigheder og interesseorganisationer i de(t) berørte land(e). Grønland tiltrådte Espoo-konventionen i 1997.\nBaffinland har udarbejdet en Espoo-rapport, der har til formål at beskrive og vurdere de grænseoverskridende påvirkninger fra projektet og om nødvendigt beskrive afværgende foranstaltninger. Det er denne rapport, der nu sendes i offentlig høring i Grønland. Som bilag til rapporten er vedlagt en korrespondance mellem Baffinland og Departementet for Landbrug, Selvforsyning, Energi og Miljø (i det efterfølgende Departementet).\nAf korrespondancen fremgår det, at Departementet af flere omgange anmoder Baffinland om at revidere Espoo-rapporten, da Departementet vurderer, at rapporten ikke i tilstrækkeligt omfang behandler potentielle grænseoverskridende miljøpåvirkninger ved mineprojektet. Baffinland deler ikke Departementets opfattelse og mener, at de i tilstrækkeligt omfang har adresseret Departementets bekymringer om potentielle påvirkninger. Da projektet er canadisk, kan Departementet kun anmode om, men ikke kræve, en revidering af Espoo-rapporten. Departementet vil i stedet adressere de potentielt grænseoverskridende påvirkninger og konsekvenser for Grønland i et formelt høringssvar til Canada.\nDepartementet vurderer, at de væsentligste grænseoverskridende påvirkninger ved projektet omfatter:\nForstyrrelser af bestanden af narhvaler, der migrerer mellem Canada og Grønland. Hvis denne bestand påvirkes negativt, kan det få konsekvenser for fangstkvoten i Grønland.\nForstyrrelser af eller direkte sammenstød med grønlandshvaler, der migrerer mellem Canada og Grønland.\nForstyrrelser af hvalros og påvirkning af bestandens levesteder.\nForurening af Store Hellefiskebanke, som er et følsomt marint naturområde inden for Grønlands Eksklusive Økonomiske Zone (EEZ).\nForurening af grønlandsk farvand og bestande af havfugle ved uheld og oliespild.\nAlle, der må have interesse i projektet opfordres til at afgive høringssvar. Høringen er offentlig og forløber i fire uger fra datoen for offentliggørelse. Departementet vil fremsende indkomne høringssvar til relevante myndigheder i Canada.\n•\tEspoo-rapport, Fase 2-forslag – Mary River Project.\n•\tBilag 1-5: Korrespondance mellem Baffinland Iron Mines Corporation i Canada og Departementet for Landbrug, Selvforsyning, Energi og Miljø fra Selvstyret i Grønland.\nHøringsfrist: Tirsdag den 15. juni 2021, kl. 16:00.\nEller via e-mail: pan@nanoq.gl.\nDen 18. maj 2021 kl. 16:00\n18 maj 16:01:00\n15 juni 16:00:00\nDK - Baffinland - ESPOO Report - Danish DK - Bilag 1 - Comments on ESPOO report DK - Bilag 2 - ESPOO - Baffinland - Mary River Phase 2 -Cover Letter - Response to Information Requests DK - Bilag 3 - Greenlands comments on Canadas response to Greenlands comments on draft ESPOO report DK - Bilag 4 - Baffinland - Mary River Phase 2 - GOC Submission - Baffinland Response to Greenland Follow Up Comments DK - Bilag 5 - Letter to Baffinland ENG - Baffinland - ESPOO Report - English ENG - Bilag 1 - Comments on ESPOO report ENG - Bilag 2 - ESPOO - Baffinland - Mary River Phase 2 -Cover Letter - Response to Information Requests ENG - Bilag 3 - Greenlands comments on Canadas response to Greenlands comments on draft ESPOO report ENG - Bilag 4 - Baffinland - Mary River Phase 2 - GOC Submission - Baffinland Response to Greenland Follow Up Comments ENG - Bilag 5 - Letter to Baffinland GRL - Baffinland - ESPOO Report - Greenlandic GRL - Bilag 1 - Comments on ESPOO report GRL - Bilag 2 - ESPOO - Baffinland - Mary River Phase 2 -Cover Letter - Response to Information Requests GRL - Bilag 3 - Greenlands comments on Canadas response to Greenlands comments on draft ESPOO report GRL - Bilag 4 - Baffinland - Mary River Phase 2 - GOC Submission - Baffinland Response to Greenland Follow Up Comments GRL - Bilag 5 - Letter to Baffinland\n20210615 WWF-DK reg Baffinland Mary River ESPOO draft report final APNHringssvar vedr ESPOOrapport DK APNHringssvar vedr ESPOOrapport KAL Hringssvar fra Qeqqata Kommunia vedr ESPOOrapport om mineprojektet Mary River Project i Canada Høringssvar Mary River Baffinland projekt juni Høringssvar Mary River Baffinland projekt juni grl Høringssvar til Mary River Project DK Høringssvar til Mary River Project EN Høringssvar til Mary River Project GRL KNAPK vedr ESPOO høring Mary River Oceans North Baffinland hearing June 15 2021 Oceans NORTH Baffinland- hearing June 15-2021 - Dansk udgave Oceans NORTH Baffinland- hearing June 15-2021 - Grønlandsk udgave PUBLISERET Hringssvar GE ESPOO Mary River D214835 10


Træk gardinerne fra! - MettesUnivers - Danmarks største online selvudviklings-magasin\nTræk gardinerne fra!\n”Ødelæg ikke nutiden ved at ærgre dig over fortiden eller bekymre dig om fremtiden” er der en talemåde, der siger.\nOg det lyder så simpelt – men hvor er der dog mange, der ikke lever efter den!\nLivet giver dig så mange muligheder hver evig eneste dag. Men alt for tit opdager du dem ikke, fordi du netop er optaget af enten at ærgre dig over noget, der er sket eller bekymre dig om, hvad der vil ske.\nOg jeg ved det: Livet er ikke altid let! Du har sikkert oplevet at blive skuffet, have hjertesorg og at miste. Måske har livet frem til nu budt på utallige svigt og smertefulde oplevelser.\nMen lad ikke dine sår gøre dig til en person, der ikke tør leve af angst for smerte. Lad ikke dine bekymringer om fremtiden forhindre dig i at turde gå hen mod det, du drømmer om.\nFor at sidde fast i fortiden og i negative forventninger lukker vinduerne i nutiden. Det svarer til, du installerede nedrullede mørklægningsgardiner i hele dit hjem, satte dig i hjørnet og ikke forstod, hvorfor det altid var så mørkt. Og derpå ærgrede dig over mørket og tænkte, at det altid ville være sådan – i stedet for at rulle gardinerne op!\nAt leve i fortrydelse over fortiden og angst for fremtiden er at leve i selvvalgt mørke. Det forhindrer dig i at se alle de muligheder, der er lige foran dig eller rundt om hjørnet. Det forhindrer dig i at leve – lige nu, lige her.\nDine tanker skaber dine følelser, og dine følelser skaber dit liv. Så lad være med at gemme på – eller ligefrem dyrke – alle de mismodige tanker – de gør dig intet godt.\nGiv slip på det, der skal slippes i stedet for at ærgre dit liv væk. Og tro så på, at det bedste endnu er i vente for dig – træk fra og slip lyset ind.\nVær opmærksom, brug din intuition og dine tanker bevidst.\nFokuser på alle de skønne ting, der er lige foran dig – eller lige rundt om næste hjørne – og lev så – lige nu, lige her.\n21. februar 2018 at 8:56\nTroede dét var noget jeg bare havde helt styr på, men liiigenu…..igen\ndet du skriver er altid så indlysende, at man skulle tro at ordene kom fra een selv, qujanannguaraasit Mette <3 tak endnu engang kære Mette <3


Alle skal registrere reelle ejere - Nærrevision\nRegistreringen skal minimum indeholde: Fulde navn, adresse, land, fødselsdato, nationalitet, art og omfang af rettigheder, CPRnummer eller tilsvarende. Dvs. at virksomheden nu skal kende den ejeres rettigheder tilknyttet ejerskabet, fx retten til at udpege et bestyrelsesmedlem.\nTelefon 47771210 eller e-mail revision@naerrevision.dk


Thorsviggaard – DanBred Leverandørportal\nGrønsundvej 61, Stege, Danmark\nThorsviggaard har 560 Landrace-søer i Opformering og leverer dyr af høj kvalitet. Driften er fordelt på 4 sites med so besætning og smågrise på Møn og polte på Lolland. Som kunde kan du altid være sikker på en præcis og effektiv levering af sunde og rolige dyr.\nPå Thorsviggaard ved vi, hvad der skal til for at gøre de bedste gener til effektive opformeringsgrise. Derfor bruger vi ekstra energi på bl.a. sammensætning af foder, staldindretning og trivsel. Du kan også regne med fokus på optimal sundhedstilstand og løbende kontrol for sygdomme.


Peter Gøtzsche i sit livs kamp: Medicinkritikers dage kan være talte - politiken.dk\nProfessor Peter Gøtzsche mener, at hver tredje dødsfald er relateret til brug af lægemidler. Det har ikke gjort ham populær.\nProfessor Peter Gøtzsche mener, at hver tredje dødsfald er relateret til brug af lægemidler. Det har ikke gjort ham populær. Foto: Peter Hove Olesen\nSundhed 18. sep. 2018 kl. 08.00\nPeter C. Gøtzsche, 68 år, er cand.scient. i biologi og kemi samt cand.med. og speciallæge i intern medicin. Professor i klinisk forsøgsdesign og analyse ved Københavns Universitet.\nVar med til at grundlægge Cochrane-netværket i 1993. Det er en uafhængig international forskersammenslutning, der kritisk gennemgår videnskabelige informationer om behandlinger.\nDirektør ved Det Nordiske Cochrane Center, der ligger på Rigshospitalet, men finansieres over finansloven.\nPeter Gøtzsche i sit livs kamp: Medicinkritikers dage kan være talte\nHan kan ende som en moderne Galilei, der bliver om ikke brændt på bålet for at fremsætte sine videnskabelige standpunkter i samtiden så sat fra bestillingen, fordi sandheden skal holdes nede. Sådan vil professor og endnu daglig leder af Det Nordiske Cochrane Center ved Rigshospitalet Peter Gøtzsche nok selv udlægge den største videnskabelige krise, han endnu har stået i.


Stille hjerte. Sær og misforstået tolkning | Kristeligt Dagblad\nHenrik Wivels essay (I Kristeligt Dagblad den 13. november) i anledning af Bille Augusts nye film med titlen ”Stille hjerte” handler mest om en række andre film. Det kan der være gode grunde til.\nDesværre synes det lidt, Wivel skriver om filmen ”Stille hjerte”, at bygge på en misforståelse af slutscenen i filmen, hvor ægtemanden (Morten Grunwald) forlader familiens hus i mørkningen, mens hans hustru (Ghita Nørby) tager sit liv med de piller, han har givet hende.\nDet fortolker Wivel med følgende ord: ”Han er forløst, alle konflikter er udsonet, men han er alene og har ikke noget sted hjemme.”\nI filmen er det ikke nogen konflikt mellem ægtefæl-lerne, som er enige om den endegyldige proces på grund af hustruens uhelbredelige og pinefulde fremtidige sygdomsforløb. Ægtemanden bliver heller ikke alene, da hans hustru har fundet sin egen afløser til ham.\nEndelig har ægtemanden, som er læge, i en meget klar forudgående scene forklaret sit barnebarn, at det et ulovligt for ham som læge, at bistå sin hustru med piller til selvmord. Det er grunden til, at han forlader huset, så hans hustru på egen hånd kan tage pillerne, mens han er væk.\nJeg har svært ved at forstå, hvordan Wivel er kommet til sin helt forskellige fortolkning af filmens slutscene.


Posted on 30.09.2018 30.09.2018 Author Posted in Dating Aarhus1 Replies\nFriske Røv Billeder Boddum By Passion Girls Sex Finger Porno Adult Dating Download Sex Nøgne Sportspiger Sex Film Med Dyr Piger Sex Med Dyr 3gp Arløse Frække Landmænd Asiatiske Teen Kusse Fuck Hus Lesbisk Sex Tørkeriet Nabo Sex Chat Scor Sexes Hot . escort pige københavn fede billeder af kvinder. gode jokes gratis frække noveller værelse til leje odense afrodite struer bauhaus dorthe damsgaard latina sex thai massage i århus små liderlige pigerescort nørrebro sex dating ægte orgasme gynækolog slagelse escort kæmpe bryster, intimvoks hjemme bøsse pik . annoncelight vejle fræk massage københavn. gratis danske sexnoveller bordel valby escort oslo brusekabinedøre veet https:enes-prostitutasshemael-sex-glatbarberet-kusse hvad real dogging massage piger aalborg swinger århus sex massage modne kvinder dyrker sex lin thai massage vejle . dansk gay porno fræk massage københavn. groupsex-escort-Vejle Vejle Escorts Vejle is a town in Denmark, in the southeast of the Jutland Peninsula at the head of Vejle Fjord, where the Vejle River and Grejs River and their valleys converge. There are many girls in our catalogue ranging from blondes and gingers to brunettes, you can choose busty blondes escorts offering a wide range of sex services. There are also many adult movie pornstars located here. Enjoy cute companions and your time with Vejle escort girls. odense sex prostitueret slagelse. Tysk husmor har sex med to arbejdere 0 Likes Alle porno videoer er gratis. feb 7 ม.ค. - gratis sex chat dk kusse billeder. Massage Tilbud Arhus Dansk Lesbisk Porno Uldum Mega Dildo Sm. De. 8. jan Cuckold sex privat sex dk Thai massage virum escort aarhus Posted on PRIVAT DANSK.\nGays, porn: Comments Off on Gay sex for ældre mor knepper søn. Kommentarer 1 gratis bøsse video thai massage i fredericia siger: Helsingør teater den gamle bydel Nordisk Film cinemas odense. Mor og søn skide. Sexy Mor tager s? Jestrup Luder Randers Porno Bunke Kun Sex Kusse Gratis Video Med Sex Sød At Have Sex Med Pige Studerende Bridgit Mendler Porn Thai Massage Escort Genert Betyder Sex Sex Sex Xvideos Dansk Amatør Sex Film Escort I København Massage Nørrebro Lad Os Danse Sjovt Nemt Social Dating Varm Våd Fisse. gratis danske sexnoveller bordel valby escort oslo brusekabinedøre veet https:enes-prostitutasshemael-sex-glatbarberet-kusse hvad real dogging massage piger aalborg swinger århus sex massage modne kvinder dyrker sex lin thai massage vejle . dansk gay porno fræk massage københavn. gratis porno på mobil mande stripper mature domina nina siambabe sex club thai massage gilleleje frække erotiske historier. super chat forum thai massage i vejle. . dejlige bryster massage escort nordjylland. prostitueret københavn slikke klitoris. parkering tirstrup slagelse escort. taletid startpakke stram kusse.\nHvem søger nu sjælland? Cum on body 0. Fasai Jylland Ja ;0 Posted On: Fræk milf tilbyder lækker og intens sex. I make warm you my Dildo Show!\nSon knepper stor tit mor og g? Bestil en prostitueret massage escort copenhagen Vester voldgade 83 Copenhagen Denmark See all Other services in Copenhagen bdsm There are couple good bdsm clubs in Copenhagen which are quite popular among the locals. Maj maj Far knepper datter porno svaneescort sex alexandra daddario pussy Piger Ngne Amatr Piger Danske herrer til sex. PornMD T? Horny Mor rider s?\nHomoseksuel escort sperm gamle herrer søger unge mænd Homoseksuel pigesex film thai massage midtjylland Homo våd tissekone knepper mor Danske Ubon Thai massage body to body med sex og god slutning.


Anders And | (Dansk) Disney Wiki | FANDOM powered by Wikia\nFigurer, Walt Disney, Karakter\nAnders And er en berømt figur i Disneys tegnefilm og tegneserier. Selv om han ikke er særligt populær i USA, optræder han i mange ugeblade i Europa: I Norge, Tyskland, Sverige, Danmark, Holland, Italien med flere. Hans første optræden var i tegnefilmen "The Wise Little Hen" (Den kloge lille høne) fra 9. juni 1934. Hans karakteristiske stemme blev indtalt af radiokomikeren Clarence Nash, der siden fast lagde stemme til. Efter Nash' død i 1985 overtog tegnefilmsdubberen Tony Anselmo. Det var i øvrigt Nash selv, der trænede Anselmo til at lyde som Anders And. I Danmark har tre lagt stemme til Anders And: Bjarne H. Hansen, Dick Kaysø og Peter Zhelder. Dick Kaysø og Peter Zhelder lægger stadigvæk stemme til ham.\nAnders And på film Edit\nAnders And – hans personlighed og verden Edit\nAnders And gik til tegneserien allerede tidligt efter sin debut i 1934, hvor han i avisstriber optrådte med sin makker fra The Wise Little Hen,Peter Gris. Fra den 10. februar 1935 blev han en del af Mickeys avisstribe som musens kujonagtige og drillesyge ven, men fra 1936 kaprede han hovedrollen i Silly Symphony-striben. Forfatteren Ted Osborne og tegneren Al Taliaferro, der stod bag serieudgaven af The Wise Little Hen, pressede på, og da det blev en succes kunne forfatteren Bob Karp i samarbejde med Taliaferro lave andens egen avisstribe.\nDen moderne Ståland Edit\nBlad nummer 3000 Edit\nHentet fra "https://disney.fandom.com/da/wiki/Anders_And?oldid=1413"\n1 Kim Possible (realfilm)


→ Køb Rund metal udstikker med hul i. – 25 kr.\nRund metal udstikker med hul i.\nNavn: Rund metal udstikker med hul i.\nEn række e-forretninger udlover nu en række forskellige leveringsmåder. Den mest anvendte er nu om dage pakkeshops, så du selv kan hente din bestilling når du har lyst. Leveringsmetoden er altså vældig smertefri, og endda endvidere den mest prisbevidste leveringsudgave ved køb af Rund metal udstikker med hul i..\nDu kan lige så vel afveje for og imod at vælge udbringning til din lejlighed eller ud til dit arbejde. Metoden er tit en sjat dyrere, men ligeledes meget uproblematisk. Den prisbilligste leveringsmulighed vil dog til enhver tid være at du selv henter pakken, som jo beroer på at du befinder dig lige ved e-handlens adresse.\nFragttiden på PRODUKTER er naturligvis særdeles bestemmende forudsat man mangler pakken inden for få dage, så herved er det selvfølgelig aktuelt at du ser nærmere på leveringstiden på det respektive produkt.\nEn hel del e-forhandlere præsterer levering på næstkommende hverdag på en hel del varenumre, eksempelvis Rund metal udstikker med hul i., hvilket står og falder med at ordren aflægges forinden et angivent klokkeslæt, med det formål at de garanteret kan nå at få de nye varer afsted inden logistikmedarbejderne tager hjem.\nVisse webshops præsterer levering uden beregning, men i reglen er det forudsat at du aftager for en præcis sum. Desuden skal du udse dig den mest letkøbte type af levering, der gerne – hvad end du bor nær Horsens, Hjørring eller Svenstrup – vil være at få fragtfirmaet til at bringe dine varer til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden ret så fremkommeligt for folk at vurdere prisniveauet i blandt diverse internet shops, og af den grund har utallige netshops ikke kunne slippe for at presse salgsværdien på mange af deres varer – til børn og babyer, men ligeledes til kvinder og mænd – betydeligt, og endda nogle gange præstere gratis fragt.\nMen det kan stadigvæk vise sig indbringende at sammenligne enkelte online butikker efter rabatkoder på Rund metal udstikker med hul i. før du handler, sådan at du er velinformeret til at opnå den prisbilligste pris.\nDu skal trods alt være opmærksom på, at ifald en online shop udlover deres varer til en salgspris som kan ses som utrolig billig, så bør det tit være et fingerpeg om en bedragerisk e-forretning. Kortbetalinger er på den anden side omfattet af en anordning, som forsvarer kunden imod uærlige internet forretninger.\nVi tilråder handler med kort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed kunne du drage nytte af en afbetalingsordning fra eksempelvis ViaBill, hvis du hellere vil dække pengene over tid.\nFør folk shopper i en webshop kunne de sådan set granske dens vilkår, men det er i mange tilfælde en omfattende opgave.\nEn nem løsning kunne være at tjekke om e-forhandleren er medlem af e-mærke ordningen, som skulle være en tryghed om at e-forhandleren forsvarer de officielle regler, samt at online shoppen jævnligt kigges til af fagfolk der forstår lovgivningen. Desuden giver det dig lejlighed til at få bistand, hvis du oplever besvær som følge af din shopping.\nTilsvarende er det fornuftigt at køber er sat ind i de mest centrale reglementer gældende for købet, for eksempel den returpolitik forretningen garanterer. På grund af dette er det på samme måde vigtigt, at man når som helst beholder sin kvitteringsmail, således man i fremtiden kan bevidne sin ordre af Rund metal udstikker med hul i., uafhængig om du skal købe til en mand eller kvinde.\nTrustpilot byder på ultra gunstige løsninger til at betragte adskillige øvrige brugeres meninger og herved er det smart, at du kigger nærmere på webbutikkens kritik af Rund metal udstikker med hul i. forinden du shopper.\nFacebook tilbyder dig derudover tilpas fantastiske metoder til at få et kig ind i internet firmaets pålidelighed. Tilmed er der en række internet virksomheder hvor kunder kan nedfælde en anmeldelse af købsoplevelsen, som på samme måde kan benyttes til at danne dig et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nWebsitet er finansieret af indtægter fra annoncer. Vi samarbejder med diverse shops på nettet idet vi markedsfører firmaernes produkter, og indhenter honorar når en af de besøgende på vores website laver et køb.\nData vedrørende varer og webshops ajourføres tit, men der tages forbehold for korrektioner der er blevet udarbejdet efter seneste opdatering af de viste informationer.


HÆVET YVER AF EN KO EFTER KALVNING: ÅRSAGER OG BEHANDLING - DYR - 2020\nMange landmænd antyder, at hævelse af yveret i køerne efter kalvning er ganske normalt, da det er en naturlig reaktion fra kroppen på graviditeten. Ja, kortvarig tilstedeværelse af en let hævelse er tilladt i denne periode. Men der er andre årsager til hævelse af en ko's brystkirtler. Vi vil tale om årsagerne til ødemer og hvordan vi håndterer det i vores artikel.\nHvorfor kvælder yveret i en ko\nPræatal og postpartum ødem opstår på grund af ændringer i den hormonelle baggrund, utilstrækkelig bevægelse af dyret og tilstedeværelsen af en stor mængde sur foder i kosernes kost. Hvis ødemet er opstået i en anden periode, kan årsagerne til en hård yver være:\nsygdomme i hjertet, blodkar og kredsløb;\noverskydende salte, kalium, magnesium i kosten;\nmangel på mad med grove fibre;\nbid, skade, blå mærker.\nÅrsagerne til serøst (kongestivt) ødem inkluderer nedsat blod- og lymfestrøm under graviditet og efter kalvning.\nRettidig løsning af problemet minimerer tabet af mælkeproduktionen af koen eller kan endda reducere dem til nul. Derfor er det meget vigtigt for landmændene at overvåge deres køer, så de efter opdagelsen af de første symptomer i tide til at forstå, hvorfor ændringerne finder sted. Tegn på hævelse af yveret er:\nkomprimering af huden og udseende af buler efter pres på organet;\nyveret på ødemstedet føles som en dej ved berøring;\nforkortelse af hævede brystvorter;\nspænding og spænding af huden på mælkekirtlerne, udseendet af en skinnende blålig farvetone;\nundertiden mere vandig mælk og en gradvis nedgang i mælkeudbyttet;\nfraværet hos dyret af en smertefuld reaktion på organ palpation.\nVed du det Så at koen kunne udvikle 50 liter mælk, blev hun tvunget til at føre 25 tusinde liter blod gennem yveret.\nBehandling af yderødem hos køer\nNår en landmand bemærker en ændring i en kojuver, har han straks en idé om, hvordan og hvordan man behandler dyret. Men få ikke øjeblikkelig panik. Måske er der ikke sket noget kritisk. Det er nødvendigt at sammenligne alle fakta. Hvis der skete ændringer før kalving (kort før det) eller efter, skulle alt få dage efter levering ske på egen hånd.\nDet vil være nok bare at tilpasse kosten og øge burenki-mobiliteten såvel som rettidig malkning. Hvis hævelsen ikke forsvinder og endda øges, eller årsagen til dens udseende ikke er forbundet med graviditet, skal behandlingen påbegyndes.\nUnder alle omstændigheder, uanset årsagen til sygdommen, ændres dyrets diæt først og fremmest. Kalorieholdige, saftige foder er udelukket fra menuen, mindre giver salt, koncentrater, proteintilskud. Diæt er baseret på høje kvalitet korn hø. Menuen skal være individuel.\nVigtigt! Det er umuligt at bringe et sykt dyr til græsset i den generelle besætning.\nSå mælk ikke stagnerer og ikke forårsager mastitis, er det nødvendigt at mælke burenka 5-8 gange om dagen med samme tidsinterval. Hvis ødemer dukkede op i graviditetsperioden, skal malke ske en gang om dagen. Hvis juret sanker kraftigt på grund af ødemer, tilrådes det at støtte det med en særlig bandage.\nEn blid massage hjælper med at lindre hævelse. Det skal udføres uden salver flere gange om dagen. Med glatte bevægelser gnides mælkekirtlerne fra bunden op.\nTil opvarmning anvendes paraffinkompresser og ozokerit-terapi. Det behandles ekstremt sjældent med ultraviolet og ultralyd.\nLægemiddelterapi bruges normalt sjældent, hovedsageligt hvis ødemprocessen er blevet forsinket, og en ændring i kosten ikke har givet det ønskede resultat. For at komme i gang skal du søge hjælp hos en dyrlæge. Han vil fortælle dig, hvad du skal gøre, når han har diagnosticeret, og nedskrive dosis af de nødvendige lægemidler. Anvend som regel:\ncalciumchlorid eller gluconat (injektion intramuskulært for at normalisere blodgennemstrømningen);\nkoffeinbenzoatopløsning 20% (subkutan injektion, der understøtter nervesystemet og hjerte-kar-systemer);\ndexamethason (intramuskulær injektion fra bid);\nsalver ( Rigafen, Pikhtovitin, Troxerutin for at lindre ødemer).\nVigtigt! Lægemiddelterapi udføres først efter kalvning.\nTraditionel medicin er oftere anvendelig i de tidlige stadier af udviklingen af sygdommen eller i kombination med lægemiddelterapi for at fremskynde ankomsten af en positiv effekt. Som vanddrivende middel anvendes infusioner og afkok:\neinebær - 50–100 ml, birkeknopper - 10–40 ml, kjerringrods - 15–30 ml;\npå en spand kogende vand 15-20 spsk. l. dild eller fennikel insisterer i tre timer og drik 1-2 spande om dagen i tre dage;\nHvis ødemet er forsinket, gives dill-afkogning 10 dage.\nSalver og lotions kan tilberedes uafhængigt.\nOpskrift nummer 1: 1 spsk. bland vegetabilsk olie, 40 g paraffin eller bivoks, bland i et vandbad, afkøl.\nOpskrift nummer 2: 2 spsk. l. kartoffelstivelse, 1 spsk. l. bland vegetabilsk olie, indtil en fløde konsistens.\nOpskrift nummer 3: Risstivelse fortyndes med vand til en tyk creme fraiche og lægges på gasbind på et hævet sted i tre til fem timer.\nOpskrift nummer 4: Mælk, rugmel, smør. Mængden af ingredienser bestemmes "ved øje". Det skal være en kage, der kan påføres ødemet i to til tre timer.\nØdemer hos køer\nØdem i primiparøse Burenoks adskiller sig ikke meget fra dem, der ikke er gravide for første gang.\nJudeødem i den første kalv efter kalvning\nVi har allerede sagt, at forekomsten af hævelse af yveret efter fødsel er ganske normal og underlagt alle regler for pleje af dyr ikke er fyldt med alvorlige konsekvenser. Hvis du kører det, begynder koens immunsystem at svækkes, så dyret let kan fange enhver sygdom. Avanceret ødem fører også til mastitis, og hvis fødselsprocessen var kompliceret, kan der opstå mere alvorlige problemer.\nVed du det Graviditet hos køer varer så længe graviditet hos mennesker varer i 9 måneder.\nPostpartum ødem i første kalve kvier fjernes ved hyppig malkning (med et interval på to timer) og intensiv, men blid massage. Fortsæt proceduren i 2-3 dage. Skift derefter til fire gange malkning, når hævelsen passerer lidt. Hvis yveret stiger stærkt i størrelse, skal der anvendes salver.\nØdemer i kvier inden kalving\nNaturen har lagt stigningen i yverets størrelse hos drægtige køer 2-3 uger før fødslen. Årsagen hertil er lav mobilitet og dårlig kost. Det er nok at øge varigheden af fraværet og justere kosten. Hvis brystkirtlerne er stærkt steget i størrelse og forhindrer dyret i at stå normalt, er det nødvendigt at give mindre vand, udelukke saftigt og kombineret foder fra kosten og anvende en støtteforbinding. Efter kalving skal puffiness passere på egen hånd.\nEfter kalvning er ødemet i koens mave\nUdsynet med hævelse på maven på en ko efter kalvning er også ganske normalt. Oftest forekommer det hos meget mælkeindivider. Sådanne dyr er begrænset i flydende og saftigt foder. Du kan desuden påføre dekongestante salver. I løbet af få dage bør alt normaliseres, hvis pludselig udseendet af en "ujævnhed" i maven ikke er forbundet med starten af den inflammatoriske proces, der opstod på baggrund af en langvarig og kompleks fødsel eller efter en skade. Abnormiteten i hævelsen kan bestemmes ved følgende tegn:\n"Bump" er varm at røre ved, stigende i størrelse;\nved palpation høres en skarp lyd;\ndyrets temperatur hopper til 40-40, 5 ° C;\nbetændelse fanger perineum;\ndyrets deprimerede tilstand;\nændring i vejrtrækningsrytme.\nVigtigt! Hvis ødemet er unormalt, skal du straks tilkalde en dyrlæge.\nHvad er faren for ødemer\nDet blev tidligere nævnt, at en kørende edematøs proces kan føre til mastitis. Det påvirker tilstanden af mælk og mælkeudbyttet. Det findes i mange former. Hvis det går ind i et purulent stadium, kan det føre til ugunstige konsekvenser, op til fatale.\nDerudover kan brystsygdomme signalere tilstedeværelsen af problemer i nyrenes og hjertets funktion. Som et resultat er kroppens beskyttelsesfunktioner svækket, og enhver infektion kan frit angribe dyret. Så snart yverødem opstår, ikke forbundet med graviditet eller fra en mild form til en mere alvorlig, er det nødvendigt med en hurtig diagnostisk undersøgelse af dyret.\nEn metode til behandling af ko-brystødem afhænger af sygdomsstadiet. På et tidligt tidspunkt er det nok at tilpasse kosten, øge mobiliteten og isolere dyret fra flokken. Med den kørende mulighed har du brug for hjælp fra en dyrlæge.\nNyttige egenskaber og skade på squashfrø\nFunktioner ved dyrkning af jordbær i åben jord\nSådan opretter du din bigård\nBeskrivelse af stueplanten Gimnokalitsium Mikhanovich\nHvad er næringsværdien af koriander\nRaspberry Tulamin: fordele og ulemper ved sorten, reglerne for pleje, produktivitet\nAt droppe valnødsfrugter og blomster