DIALYSE VED KRONISK NYRESVIGT kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering - PDF\nDIALYSE VED KRONISK NYRESVIGT kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering\nDownload "DIALYSE VED KRONISK NYRESVIGT kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering"\n1 DIALYSE VED KRONISK NYRESVIGT kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering 2006 Medicinsk Teknologivurdering 2006; 8 (3)\n2 Center for Evaluering og Medicinsk Teknologivurdering DIALYSE VED KRONISK NYRESVIGT kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering Medicinsk Teknologivurdering 2006; 8(3)\n3 Dialyse ved kronisk nyresvigt kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering C Sundhedsstyrelsen, Center for Evaluering og Medicinsk Teknologivurdering URL: Emneord: Medicinsk teknologivurdering, MTV, dialyse, kronisk nyresvigt, udgående behandling, self care, hæmodialyse, hjemmehæmodialyse, peritonealdialyse Sprog: Dansk med engelsk resume Format: pdf Version: 1,0 Versionsdato: 20. november 2006 Udgivet af: Sundhedsstyrelsen, december 2006 Kategori: Rådgivning Design: Sundhedsstyrelsen og 1508 A/S Layout: P. J. Schmidt Grafisk Elektronisk ISBN: Elektronisk ISSN: Denne rapport citeres således: Sundhedsstyrelsen, Center for Evaluering og Medicinsk Teknologivurdering Dialyse ved kronisk nyresvigt kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering København: Sundhedsstyrelsen, Center for Evaluering og Medicinsk Teknologivurdering, 2006 Medicinsk Teknologivurdering 2006; 8(3) Serietitel: Medicinsk Teknologivurdering Serieredaktion: Finn Børlum Kristensen, Mogens Hørder, Leiv Bakketeig For yderligere oplysninger rettes henvendelse til: Sundhedsstyrelsen Center for Evaluering og MTV Islands Brygge København S Tlf cemtv/sst.dk Hjemmeside: Rapporten kan downloades fra under publikationer eller under udgivelser\n4 Dialysis in Chronic Renal Failure a Health Technology Assessment C Danish Centre for Evaluation and Health Technology Assessment National Board of Health URL: Key words: Health Technology Assessment, HTA, dialysis, end stage renal disease, chronic renal failure, self care, haemodialysis, home dialysis, peritoneal dialysis Language: Danish, with an English summary Format Pdf Version: 1,0 Version date: November 20, 2006 Published by: National Board of Health, Denmark, December 2006 Category: Guidance Design: National Board of Health and 1508 A/S Layout: P. J. Schmidt Grafisk ISBN (electronic version): ISSN (electronic version): This report should be referred as follows: National Board of Health, Danish Centre for Evaluation and Health Technology Assessment Dialysis in Chronic Renal Failure a Health Technology Assessment Copenhagen: National Board of Health, Danish Centre for Evaluation and Health Technology Assessment, 2006 Health Technology Assessment 2006; 8(3) Series Title: Danish Health Technology Assessment Series Editorial Board: Finn Børlum Kristensen, Mogens Hørder, Leiv Bakketeig For further information please contact: National Board of Health Danish Centre for Evaluation and Health Technology Assessment Islands Brygge 67 DK-2300 Copenhagen Denmark Phone: π dacehta/sst.dk Home page: The publication can be down-loaded free of charge at\n5 Forord Dialyse er en livsnødvendig og livslang behandling til patienter med svær kronisk nyresvigt. Gennem de seneste 10 år har der været en fordobling af patienter i behandling. Dette skyldes bl.a., at flere ældre patienter og flere patienter med alvorlige kroniske sygdomme får tilbudt dialyse. Dette medfører øget pres på dialysecentrene, og har givet interesse for at se på, om en anden fordeling af patienter på de tilgængelige dialysemetoder kan aflaste centrene. Samtidig er det relevant at vurdere dialysepatienternes indflydelse på valg af behandlingsmetode, når de påbegynder eller allerede er i dialysebehandling, da de bør inddrages i beslutninger om egen behandling. Denne rapport beskriver evidensen for anvendelsen af de forskellige dialysemetoder og fordelingen af patienter på de forskellige dialysemetoder på dialysecentrene. Endvidere belyses de sundhedsøkonomiske konsekvenser ved en omlægning af behandlingen til øget udgående dialysebehandling. Hensigten med rapporten er at beskrive fremtidige scenarier for dialysebehandling, de økonomiske konsekvenser herved og patienternes holdninger til dialysemetoderne. MTV-rapporten viser, at den ene dialysemetode ikke i udgangspunktet er bedre end den anden. Kun 35% har kontraindikationer mod en af dialysemetoderne, hvilket øger muligheden for, at patienterne kan være medbestemmende i relation til valget af dialysemetode. Flere patienter i udgående dialyse vil kræve øget samarbejde og koordinering mellem dialysecentrene og andre afdelinger samt primærsektoren. For at træffe en beslutning om behandlingsmetode, som den enkelte dialysepatient er tryg ved, kræves det, at både patient og pårørende er velinformerede om såvel fordele som ulemper ved de forskellige dialysemetoder. Rapporten henvender sig primært til planlæggere og beslutningstagere på nationalt niveau, i regioner og på sygehusene. Rapporten udgives i CEMTVs serie»medicinsk Teknologivurdering«og har gennemgået eksternt peer-review. Projektgruppens medlemmer har deklareret eventuelle konkurrerende interesser. Center for Evaluering og Medicinsk Teknologivurdering December, 2006 Finn Børlum Kristensen Centerchef Dialyse ved kronisk nyresvigt kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering 5\n6 Projektgruppen Redaktionsgruppen Karine Bech, formand for projektgruppen Overlæge, dr.med. Endokrinologisk Afdeling Hvidovre Hospital Birgitte Bonnevie, projektleder MTV-konsulent, cand.scient.san. Center for Evaluering og Medicinsk Teknologivurdering Sundhedsstyrelsen Camilla Palmhøj Nielsen, projektmedarbejder Akademisk medarbejder, cand.scient.pol. Center for Evaluering og Medicinsk Teknologivurdering Sundhedsstyrelsen Projektgruppen i øvrigt Hovedansvarlig for: Teknologi Johan Vestergaard Povlsen Overlæge Nyremedicinsk Afdeling C Skejby Sygehus Patient Anne Lee Konsulent, sygeplejerske, cand.scient.san Center for Anvendt Sundhedstjenesteforskning og Teknologivurdering Syddansk Universitet Organisation Line Seest Sinding Konsulent, cand.scient.pol Center for Anvendt Sundhedstjenesteforskning og Teknologivurdering Syddansk Universitet Økonomi Rikke Juul Larsen (udtrådt 1. maj 2006) Programleder, cand.oecon Center for Anvendt Sundhedstjenesteforskning og Teknologivurdering Syddansk Universitet Jens Olsen (indtrådt 1. maj 2006) Programleder, cand.oecon Center for Anvendt Sundhedstjenesteforskning og Teknologivurdering Syddansk Universitet Dialyse ved kronisk nyresvigt kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering 6\n7 Øvrige deltagere i: Teknologi Niels Løkkegaard Overlæge Nefrologisk/Endokrinologisk afsnit Medicinsk Center Holbæk Sygehus Helle Pedersen Sygeplejerske Peritonealdialysen, Nefrologisk Afsnit Roskilde Amts Sygehus Stig Lykkegaard Overlæge, MPM Nefrologisk afsnit Medicinsk Afdeling Sønderborg Sygehus Birgitte Holm Petersen Bibliotekar Center for Evaluering og Medicinsk Teknologivurdering Sundhedsstyrelsen Patient Inge Eidemak Overlæge, ph.d. Nefrologisk Klinik Rigshospitalet Organisation Henrik Daugaard Overlæge, dr.med. Nefrologisk Klinik Medicinsk Enhed II, Hillerød Sygehus Patient og organisation Alice Kjeldsen Afdelingssygeplejerske, projektkoordinator, MHH Nefrologisk Center, Medicinsk Afdeling Fredericia/Kolding Sygehuse En speciel tak til CAST konsulent Claire Gudex, MBChB, MPH, MD, der fungerede som evaluator og forfatter af litteraturstudiet under patientaspektet vedrørende dialysebehandlingens påvirkning af selvvurderet helbred. Dialyse ved kronisk nyresvigt kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering 7\n8 Indhold Sammenfatning 10 Summary 15 Læsevejledning 20 Ordliste 21 1 Indledning og baggrund Baggrund for projektet Formål MTV-spørgsmål Afgrænsning Referencegruppen Data og metoder 25 2 Dialyse Baggrund og rammer Dialyse Den kroniske patient Kronisk nyresvigt Dialysebehandling Centerhæmodialyse (CHD) Hjemmehæmodialyse (HHD) Self care hæmodialyse Kontinuerlig ambulant peritonealdialyse (CAPD) Automatisk peritonealdialyse (APD) Assisteret automatisk peritonealdialysis (assisteret APD) Hybriddialyse Ansvarsforhold Fagligt ansvar for dialysebehandlingen Betaling for assistance til assisteret APD Synet på patienten og den generelle udvikling i den offentlige sektor 31 3 Teknologi Er der forskel i behandlingseffektiviteten af de forskellige dialysemetoder? Sammenligning af CHD og HHD Dødelighed og sygelighed Sammenligning af CHD og care Sammenligning af CHD og PD Dødelighed Sygelighed Bevarelse af restnyrefunktion Hvilke faktorer er afgørende for valg af dialyseform? Kontraindikationer mod PD og HD CHD versus HHD og self care CHD versus PD Øvrige faktorer der kan influere på valg af dialyseform Patientens egen præference Afdelingens eller lægens præferencer og erfaringer Henvisningsmønster og -tidspunkt Prædialyseuddannelse og -information Kapacitet til CHD Hvad kræves der for at den enkelte behandling kan foregå i udgående regi, herunder behov for teknisk assistance? HHD Self care CAPD APD Assisteret APD Hvilke patienter har ud fra en klinisk vurdering reelt en valgmulighed og kan dette tal øges? Sammenfatning af teknologi 41 Dialyse ved kronisk nyresvigt kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering 8\n9 4 Patient Litteraturstudie Hvordan påvirker sygdommen og dialysebehandlingen patientens livskvalitet (selvvurderet helbred)? Egenkontrol og mestringsstrategier blandt dialysepatienter og deres ægtefæller Hvilke fordele og ulemper oplever patienter og pårørende ved henholdsvis udgående og centerdialysebehandling Hvad er afgørende for valget af dialysemetode? Hvilke behov er der for understøttende omsorg og teknisk assistance ved udgående dialyse, og hvordan kan disse behov tilgodeses? Sammenfatning af litteraturstudiet Interviewstudie Hvilke fordele og ulemper oplever patienter og pårørende ved de forskellige dialysemetoder? Hvad er afgørende for valget af dialysemetode? Hvordan kan forhold der er afgørende for valget af dialysemetode tilgodeses, og hvilke behov er der ved udgående dialyse? Sammenfatning af interviewstudiet Diskussion 58 5 Organisation Metode for organisationsanalysen Hvordan er dialysebehandlingen organiseret? Hvordan er de nuværende overordnede dialyseforløb organiseret? Hvordan kan mere dialysebehandling fremover komme til at foregå som udgående behandling, og hvad kræver det organisatorisk set? Overordnede initiativer Prædialyse Akut dialysestart Self care Hjemmehæmodialyse (HHD) Peritonealdialyse (PD APD & CAPD) Assisteret Automatiseret Peritonealdialyse (assisteret APD) Sammenfatning af organisation 78 6 Økonomi Indledning Data og metoder Systematisk litteraturgennemgang Økonomisk model Omkostningsestimater Resultater Omkostninger Omkostninger ved prædialyse Opstartsomkostninger Årlige dialyseomkostninger Omkostninger ved komplikationer relateret til dialysemetode Modelsimulationer Følsomhedsanalyser Diskussion Sammenfatning 93 7 Konklusion Teknologi Patient Organisation Økonomi 98 8 Litteratur Bilag Bilag 1-13 er ikke medtaget i denne version af rapporten Dialyse ved kronisk nyresvigt kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering 9\n10 Sammenfatning Indledning Der er i Danmark registreret mere end en fordobling af patienter i dialysebehandling over de sidste godt 10 år (1). Dette skyldes bl.a. at flere ældre patienter, og flere patienter med alvorlige kroniske sygdomme får tilbudt dialyse (2). Det øgede antal patienter medfører øget pres på dialysecentrene, og derfor er der behov for at se på, om der kan ske en omorganisering af dialysebehandlingen, så centrene aflastes. Samtidig er det relevant at vurdere dialysepatienternes indflydelse på valg af behandlingsmetode, når de påbegynder eller allerede er i dialysebehandling. Kronisk nyresvigt er en livstruende sygdom, hvor den livreddende behandling er dialyse eller når det er muligt nyretransplantation. Maksimum 20% er egnet til at få foretaget en nyretransplantation og heraf er kun en del af patienterne interesserede i at tage imod tilbuddet. En transplanteret nyres levetid er ikke livsvarig, så behovet for dialyse vender for nogle patienter tilbage. Med det stigende pres der i fremtiden forventes på dialysebehandlingen, stigningen i andelen af patienter i centerdialyse (1) og de forskelligheder, der er observeret i behandlingstilbuddet, er det på nuværende tidspunkt relevant at få klarlagt, om flere patienter kan blive dialyseret i udgående behandling. Det er hovedsageligt ældre (±60 år), der udgør stigningen i dialysepatienter. Disse vil ofte have andre tilgrundliggende sygdomme, der har medført kronisk nyresvigt. Et interessant spørgsmål er derfor, om det ud fra et klinisk og patientmæssigt perspektiv vil være forsvarligt og muligt at overføre nogle af disse patienter til udgående dialyse? Hvilke organisatoriske og økonomiske konsekvenser vil det få, hvis en større andel af patienterne overgår til udgående behandling. Da flere elementer skal vurderes er det naturlige metodevalg faldet på en medicinsk teknologivurdering, da disse elementer er inkluderet i en sådan. Dialyse betragtes traditionelt som hospitalsbehandling, men behandlingen foregår allerede i stor udstrækning i hjemmet (3). Dialysemetoder H hæmodialyse (HD) i center eller hjemmet H dialyse i center (CHD) H dialyse i hjemmet (HHD). Selvhjulpne patienter H self care dialyse i center med reduceret personaleforbrug og selvhjulpne patienter. H peritonealdialyse (PD) foregår i hjemmet H kontinuerlig peritonealdialyse (CAPD) H automatisk peritonealdialyse i løbet af natten (APD) H assisteret APD. Plejepersonale optrænes til at bistå dialysebehandlingen. Udgående behandling består af HHD, self care og alle former for PD, da disse metoder fungerer med enten selvhjulpne patienter eller minimal assistance til dialysebehandlingen. Formål At undersøge om antallet af patienter med kronisk nyresvigt i udgående dialyse med fordel kan øges. Dialyse ved kronisk nyresvigt kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering 10\n11 Metode Analysen har omfattet dels litteraturgennemgange og dels interviewstudier med henholdsvis patienter og personale. Generelt har de eksisterende internationale publikationer omfattet mindre materialer samt kun få randomiserede kontrollerede studier eller systematiske review. I analysen er der desuden foretaget en sundhedsøkonomisk vurdering af de forskellige dialyseformer og forventede scenarier ved øget udgående dialyse. Teknologi På baggrund af litteratur og danske registerdata er der foretaget en vurdering af om der er forskel i behandlingseffektiviteten af de forskellige metoder og herunder en gennemgang af de forskellige former for dialyse. Der findes i den internationale litteratur evidens for, at PD patienter sammenlignet med CHD patienter har den samme overlevelse, mens overlevelsen for danske PD patienter øjensynlig er bedre de første 1,5 år efter start på dialyse undtagen for patienter med diabetes samt ældre over 55 år, hvor overlevelsen var den samme. Efter 1,5 års dialysebehandling er overlevelsen for PD og CHD patienter den samme. Dette indikere, at størstedelen af patienterne med fordel kan starte dialysebehandlingen i PD med mindre der er kontraindikationer eller sociale årsager til at vælge CHD som første behandlingsmetode. Kontraindikationer er kun aktuelt hos ca. 35% af patienterne, og det er overvejende kontraindikation rettet mod PD. Derimod synes afdelingens/lægens præferencer at spille en væsentlig rolle for valg af dialyseform, mens patientens præferencer ofte er afhængige af de valgmuligheder, der gives, og patientens måde at mestre sin kroniske sygdom på. Ligeledes har tidspunktet for henvisning stor indflydelse på valget. For sent henviste patienter med behov for akut eller subakut start på dialyse kort efter henvisning til nefrologisk specialafdeling er mere tilbøjelige til at ende i CHD end i udgående dialyse. Endelig betyder den aktuelle kapacitet til CHD meget. Manglende kapacitet til CHD vil skubbe behandlingen i retningen af, at flere patienter ender i udgående dialysebehandling. Der er en række basale krav, der skal opfyldes for at dialyse kan foregå i hjemmet eller som self care. Det er nødvendigt med et optræningsforløb på minimum 6 uger, der afsluttes med hjemmebesøg med en gennemgang af en tekniker, hvor praktiske forhold kan afklares, samt hjælp til at installere dialysen i hjemmet kan gives. Hvis det drejer sig om PD i hjemmet skal der desuden være tilstrækkelig plads til opbevaring af dialysevæsker, diverse utensilier samt mulighed for håndtering af betydelige mængde affald. Oplæring til APD er principielt som til CAPD, men med speciel fokus på, hvordan maskinen fungerer, og hvordan man tilslutter og frakobler maskinen. Det er vigtigt, at der foretages en plejebehovsvurdering og en arbejdspladsvurdering inden assisteret APD tilbydes. Desuden kræves der en grundig oplæring af de involverede sygeplejersker/sundhedspersoner. For alle udgående former for dialyse er det vigtigt, at der er let tilgængelig understøttende omsorg og teknisk assistance for at udgående dialysemetode skal fungere. Patient Som anført ovenfor har såvel kliniske forhold, de professionelles præferencer, anbefalinger, undervisning og patientens præferencer indflydelse på valget af dialysemetode, men der skal være et reelt tilbud om udgående dialysemetoder. Hvis antallet af patienter i udgående dialysebehandling skal øges, skal henvisning til nefrologisk specialafdeling ske så tidligt, at patienten kan tilbydes uddannelse, information og forberedelse på dialyse. Varigheden af prædialyseforløbet har betydning for, hvorvidt patienten informeres og involveres i valg af dialysemetode. Det betyder også noget, hvem der informerer, og hvordan dette sker. Patienter, der havde modtaget information og deltaget i prædialyseundervisning, valgte signifikant oftere en udgående dialysemetode end dem der ikke havde modtaget information eller undervisning. Fleksibilitet, herunder mulighed for selv at tilrettelægge Dialyse ved kronisk nyresvigt kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering 11\n12 dialysetidspunkt og hyppighed, mulighed for at forblive i arbejde, mulighed for at gøre andre ting samtidig eller at lægge dialysen på et tidspunkt, hvor der ikke tages tid fra andre aktiviteter, er en motivation for at vælge en udgående dialysemetode. Mindre tidsforbrug, bl.a. ved at undgå transport til dialysecentret, er en motivation for at vælge en udgående dialysemetode, og mulighed for øget dialysetid er i en vis udstrækning en motivation for at vælge en udgående dialysemetode. For patienter i CHD er det væsentligt med en vis fleksibilitet i forhold til dialysested og tid, hvilket måske sammen med et tilbud om øget tid i dialyse kan motivere til selv at tage del i behandlingen i form af self care. Fokusgruppeinterviews med patienter i forskellige dialysemetoder og pårørende samt nyresyge og deres pårørende har bekræftet, at hvis flere patienter i fremtiden skal vælge en udgående dialysebehandling, skal der være et reelt tilbud med information om fordele og ulemper ved de forskellige dialysemetoder så tidligt i forløbet som muligt. Det er ikke alle patienter, der ønsker at blive involveret i et valg, men dem, der får et valg, vælger oftere en udgående dialysemetode. Der er ingen sikker evidens for, at der er forskel på livskvalitet og selvvurderet helbred for patienter på de forskellige dialysemetoder. Alder, komorbiditet og den måde hvorpå patient og pårørende evner at håndtere sygdom og behandling på, har betydning for i hvilken grad de belastes af sygdom og dialysebehandling. Da dialysebehandling ændrer dagligdagen grundlæggende for såvel patienten som dennes familie, er det vigtigt, at dialysebehandlingen tilpasses hverdagslivet, således at patient og familie kan bevare en, for dem, normal tilværelse i så stor udstrækning som muligt. Da mange ønsker at bevare en vis tilknytning til arbejdsmarkedet har dette også betydning for patienternes valg af dialysemetode. Patienterne og de pårørende angiver en række fordele og ulemper ved de forskellige dialysemetoder. Transporttid og ventetid på transport er noget, der nævnes som ulemper ved CHD. Motivation for at vælge en udgående dialysemetode er fleksibilitet, herunder mulighed for selv at tilrettelægge dialysetidspunkt og hyppighed, mulighed for at forblive i arbejde, mulighed for at gøre andre ting samtidig eller at lægge dialysen på et tidspunkt, hvor det ikke tager tid fra andre aktiviteter. En væsentlig ulempe ved PD er pladsforhold og ved HHD støj. Patienterne er ofte tilfredse med deres nuværende dialysemetode og ikke specielt motiveret for at ændre denne. Organisation Der findes 14 dialysecentre i Danmark, et i hvert amt samt i H:S. Derudover er der 8 dialysecentre, som har tilknyttet en dialysesatellit, dvs. et dialyseafsnit som fysisk set er placeret på et andet sygehus, men hvor dialysecenteret har det lægelige ansvar. Selvom disse 14 centre løser den samme opgave, og derfor på mange områder ligner hinanden, er der også organisatoriske forskelle mellem centrene. Disse forskelle kan have betydning for centrenes andel af patienter i udgående dialyse og for de muligheder og udfordringer, som de står overfor, hvis de skal øge mulighederne for, at flere patienter kan komme i udgående dialyse. Alle dialysecentrene tilbyder CHD, HHD og PD. Udover disse tre dialysemetoder tilbyder lidt over halvdelen af centrene self care dialyse. Endvidere tilbyder halvdelen af centrene i en vis udstrækning patienterne assisteret APD i samarbejde med hjemmeplejen. Centrene afventer generelt en afklaring af, hvilke økonomiske aftaler, der kan laves med kommunerne omkring denne dialysemetode. I forbindelse med en indsats for at sikre en øget andel af patienterne i udgående dialyse er varigheden af prædialysetid uhyre væsentlig. Rettidig henvisning kræver viden om og opmærksomhed på nefrologi hos andre specialer og sektorer samt udarbejdelse af en synlig strategi for prædialyseforløb og tidspunkt for henvisning, information, valg af dialysemetode og anlæggelse af adgangsvej. Dialyse ved kronisk nyresvigt kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering 12\n13 Indenfor det nefrologiske område mangler der koordinering og samarbejde mellem HD og PD området. Der er behov for helhedsfokus samt videns- og tillidsskabende initiativer og indsatser fx i form af kompetenceudvikling af sygeplejersker, og at alle faggrupper får indsigt i alle de forskellige dialyseformer. Der er behov for en fælles forståelse samt for at skabe fælles mål og strategi på hele det nefrologiske område, som meldes klart ud til alle. Det er afgørende at undgå, at akut dialysestart automatisk betyder, at dialysemetoden bliver CHD. Vedrørende HHD er der behov for en økonomisk afklaring i forhold til taksering af HHD, en ledelsesmæssig forståelse for behovet for primærinvesteringer, at tilstræbe selvbestemmelse i nogle HHD tilbud i forhold til hvornår og hvor ofte der dialyseres, og at sikre fleksibilitet i oplæringsplanen. Hvis andelen af HHD patienter skal øges, er der behov for tilstrækkelige HHD kompetencer i ambulatoriet samt tilstrækkelig backup og aflastningsmuligheder på det regionale center, flere tekniske ressourcer til kontroller i hjemmene og kompetencer til teknikere, så de kan opfylde behov for at yde støtte i hjemmene. Hvis andelen af PD patienter skal øges, er der behov for tidligere planlægning og koordinering af anlæggelse af adgangsvej, og behov for mere opmærksomhed på ventetider og deres konsekvenser. Der skal være bedre mulighed for at tilbyde tilstrækkelig og individualiseret støtte til patienterne i opstartsfasen, fx i form af flere hjemmebesøg. Der skal være tilstrækkelige ressourcer i ambulatoriet og kompetencer på sengeafdelingen til at yde backup til patienterne samt rettidige overvejelser, information og beslutning om valg af ny dialysemetode, når PD ikke længere er muligt. Ved assisteret APD er der behov for en afklaring af økonomiske forhold mellem hospital og kommunen. Det er vigtigt, at der foretages en plejebehovsvurdering og en arbejdspladsvurdering inden assisteret APD tilbydes, fx vha. retningslinier for hvilke ting, der skal vurderes hvor, hvornår og af hvem. Der skal udarbejdes specialiseret oplæringsmateriale og -program på dialysecenteret samt tilstrækkelige ressourcer på både center og i kommunen til oplæring og opdatering af hjemmeplejens viden og kompetencer. For alle udgående former er det vigtigt med en fælles tværsektoriel kultur, hvor centeret stadig føler ansvar for patienten. Økonomi Data fra Dansk Nefrologisk Selskabs Landsregister som også danner grundlag for modelberegningerne i nærværende analyse viser, at prævalensen af kronisk nyresvigt og dermed antallet af patienter i dialyse er stigende. Dette stiller visse kapacitetsmæssige krav til de nefrologiske afdelinger i de kommende år, hvorfor formålet med den økonomiske analyse er at vurdere de økonomiske konsekvenser af, at flere patienter får udgående behandling. De anvendte metoder er hhv. en systematisk litteraturgennemgang til vurdering af den internationale litteratur på området samt en modelanalyse af de økonomiske konsekvenser af forskellig relativ fordeling af dialysemetoder i Danmark. Der kan ikke påvises signifikante forskelle i levetidsforskelle mellem de forskellige dialysemetoder. Det betyder, at en øget andel af patienter i udgående behandling ikke vil have nogen effekt i form af øget livslængde. Derfor har analysen hér begrænset sig til at være en omkostningsanalyse, hvor udviklingen i patientantal og -fordeling samt udviklingen i omkostningerne er simuleret over en 10-års periode. Omkostningsestimaterne som omfatter prædialyse, opstartsomkostninger, årlige dialyseomkostninger samt omkostninger ved komplikationer baserer sig primært på takster samt i visse tilfælde lokale omkostningsberegninger. Nærværende omkostningsanalyse inkluderer sygehusvæsenets omkostninger inklusiv transport omkostninger (som afholdes af sygehusene), ligesom analysen indeholder omkostninger til plejepersonale i kommunerne i forbindelse med assisteret APD. Øvrige omkostninger for patienter eller pårørende samt eventuelle produktionsgevinster/-tab for samfundet er ikke medtaget. Dialyse ved kronisk nyresvigt kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering 13\n14 I den økonomiske model, som er baseret på en Markov tilgang, er der simuleret dialysemetodeskift, afgang til transplantation eller død samt tilgang af nye patienter over en 10-årig periode. Resultaterne viser, at hvis andelen af patienter i udgående behandling øges fra 30% til 45%, vil det over en 10-årig periode medføre et besparelsespotentiale på ca. 68. mio. kr. Omkostningerne vil stige hvert år pga. flere patienter, men de samlede omkostninger ved øget udgående behandling vil stige mindre end ved baselinescenariet. En indikation af usikkerheden af dette resultat fremgår af følsomhedsanalyserne, men det må konkluderes, at en øget andel af dialysepatienter i udgående behandling vil medføre besparelsespotentiale. Konklusion På baggrund af disse analyser vurderes, at der er et potentiale i forhold til at øge antallet af patienter i udgående dialyse, og formentlig er det muligt at øge antallet fra de nuværende 30% til ca. 45%. Potentialet ligger primært i at øge andelen af patienter i self care og PD, herunder assisteret APD, men også antallet i HHD forventes at kunne øges. Det stiller øgede krav om, at patienterne får den nødvendige information og gives indflydelse på valget af behandlingsmetode. Det er dog samtidig væsentligt at understrege, at patienterne ikke skal tvinges i udgående dialyse, da der udover evt. kliniske kontraindikationer kan være vægtige social grunde til, at patienterne foretrækker CHD. Endelig påpeges i rapporten en række organisatoriske udfordringer, hvis den skitserede vækst i andelen af patienter skal håndteres. Flere patienter i udgående behandling kan medføre et besparelsespotentiale på ca. 68 mio. kr. Overordnede anbefalinger: H Øget indsats for at praktiserende læger og relevante hospitalsafdelinger henviser patienter med progredierende kronisk nyresygdom tidligt i sygdomsforløbet H Bedre forberedelse af patienten til dialysebehandling med uddybende information om dialysemetoder H Retningslinjer for start af dialyse og efterfølgende dialysemetode H Bedre muligheder for assistance i hjemmet til APD H Afklaring af det økonomiske ansvar i forbindelse med assisteret APD H Vidensudveksling og helhedsorienteret nefrologisk kompetenceudvikling til sygeplejersker H Fælles forståelse og strategier på hele det nefrologiske område H Prioritere at patienter har mindre tidsforbrug i dialysen samt øget frihed og fleksibilitet. Dialyse ved kronisk nyresvigt kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering 14\n15 Summary Introduction More than a doubling of the number of patients in dialysis treatment was registered in Denmark during the last 10 years (1). Among other things, this is due to the fact that an increasing number of elderly patients and an increasing number of patients with serious secondary diagnoses are offered dialysis (2). The increase in the number of patients results in increased pressure on the dialysis centres, and thus it is necessary to consider if a reorganisation of dialysis treatment is possible in order to relieve the centres. At the same time, it is relevant to assess the influence of the dialysis patients on the choice of treatment when they start or when they already receive dialysis treatment. Chronic renal failure is a life-threatening disease for which the life-saving treatment is dialysis or when possible kidney transplantation. A maximum of 20% are eligible to have kidney transplantation, and of this number only some are interested in accepting the offer. The lifetime of a transplanted kidney is not lifelong, so for some patients the need for dialysis will return. With the increasing pressure expected in future on the dialysis treatment programme, the increase in the proportion of patients in centre dialysis (1) and the diversities observed within the offer for treatment, it is relevant at this point in time to clarify whether more patients could be dialysed in out-going treatment. It is primarily elderly patients ( 60 years), who account for the increase in the number of dialysis patients. These patients often have other underlying diseases that have caused chronic renal failure. An interesting question is thus, whether it would, from a clinical and patient point of view, be sound and possible to transfer some of these patients to outgoing dialysis? What are the organisational and economic consequences if a larger part of the patients transfer to outgoing treatment. As a number of elements must be assessed, the natural choice of method fell on a health technology assessment, since such an assessment comprises all these elements. Dialysis is traditionally seen as hospital treatment, but to a large extent, the treatment already takes place at home (3). Dialyses methods H Haemodialysis (HD) at centre or at home H Dialysis at centre (CHD) H Dialysis at home (HHD). Capable patients H Self-care dialysis at centre with reduced staff consumption and capable patients. H Peritoneal dialysis (PD) takes place at home H Continuous peritoneal dialysis (CPD) H Automatic dialysis during the night (APD) H Assisted APD. Care staff trained to assist with the dialysis. Out-going treatment comprises HHD, self-care and all forms of PD, as these methods function with either capable patients or minimum assistance for dialysis. Objective To investigate whether the number of patients with chronic renal failure on outgoing dialysis can be increased with a positive effect. Dialyse ved kronisk nyresvigt kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering 15\n16 Methods and Results The analysis has comprised both literature reviews and interview studies with patients and staff. Generally, the present international publications have contained relatively little material and only few randomised controlled studies or systematic reviews. Further, the analysis includes a healtheconomic assessment of the various forms of dialysis and expected scenarios in relation to an increase in outgoing dialysis. Technology Based on literature and Danish registry data, an assessment has been made as to whether there is a difference in the treatment efficiency of the various methods, including a review of the various forms of dialysis. In international literature there is evidence that PD patients compared to CHD patients have the same survival rate, while the survival rate for Danish PD patients apparently is superior for the first 1.5 years after starting the dialysis, except for patients with diabetes as well as for elderly patients over 55 years, for whom the survival rate is the same. After dialysis treatment for 1.5 years the survival rate for PD and CHD patients is the same. This indicates that the majority of the patients can benefit from starting the dialysis treatment as PD unless there are contraindications or social factors to choose CHD as the first treatment method. Contraindications are relevant for only approx. 35% of the patients, and this is primarily the contraindication to PD. By contrast, the preferences of the department/physician seem to play an important role in the choice of form of dialysis, while the preferences of the patient often depend on the options given and the patient s way of dealing with his chronic disease. Also the time of the referral is of great importance in relation to the choice. Patients referred too late with a need for acute or subacute start of dialysis shortly after the referral to the specialist nephrologic centre are more inclined to end up with CHD than with outgoing dialysis. Also, the actual capacity for CHD is very important. Lack of capacity for CHD will mean that more patients end up with outgoing dialysis treatment. A number of basic requirements must be met for dialysis to be performed at home or as self-care. A training period of minimum 6 weeks is necessary, concluded by a home visit with a review by a technician clarifying practicalities, as well as help to install the dialysis at home. If it is a matter of PD at home there must also be sufficient room for storage of dialysing fluids, various utensils as well as the possibility of handling a considerable amount of waste. In principle, training for APD is like CAPD, however with special emphasis on how the machine works and how to attach and uncouple the machine. It is important that an assessment of the care requirement and of the workplace is carried out before offering assisted APD. Furthermore, a thorough training of the involved nurses/health care staff is required. For all forms of outgoing dialysis it is important for the method to work that there is easily accessible supportive care and technical assistance. Patient As mentioned above both clinical factors, the preferences, recommendations and training of the professionals and the preferences of the patients influence the choice of dialysis method, but there must be a genuine offer of outgoing dialysis methods. If the number of patients on outgoing dialysis treatment is to be increased, referral to a specialist nephrologic centre must take place so early so that the patient can be offered training, information and preparation of dialysis. The duration of the predialysis period is important for whether the patient is informed and involved in the choice of dialysis method. It is also important who gives the information and how it is done. Patients, who had received information and participated in predialysis training, chose significantly more frequently an outgoing dialysis method than the patients who had not received information or Dialyse ved kronisk nyresvigt kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering 16\n17 training. Flexibility, including the possibility of planning the dialysis time and frequency oneself, the possibility of continuing to work, the possibility of doing other things at the same time or planning the dialysis at a time of day where it does not take time from other activities, is a motivation for choosing an outgoing dialysis method. Less time spent, for instance avoiding transport to the dialysis centre, is a motivation for choosing an outgoing dialysis method, and a possibility of increased dialysis time is to some extent a motivation for choosing an outgoing dialysis method. For patients in CHD it is essential to have some flexibility as to where and when the dialysis is to take place, which together with an offer of increased dialysis time, may motivate patients to take part in the treatment themselves in the form of self-care. Focus-group interviews with patients on different dialysis methods and their relatives, as well as patients with renal diseases and their relatives, have confirmed that if more patients in the future are to choose outgoing dialysis treatment, there must be a genuine offer of information of pros and cons in relation to the various dialysis methods as early in the course as possible. Not all patients wish to have the choice, but the patients given a choice more often select an outgoing dialysis method. There is no clear evidence that there is any difference in quality of life and self-assessed health for patients on the various dialysis methods. Age, comorbidity and the way in which patient and relatives are able to deal with the disease and the treatment are important for the extent to which they are challenged by disease and dialysis treatment. Since dialysis treatment fundamentally changes everyday life for both the patient and the family it is important that the treatment is fitted into everyday life so that patient and family can maintain their normal existence as far as it is possible to do so. As many patients wish to maintain the possibility of continuing to work this is also important when the patients choose a dialysis method. The patients and their relatives state a number of advantages and disadvantages in relation to the various dialysis methods. Transport time and waiting time for transport are mentioned as disadvantages in connection with CHD. Motivation for choosing an outgoing dialysis method is flexibility, including the possibility of planning the dialysis time and frequency oneself, the possibility of continuing to work, the possibility of doing other things at the same time or planning the dialysis at a time of day when it does not take time from other activities. A significant disadvantage of PD is space factors and of HHD it is noise. The patients are often satisfied with their present dialysis method and are not especially motivated to change this. Organisation There are 14 dialysis centres in Denmark, one in every county and one in the area of the Copenhagen Hospital Corporation (H:S). In addition, 8 dialysis centres have a dialysis satellite attached, i.e. a dialysis unit physically located in another hospital but with the dialysis centre having the medical responsibility. Even though these 14 centres perform the same task and thus in many ways are similar there are organisational differences between the centres. These differences may be important for the centres proportion of patients on outgoing dialysis and for the possibilities and challenges they are faced with if they are to expand the possibilities of treating more patients on outgoing dialysis. All dialysis centres offer CHD, HHD and PD. In addition to the three dialysis methods just over half the centres offer self-care dialysis. Half the centres to a certain extent also offer assisted APD to the patients in cooperation with the home care. Generally, the centres await a clarification on which economic agreements can be concluded with the municipalities concerning this method of dialysis. Dialyse ved kronisk nyresvigt kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering 17\n18 In connection with an effort to ensure an increased proportion of the patients on outgoing dialysis, the duration of predialysis time is of the utmost importance. Timely referral requires knowledge and awareness of nephrology in other specialties and units as well as the preparation of a clear-cut strategy for predialysis and time of referral, information, choice of dialysis method and placement of access. Within the nephrologic area there is a lack of coordination and cooperation between the HD and PD areas. There is a need for a holistic focus as well as knowledge and confidence-inspiring initiatives and approaches, for instance in the form of competence development of nurses; and there is a need for all professional groups to gain insight into all the various forms of dialysis. There is a need for a joint understanding and for creating common measures and strategy for the entire nephrologic area, which are communicated clearly to all involved. It is crucial to avoid the assumption that the start of acute dialysis automatically means that the dialysis method will be CHD. Regarding HHD, there is a need for a clarification of the economics in relation to pricing, a managerial awareness of the need for primary investments, for aiming at self-determination in some HHD offers about when and how often to dialyse, and for ensuring flexibility in the training schedule. If the proportion of HHD patients is to be increased there is a need for sufficient HHD competences in the outpatient clinic as well as sufficient backup and relief options at the regional centre, additional technical resources for controls at home and competences for technicians in order that they can meet the need for support at home. If the proportion of PD patients is to be increased, earlier planning and coordination of placement of access is necessary, as are increased awareness of waiting times and their consequences. There must be better opportunity to offer adequate, individual support to the patients during the startup phase, for instance in the form of additional home visits. There must be sufficient resources in the outpatient clinic and competences in the wards to provide backup to the patients as well as timely considerations, information and decision on the choice of a new dialysis method, when PD is no longer possible. In connection with assisted APD a clarification of the economic situation between hospital and municipality is necessary. It is important that an assessment of the care requirement and of the workplace is carried out before offering assisted APD, including guidelines on which factors to assess where, when and by whom. Specialised training material and programme should be prepared at the dialysis centre and there should be sufficient resources both at the centre and in the municipality to train and update the knowledge and competences of the home carers. For all outgoing forms it is important to have a common cross-sectional culture in which the centre still feels responsible for the patient. Economy Data from the Danish Society of Nephrology s national registry which also forms the basis for the model calculations of this analysis show that the prevalence of chronic renal failure and thus the number of patients in dialysis is increasing. This makes certain demands in terms of capacity to the nephrologic units in the years to come, for which reason the objective of the economic analysis is to assess the consequences of more patients receiving outgoing treatment. The applied methods are a systematic literature review to assess the international development in this area and a model analysis of the economic consequences of different relative distribution of dialysis methods in Denmark. No significant differences are evident in differences of life expectancy between the various dialysis methods. This means that a larger proportion of patients in outgoing treatment will have no effect Dialyse ved kronisk nyresvigt kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering 18\n19 in the form of increased life expectancy. Thus, this analysis is limited to cost considerations where the development in patient number and distribution as well as the development in costs is simulated over a period of 10 years. The cost estimates comprising predialysis, start-up costs, annual dialysis costs and costs in connection with complications are primarily based on rates and in certain cases on local cost calculations. This cost analysis includes the costs of the hospital service, including transport costs (paid for by the hospitals), and of care staff in the municipalities in connection with assisted APD. Other costs of patients or relatives and any production gains/losses to society are not included. In the economic model based on a Markov approach change of dialysis method, exit to transplantation or death as well as entry of new patients over a period of 10 years is simulated. The results show that if the proportion of patients in outgoing treatment rises from 30% to 40 45% over a period of 10 years, it will bring about a cost-saving potential of approx. DKK 68 million. The costs will rise annually due to an increasing number of patients, but the total costs of increased outgoing treatment will rise less than at the baseline scenario. The results of the sensitivity analyses indicate the uncertainty of this result. However, the conclusion must be that an increase in the proportion of dialysis patients in outgoing treatment will bring about a cost-saving potential. Conclusions Based on these analyses it is estimated that there is a potential to increase the number of patients on outgoing dialysis, and it may be possible to increase the number from the present 30% to approx. 45%. Primarily, the potential is in increasing the proportion of patients in self-care and PD, including assisted APD, but it is also expected that the number of patients in HHD can be increased. It makes increased demands on the patients having the necessary information and being given a say in the choice of treatment method. At the same time, it is, however, important to emphasise that the patients are not to be forced into outgoing dialysis, as in addition to possible clinical contraindications there may be strong social reasons for patients preferring CHD. Furthermore, the report indicates a number of organisational challenges, if the outlined growth in the proportion of patients is to be managed. Additional patients in outgoing treatment may result in a cost-saving potential of approx. DKK 68 million. Overall recommendations: H Increased effort to have GP s and relevant hospital units referring patients with progressing chronic renal disease in the early stages of the disease H Improved preparation of the patient for dialysis treatment with clarifying information about dialysis methods H Guidelines for start of dialysis and subsequent dialysis method H Better possibilities of assistance at home for APD H Clarification of the economic responsibility in connection with assisted APD H Exchange of knowledge and holistic nephrologic competence development for nurses H Joint awareness and strategies within the entire nephrologic area H Prioritise that patients have lower time consumption in dialysis as well as increased freedom and flexibility. Dialyse ved kronisk nyresvigt kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering 19\n20 Læsevejledning Denne MTV-rapport består af 7 kapitler samt en række bilag. I bilagene findes bl.a. en oversigt over litteratursøgning og -vurdering, de anvendte metoder samt baggrundsmateriale indsamlet/udarbejdet i løbet af projektets forløb. H H H H H H H Kapitel 1 beskriver baggrunden for og formålet med projektet, referencegruppens sammensætning samt overordnet de anvendte metoder i forbindelse med udarbejdelsen af rapporten. I kapitel 2 præsenteres baggrunden og de grundlæggende rammer for behandlingen af den overordnede problemstillingen. Bl.a. fokuseres på den kroniske patient, juridiske forhold samt på udviklingen i forestillinger om den offentlige sektor og i patientopfattelser. Kapitel 3 indeholder en analyse af teknologien, og fokuserer bl.a. på en sammenligning af effektiviteten af de forskellige dialysemetoder, og på at undersøge hvilke patienter, der ud fra en fra en klinisk vurdering reelt har en valgmulighed mellem behandlingsmetoder, og om dette antal kan øges. I kapitel 4 belyses de patientrelaterede aspekter, herunder hvordan sygdommen og behandlingen påvirker patienternes livskvalitet, hvilke fordele og ulemper patienter og pårørende oplever ved de forskellige dialysemetoder samt hvilke behov der er for assistance ved udgående dialyse, og hvordan disse behov kan tilgodeses. Kapitel 5 fremstiller den organisatoriske baggrund for og konsekvenser af, at antallet af patienter i udgående dialyse øges. Organiseringen af den nuværende dialysebehandling belyses, og det undersøges, hvad der kræves organisatorisk set, hvis flere patienter dialyserer ved hjælp af en udgående dialysemetode. I kapitel 6 analyseres de økonomiske konsekvenser af at øge antallet af patienter i udgående dialysebehandling. Kapitel 7 indeholder rapportens konklusioner og anbefalinger. Dialyse ved kronisk nyresvigt kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering 20\nDIALYSE VED KRONISK NYRESVIGT kan antallet af patienter i udgående dialyse øges? En medicinsk teknologivurdering 2006 Medicinsk Teknologivurdering 2006; 8 (3) Center for Evaluering og Medicinsk Teknologivurdering


Afsnit 48 - Boring 35 - "Anebjerg" - Boring.\nDatter fra Anebjerg i Boring\nAne Karoline Madsen. Foto ca. 1898.\nSøn fra Hanballegård i Boring\nTherkel Bisgaard Therkelsen. Soldaterfoto ca. 1898,\nAne Karoline Madsen, f. 1880, & Therkel Bisgaard Therkelsen, f. 1878\nbliver gift 1904, tre år sen. i 1907, køber parret gården ”Østergaard” i Vester Ørum.\nAne Karoline Madsen.\nFoto ca. 1898.\nTherkel Bisgaard Therkelsen\nSoldaterfoto ca. 1898.\nAne Karoline Madsen\nsom 18-årig. Foto 1898.\nsom 20-årig. Foto 1898.\nAne Karoline Madsen er født den 19.03.1880 i Klovborg sogn, dtr. af Erik Madsen, gdr. i Klovborg, sen. gdr. på Anebjerg i Boring, & faderens 1. hustru, Ellen Marie Kristensen.\nAne Karoline Madsen & Therkel Bisgaard Therkelsen blev gift i Hvirring kirke, den 19.10.1904. Efter brylluppet, i 1904, købte parret en gård i Honum; datteren Ellen blev født, mens de boede på gården i Honum. I 1907 købte parret gården ”Østergaard” i Vester Ørum.\nTherkel Bisgaard Therkelsen er født den 22.12.1878 på Hanballegaard, søn af Mikkel Therkelsen, gdr. på Hanballegård, & hustru Karen Marie Mikkelsen, f. Nielsen.\nAne Karoline Madsen & Therkel Bisgaard Therkelsen´s børn:\n1. Ellen Bisgaard, født 29.12.1905 i Honum; 2. Sigurd Bisgaard, er født 2.09.1907 i V. Ørum; han overtager sen. fødegården Østergård i Vester Ørum efter forældrene, han bliver gift med Magda Bisgaard, f. Knudsen. 3. Karen Marie Bisgaard, født 2.03.1909 i Vester Ørum; 4. Gunnar Bisgaard, født 12.05.1911 i Vester Ørum, gdr. i Grejs; 5. Arne Bisgaard, født 12.05.1913, rutebilvognmand i Brande.\nKilde: Hans Erik Bisgaard, gdr. på Østergaard, Vester Ørum, (søn af Magda & Sigurd Bisgaard). Bemærk: Familien Bisgaard V Ørum fik efternavnet Therkelsen slettet ved navneændring, 19.12.1969.\nDatter fra ”Anebjerg” i Boring, Boring 35.\nAne Karoline Madsen fotograferet\ns. m. mand & børn i V. Ørum. Foto 1909.\nGårdejerparret Ane Karoline & Therkel Bisgaard hygger sig\nm. børnene i den fine stue på gården Østergaard i V. Ørum, 1909.\nBillede fra Østergård i Vester Ørum, fra venstre ses: Husets frue, Ane Karoline, f. Madsen med parrets lille datter, Karen Marie Bisgård der kun er 3 måneder gl., da billedet bliver taget i 1909;\ndernæst gdr. Therkel Bisgaard Therkelsen, som sidder med 1½-årige Sigurd Bisgaard på skødet; til højre i billedet ses parrets 4-årige datter Ellen, hun sidder med sin store dukke på skødet.\nTherkel Bisgaard Therkelsen er født den 22.12.1878 i Hanballe; (søn af Mikkel Therkelsen gdr. på Hanballegård, & Karen Marie Mikkelsen, f. Nielsen); Therkel Bisgaard TTherkelsen bliver gift den 19.10.1904 i Hvirring kirke med Ane Karoline Madsen fra Boring, født d. 19.03.1880 i Klovborg, (datter af Erik Madsen, gdr. i Klovborg, sen. gdr. på ”Anebjerg” i Boring & faderens 1. hustru Ellen Marie Kristensen). Gmd. Therkel Bisgaard døde den 6.08.1930; hustruen Ane Bisgaard døde som rentrice den 21.08.1957 i Vester Ørum.\nSønnen Sigurd Bisgaard Therkelsen, er født den 2.09.1907 på Østergård i Vester Ørum; som 32-årig ung mand bliver han gift i Vinding kirke, den 11.06,1939, med Magda Marie Jensine, f. Knudsen, født den 11.06.1918. Efter brylluppet i 1939 overtager de nygifte gården Østergård i Vester Ørum, Sigurd Bisgaard Therkelsen´s fødegård. (Sigurd Bisgaard døde: 9.07.1974).\nKilde: Hans Erik Bisgaard, gdr. på Østergaard, Vester Ørum, (søn af Magda & Sigurd Bisgaard). Bemærk: Bisgaard-familien hedder nu: Bisgaard! Efternavnet Therkelsen er slettet ved navneændring, d. 19.12.1969.\nAne Karoline & Therkel Bisgaard´s sølvbryllup, den 19.10.1929.\nSølvbrudeparret ses s. m. deres 5 børn foran den smukke æresport på ”Østergård” i Vester Ørum.\nPå billedet fra Østergård i Vester Ørum ses fra venstre: nr. 1: søn, Sigurd Bisgaard, f. 2.09.1907; nr. 2: datter, Ellen Bisgaard, født den 29.12.1905; nr. 3: datter, Karen Marie, født den 2.03.1909; nr. 4 & 5: sølvbruden, Ane Karoline Bisgaard, f. Madsen, født den 19.03.1880, & sølvbrudgom, Therkel Bisgaard, gdr. på Østergaard, født 22.12.1878 på Hanballegård i Boring; nr. 6: søn, Arne Bisgaard, f. 12.05.1913. & nr. 7: søn, Gunnar Bisgaard, født den 12.05.1911\nSølvbruden Ane Karoline Madsen er født 19.03.1880 i Klovborg sogn; datter af Erik Madsen, gdr. i Klovborg, sen. gdr. på ”Anebjerg” i Boring, & faderens 1. hustru Ellen Marie Kristensen.\nSølvbrudgommen Therkel Bisgaard Therkelsen er født den 22.12.1878 på Hanballegaard i Boring, søn af Mikkel Therkelsen & Karen Marie Mikkelsen, f. Nielsen.\nAne Karoline Madsen & Therkel Bisgaard Therkelsen blev gift i Hvirring kirke, den 19.10.1904. Efter brylluppet købte/ drev parret en gård i Honum, Hvirring sogn, 1904-1907; parrets førstefødte, datteren Ellen blev født, mens de boede på gården i Honum. I 1907 købte Ane & Therkel Bisgård gården ”Østergård” i Vester Ørum, Sindbjerg sogn, Vejle amt; dette blev familiens fremtidige hjem.\nAne Karoline Madsen & Therkel Bisgaard Therkelsens børn:\n1. Ellen Bisgaard, født 29.12.1905 i Honum; 2. Sigurd Bisgaard, er født 2.09.1907, han overtager sen. fødegården Østergård i Vester Ørum efter forældrene, han bliver gift med Magda Bisgaard. 3. Karen Marie Bisgaard, født 2.03.1909 i Vester Ørum; 4. Gunnar Bisgaard, født 12.05.1911 i Vester Ørum, gdr. i Grejs; 5. Arne Bisgaard, født 12.05.1913, rutebilvognmand i Brande.\nKildefoto: Hans Erik Bisgaard, gdr. på Østergaard i Vester Ørum, (søn af Magda & Sigurd Bisgaard). Bemærk: Bisgaard-familien i V. Ørum fik efternavnet Therkelsen slettet ved navneændring, 19.12.1969.\nTherkel Bisgaard Therkelsen, gdr. i Vester Ørum. Foto ca. 1902.\nTherkel var søn fra Hanballegård i Boring, født 22.12.1878.\nPå billedet: Therkel Bisgaard Therkelsen hos fotograf Peder Madsen i Rask Mølle, ca. 1902.\nTherkel Bisgaard Therkelsen blev gift 19.10.1904 i Hvirring kirke, m. Ane Karoline Madsen fra Anebjerg i Boring. Efter brylluppet købte parret en gård i Honum, som de drev i ca. tre år, indtil de købte gården ”Østergaard” i Vester Ørum i 1907.\nTherkel & Ane Karoline fik 5 børn: 1. Ellen Bisgaard Therkelsen, 2. Sigurd Bisgaard Therkelsen, 3. Karen Marie Bisgaard Therkelsen; 4. Gunnar Bisgaard Therkelsen, & 5. Arne Bisgaard Therkelsen.\nTherkel Bisgaard Therkelsen døde den 6.08.1930 i Vester Ørum.\n(Bemærk: familien Bisgaard fik senere Therkelsen-navnet slettet v. navneændring i 1969).\nKilde: Inga & Erik Madsen, Brædstrup, tildligere bosat i Grenå.\nOpdat. den 6.11.2020.\nWebsiden 'boringby.com', har behov for velvillige bidrag, hvis websiden om Boring skal opretholdes på serveren på Nettet. Læs mere:\nHovedsiden med navne på ejere af Anebjerg;\n+ foto af gården 1956.\nGdr. Henry Madsen & Gudrun, Fest 1958; dtr. Karen Margr.´s bryllup 1962; foto af Anebjerg.\nSe page 18.\nLuftfoto af gården Anebjerg, Boring35, ca 1930. Gmd. Erik Madsen & 2. hustru Anne Madsen, f. Pedersen hos fotografen ca. 1924, (Erik Madsen fyldte 70 år i 1924).\nSe side 233,\nDtr. fra Anebjerg: Ane K. Madsen, gift m. Therkel Bisgaard Therkelsen, han er æld. søn fra Hanballegård.\nIngers konfirmation c. 1955.\ngdr. Sigurd Bisgaard Th. og hustru Magda s.m. konfirmand Inger, og søskende: Arne, Hans Erik og Therkel.\nFætter og kusinefest 2012 i Bisgaardslægten: Therkel L. og Arne Bosgaard; Oluf B. & Therkel B.; Erik Bisgaard & Jytte, Jørgen & Eva N..\nBisgaardslægten i Pjedsted: 1992: Bent Bisgaard, hustru Tove, Marie & Helle; 2009: dtr. Helle som brud, s. m. sine forældre; 2013: Helle, Bent Bisgaard og hustru T..\nBisgaardslægten i Pjedsted:\n2009: brudeparret Helle og Jonas T. Egelund; 2014: Helle H. E. & 2 årige Nor. Foto af Falke & Nor, 2015. Se side 63.\nBisgaardslægten i Grejs: 1939: Gunnar Bisgaard; 1944: Henning,Bent og Bent; Kirsten og Eva; gdr. Gunnar & Gerda Bisgaard. Se side 64.\nBisgaardfamilien i Grejs; parrets børn fotograferet i 1963, på forældrenes sølvbryllupsdag: Oluf, Bent, Henning, Eva og Kirsten. Se page 65.\nKisten Bisgaards 65 års\nfødselsdagsfest; gæster til\nEfterslægtstavle I.: for Bisgaard Therkelsen-slægten\nBemærk, at fødselsdatoer er personaliserede med 2 krydser – på alle nulevende personer på tavlen!\nEfterkommertavlens proband: Therkel Bisgaard Therkelsen, født på Hanballegård i Boring; søn af Mikkel Therkelsen, f. 1845 i Boring; gmd. på Hanballegård & hustru Karen Marie, f. Nielsen.\nTherkel Bisgaard Therkelsen, var født 1878 på Hanballegård, han blev gift i Hvirring kirke den 19.10.1904 med: Ane Karoline Madsen, hun var født i 1880 i Klovborg, & opvokset på Anebjerg i Boring. De nygifte købte i 1904 en gård i Honum, som de drev i ca. 3 år; indtil de i 1907 købte\ngården ”Østergaard” i Vester Ørum, hvor familien bosatte sig i årene fremover. Gmd. Therkel Bisgaard Therkelsen & hustru Ane Karoline Madsen fik 5 børn: Ellen Bisgaard Therkelsen, f. 1905; Sigurd Bisgaard Therkelsen, f. 1907; Karen Marie Bisgaard Therkelsen, f. 1909; Gunnar Bisgaard Therkelsen, f. 1911; & Arne Bisgaard Therkelsen, f. 1913; som alle er med i Efterkommer-tavlen.\nSlægtstavle I.: ”Østergård”, Vester Ørum: 2015:\nEfterslægtstavle for gmd. Therkel Bisgaard Therkelsen´s efterkommere fra Østergård i V. Ørum. Kilde: slægtsforsker & overlærer Bent Bisgaard, Pjedsted v. Fredericia.\nSlægtstavle II.: Anebjerg, Boring: 2013.\nProband: Erik Madsen (senior), f. 1854 i Klovborg, gmd. på Anebjerg i Boring fra 1892-1933; datteren Ane Karoline Madsen, (var født 1880 i Klovborg & opvokset på Anebjerg i Boring), hun\nblev gift i 1904 med: Therkel Bisgaard Therkelsen, (han var født 1878 på Hanballegård i Boring).\nI 1907 købte parret ”Østergaard” i Vester Ørum, dette blev Bisgaard-familiens fremtidige hjem.\nDenne efterkommer-tavle er oprindeligt lavet af:\nBarnebarnet Erik Kirkegaard Madsen, født 1942 på Anebjerg i Boring; Erik Madsen er uddannet politiassistent i København, har været ansat ved Grenå Politi ca. 45 år; nuv. (i sit otium) bosat i Brædstrup sammen med sin hustru, slægtsforsker, Inga Madsen.\nAnetavlen for gmd. Erik Madsen (senior), Boring, & dennes datter Ane Karoline Bisgaard, født Madsen, kan ses Lokalhistorisk Arkiv i Rask Mølle, i følg.: Boringbogen, Afsnit 48, Boring 51,\n& hjemmesiden www.boringby.com på INDEXside: Links til Bisgaard-slægten i tekst & billeder!\nSlægtstavle I.: ”Østergård”Vester Ørum: 2013:\nEfterkommer-tavlen er opdateret til: Hans Erik Bisgaard, gdr. Østergaard, Vester Ørum, 1977-.\nHans Erik´s far er: Sigurd Bisgaard Therkelsen, gmd. på Østergaard, V. Ørum, fra 1939-1977.\nHans Erik´s farfar er: Therkel Bisgaard Therkelsen, gmd. Østergård, V. Ørum (1907-1930/39).\nSlægtstavlens proband: Mikkel Therkelsen, gmd. på Hanballegård, (Hans E. Bisgaard´s oldefar).\nSlægtstavle I.: ”Hanballegård”, 2013:\nEfterkommer-tavlen er opdat. til: Gunnar Therkelsen, gdr. Hanballegård, i årene fra 1958-2014.\nGunnar Th.´s far er: Karl Kristian Therkelsen, gdr. på Hanballegård, i Boring, (1913-1958).\nGunnar Th.´s farbror er: Therkel Bisgaard Therkelsen, gmd. på Østergård i Vester Ørum.\nSlægtstavlens proband: Mikkel Therkelsen, gmd. på Hanballegård, 1875-1913, (Gunnars farfar).\nEfterkommer-tavlen for: Mikkel Therkelsen, født 1845, gmd. på Hanballegård i Boring, & søn: Therkel Bisgaard Therkelsen, f. 1878 i Hanballe; gmd. på ”Østergård” i Vester Ørum; kan ses på Lokalhistorisk Arkiv i Rask Mølle, i følgende: Boringbogen, Afsnit 60, Boring 51, & hjemmesiden www.boringby.com på INDEX-side: LINKS til Bisgaard-slægten i tekst & billeder!\nMikkel Therkelsen, gmd. på Hanballegård, Boring 51, i Boring.\nSøn af: Therkel Mikkelsen, gårdmand sm. sted, & hustru Karen Mikkelsdatter af Hanballe.\nFødt: den 10.09.1845 på Boring mark.\nViet: den 8.10.1875 i Hvirring kirke til Karen Marie Nielsen, født 28.04.1852 i Honum, Hvirring sogn; datter af gmd. Niels Sørensen & hustru Anne Catrine Madsdatter i Honum.\nFhv. gmd. Mikkel Therkelsen døde den 30.09.1909 i Boring, Hvirring sogn.\nHustru Karen Marie Nielsen døde 6.05.1909 i Hanballe, Hvirring sogn.\nMikkel Therkelsen & hustru Karen Marie Nielsen havde 7 børn:\n1.a.: Therkel Bisgaard Therkelsen, født 22.09.1878 i Boring; søn af Mikkel Therkelsen,\ngmd. i Hanballe & hustru Karen Marie Nielsen.\nGift: 19.10.1904 i Hvirring kirke med Ane Karoline Madsen, hun var født den 19.03.1880 i Klovborg, opvokset på Anebjerg i Boring; (som datter af gmd. Erik Madsen i Klovborg & hans 1. hustru Ellen Marie).\n(se fortsættelse af 1.a.: Therkel Bisgaard Therkelsen & hustru Ane Karoline Madsen på gården Østergård i Vester Ørum, se deres 5 børn, samt børnebørn og efterkommere).\n1.b.: Niels Holger Therkelsen, født 7.04.1881 i Boring; (død: 12.09.1936).\n1.c.: Harald Kristian Therkelsen, født 26.04.1883 i Boring; (død: 10.01.1953 i Føvling).\n1.d.: Karen Kathrine Therkelsen, født 22.05.1885, (død: 18.05.1886 i Boring).\n1.e.: Karl Kristian Therkelsen, født 9.09.1889 i Boring; han overtog Hanballegård i 1913.\nViet: 8.10.1920 i Hvirring kirke til Nielsine Kathrine Kristensen fra Trebjerre.\nDød: Karl Kristian Therkelsen døde 6.01.1971 på Elmely i Rask Mølle.\nKarl Kristian Therkelsen & hustru Nielsine Kathrine Kristensen havde 4 børn:\n1.e.I.: Jens Holger Therkelsen, født 19.08.1922 i Hanballe; ugift; gdr. i Sejet; (død den 7.01.1971 på ”Elmely” i Rask Mølle).\n1.e.II.: Karen Marie Therkelsen, født 28.09.1925 i Hanballe; ugift; Karen tjente i huset hos et lægepar i Nordsjælland, (døde efter halsoperation 26.10.1964).\n1.e.III.: Ellen Marie Therkelsen, født den xx.05.1930 i Hanballe; gift i 1. ægteskab den 02.06.1950 i Hvirring kirke med Villy Bro Justesen, boelsmand i Lundum; han var født 1923; Ellen Marie & hendes ægtemand mand Villy Bro Justesen købte gården ”Kirstinelyst” i Føvling, som de drev i nogle år, indtil Villy Bro Justesen på tragisk vis omkom under markarbejde med traktoren i det bakkede terræn på Føvling mark, den 11.12.1958.\nEllen Bro Justesen blev gift i 2. ægteskab med ____ Bagge, Østerkærvej i Aale.\nEllen Bagge blev senere skilt fra sin 2. mand; hun bor nu på Østerkærvej, Aale.\n*Beskrivelse: Ellen Bage var oprindeligt uddannet modist.\nEllen Therkelsen & hendes 1. mand Villy Bro Justesen har en datter:\n1.e.III.1.: Eva Bro Justesen, født den xx.01.1952 i Lundum; sygeplerske på Horsens sygehus.\nEllen Bagge & hendes 2. ægtemand ___ Bagge har 2 børn:\n1.e.IV.: Gunnar Therkelsen, født den xx.05.1933 i Hanballe, overtog fødegården Hanballlegård i 1958; viet den 18.07.1959 i Hvirring kirke til ekspeditrice i Åle brugs, Anne Marie Grønfeldt Nielsen fra Træden. Anne Marie & Gunnar Therkelsen drev gården indtil 2014. Parret flyttede til Rask Mølle i 2010, i andelsboligen, Lupinvej 1. Slægtsgården Hanballegård blev solgt i dec. 2013, til overtagelse den 1.03.2014.\n*Beskrivelse: gårdejer & assurandør i Forsikringsselskabet Top Danmark.\nGunnar Therkelsen & hustru Anne Marie har 3 børn:\n1.e.VI.1.: Lars Kristian Therkelsen, født den xx.11.1961 på Hanballegård; viet den 13.05.1989 i Hvirring kirke til Susanne Jensen, Rask Mølle. Parret er bosat i Årupparken i Hedensted.\n*Beskrivelse: Elektriker & elektrotekniker, Hedensted.\nLars Kristian Therkelsen & Susanne Therkelsen, f. Jensen´s børn:\n1.e.VI.1.A.: Pernille Therkelsen, født ca. 1993 i Hedensted.\n1.e.VI.1.B.: Andreas Therkelsen,ødt ca. 1995 i Hedensted.\n1.e.VI.2.: Karen Jette Therkelsen, født den xx.10.1965 på Hanballegård;\ngift og bosat i Mejrup ved Holstebro.\n* Beskrivelse: kontorist, sekretær ved Bents Rejser i Holstebro; sekretær ved Wing Rejser, Holstebro.\n1.e.VI.3.: Jens Holger Therkelsen, født den xx.1972 på Hanballegård; han blev gift i 2002, nuv. bosat ved Børkop.\n*Beskrivelse: uddannet struktør for park og anlæg; ansat struktør ved Morten Friis´ murerfirma i Hornsyld.\n1.f. Karen Therkelsen, født 26.01.1891 i Boring; (død: 23.05.1967 i Ødis Bramdrup, Kolding). Gift den 10.10.1919 med købmand Jes Aage Sørensen, født d. 29.12.1889 i Hammerlev, v. Haderslev; (død 3.04.1965 på Kolding sygehus, Vejle).\nKaren Therkelsen & Jes Aage Sørensen fik en søn:\n1.f.I.: Hans Sørensen, født 1.08.1920 i Ulstrup, Hoptrup, Vedsted, Haderslev, Dk.\n1.g. Ane Kathrine Therkelsen, født 28.08.1895 i Boring, Hvirring sogn; (død: 1.09.1990 i Østbirk, Skanderborg amt). Gift med Morten Mortensen i Østbirk, Skanderborg.\nAne Kathrine Therkelsen & Morten Mortensen har 3 børn:\n1g.I.: Niels Arne Mortensen\n1g.I.: Jørgen Bisgaard Mortensen\n1g.I.: Karen Marie Mortensen\n*) plejedatter Karen Eskildsen, født 20.11.1864 i Boring, Hvirring sogn; dtr. af husmand Eskild Christensen, Boring, & hustru.\nKaren Eskildsen blev gift den 9.08.1890 i Hvirring kirke med fotograf Peder Madsen, der både var udd. snedker og fotograf. De nygifte købte den gl. skolebygning i Boring, Boring 21, hvor Peder Hansen startede sin første fotoforretning. I 1895 byggede parret et hus på Hovedgaden 1 i Rask Mølle, hvor Peder Madsen & familie indrettede deres private bolig i tilslutning til fotoatelier & -forretning i den anden del af huset. Parret fik otte børn, hvoraf de tre af døtrene havde arvet faderen, Peder Hansen´s talent for portrætfotografering m.m..\n1.a.: fortsat fra side 3:\ngmd. Therkel Bisgaard Therkelsen, født 22.12.1878 i Hanballe.\nGift: den 19.10.1904 i Hvirring kirke med Ane Karoline Madsen, datter fra Anebjerg i Boring. De nygifte købte en gård i Honum; her blev deres ældste datter Ellen født i 1905. To år senere køber gdr. Therkel Bisgaard Therkelsen gården ”Østergård” i Vester Ørum, hvor familien bosatte sig i årene fremover.\nParret drev gården i en årrække, indtil Therkel Bisgaard Therkelsen døde, den 6.08.1930 på Vejle sygehus. Efter ægtemandens død i 1930 driver enke Ane Karoline Bisgaard gården videre sammen med sine sønner, indtil juni 1939, hvor sønnen Sigurd overtager gården.\n*Beskrivelse: gårdmand på Østergård i Vester Ørum.\nHustru: Ane Karoline Madsen.\nFødt: den 19.03.1880 i Klovborg, hun var datter af Erik Madsen, gmd. på Anebjerg i Boring, & faderens 1. hustru Ellen Marie Christensen.\nDød: Ane Karoline Bisgaard, f. Madsen dør 21.08.1957 i V. Ørum, Sindbjerg.\n*Beskrivelse: gårdmandskone i Vester Ørum.\nAne Karoline, f. Madsen, & gdr. Therkel Bisgaard Therkelsen havde 5 børn:\n1.a.I.:*Ellen Bisgaard Therkelsen, (navneændring: til Ellen Marie Bisgaard, 13.11.1969).\nFødt: den 29.12.1905 i Honum mark, Hvirring sogn.\nDøbt: den 11.03.1906 i Hvirring kirke, (læst i Hv. kirkebog, 1900-1906, opslag 16).\nDød: den 2.11.1980 i Vester Ørum, Sindbjerg sogn, Vejle amt.\n*Beskrivelse: Solgte garn i egen garnbutik i Uldum.\n1.a.II.:*Sigurd Bisgaard Therkelsen, (navneændring til Sigurd Bisgaard, 30.11.1969).\nFødt: den 2.09.1907 i Vester Ørum, Sindbjerg sogn, Vejle amt.\nDød: den 9.07.1974 i Vester Ørum, Sindbjerg sogn, Vejle amt.\nSigurd Bisgaard Therkelsen blev gift den 11.06.1939 m. Magda Knudsen, Engum.\n*Beskrivelse: gårdmand i Vester Ørum.\nHustru: Magda Knudsen,\nFødt: den 11.06.1918 i Engum, Vejle.\nDød: den 23.11.2001 i Sindbjerg sogn, Vejle amt.\nSigurd Bisgaard & hustru Magda Bisgaard havde 5 børn:\n1.a.II.1.: Inger Bisgaard Therkelsen, (navneændr.: Inger Jacobsen v. ægteskab).\nFødt: den xx.09.1941 i Vester Ørum, Sindbjerg sogn, Vejle amt.\nInger Bisgaard Jacobsen er gift med gdr. Thorkild Jacobsen, i Ulkær, Sindbjerg sogn.\n*Beskrivelse: Inger Jacobsen er gårdmandskone i Ulkær; og hendes mand Thorkild Jacobsen er gårdejer i Ulkær.\nInger Bisgaard Jacobsen & Thorkild Jacobsen har en søn, en datter og en søn:\n1.a.II.1.A.: Martin Jacobsen, født 1971 i Ulkær.\n1.a.II.1.B.: Christina Jacobsen, født 1973 i Ulkær.\n1.a.II.1.Ca.: Thomas Jacobsen, født 1976.\nParrets yngste søn Thomas Jacobsen, har senere overtaget gården i Ulkær, dette skete samtidigt med at Inger & Thorkild Jacobsen købte et parcelhus i Lindved for at nyde deres otium med hus og have i Lindved by.\n1.a.II.2.: Therkel Bisgaard Therkelsen, (navneændr. Therkel Bisgaard, 30.11.1969).\nFødt: den xx.10.1943 i Vester Ørum, Sindbjerg sogn, Vejle amt.\nTherkel Bisgaard var gift i 1. ægteskab: med Mary Bisgaard.\nTherkel Bisgaard er gift i 2. ægteskab: med Ulla Bisgaard.\nTherkel Bisgaard & 1. hustru Mary Bisgaard har to børn.\n1.a.II.2.A.: Louise Bisgaard, født 1970.\n1.a.II.2.B.: Trine Bisgaard, født 1972.\n*Beskrivelse: Therkel Bisgaard var kirurgisk overlæge på Odder sygehus indtil sygehuslukning ca. 2000; nu kirurgisk overlæge på Silkeborg sygehus.\n1.a.II.3.: Arne Bisgaard Therkelsen, (navneændring: Arne Bisgaard, 30.05.1967).\nFødt: den xx.05.1952 i Vester Ørum, Sindbjerg sogn, Vejle amt. Uddannet ingeniør, bosat i Ålborg i en årrække; flyttede senere til Sjælland; ugift.\n*Beskrivelse: Ingeniør i Ålborg; senere bosat i Snekkersten.\n1a.II.4.: Hans Erik Bisgaard Therkelsen, (navneændring: til Hans Erik Bisgaard\nFødt: den 22.05.1952 på Østergaard i Vester Ørum, Sindbjerg s., Vejle amt;\nDød: den 1.11.2020, Brædstrupvej, Åle, Tørring sogn.\nHans Erik Bisgaard overtog fødegården i Vester Ørum i 1977. Ugift.\n*Beskrivelse: gårdejer på ”Østergaard” i Vester Ørum.\n1.a.II.5.: Anne Grethe Bisgaard Therkelsen, (navneændring til: Anne Grethe\nBisgaard, den 30.11.1969).\nFødt: den xx.10.1959 i Vester Ørum, Sindbjerg sogn, Vejle amt.\n1.a.III.: *Karen Marie Bisgaard Therkelsen,\nFødt: den 2.03.1909 i Vester Ørum, dtr. af Therkel Bisgaard Therkelsen, gdr. på\nØstergård i Vester Ørum, & hustru Ane Karoline Bisgaard Therkelsen, f. Madsen.\nViet i Sindbjerg kirke den 24.09.1939 til Niels Ladegaard Andersen; ved brylluppet fik hun navnet Karen Marie Bisgaard Ladegaard; og han fik navneforandring den 8.07.1971 til Niels Ladegaard; han var født 10.07.1900, Grejs Østermark, Vejle amt.\n(Karen Marie Bisgaard Ladegaard døde: 1973 i Hampen).\n*Beskrivelse: Karen Marie & Niels Ladegaard drev en mindre gård som familiebrug.\nKaren Marie Bisgaard Ladegaard, & Niels Ladegaards havde 2 børn:\n1.a.III.1.: Therkel Bisgaard Ladegaard Andersen, (navneændring til Therkel\nLadegaard, den 8.07.1971).\nFødt: den xx.07.1942 på Horsens sygehus.\nDøbt: den 9.08.1942 i Hansted kirke, Horsens sogn.\nTherkel Ladegaard er gift med: Anne Grethe Kampmann.\n*Beskrivelse: Therkel Bisgaard Ladegård er Sagfører.\n1.a.III.2.: Anne Margrethe Bisgaard Ladegaard Andersen; (navneændring til:\nAnne Margrethe Ladegaard, den 8.07.1971).\nFødt: den xx.09.1945 i Horsens.\nDøbt: den 21.10.1945 i Hansted kirke, Horsens sogn.\nAnne Margrethe Bisgaard Ladegaard er ven med Karl Erik Andersen.\n1.a.IV.: *Gunnar Bisgaard Therkelsen, (navneændring til Gunnar Bisgaard, 5.09.1963).\nFødt: 12.05.1911 i Vester Ørum; søn af Therkel Bisgaard Therkelsen, gmd. på Østergård i Vester Ørum, & hustru Ane Karoline Bisgaard Therkelsen, f. Madsen.\nGift: den 22.05.1938 i Tamdrup kirke med: Gerda Marie Olesen Thorup,\n*Beskrivelse: Gunnar Bisgaard var gårdejer i Grejs.\nHustru: Gerda Marie Olesen Thorup, født 12.07.1915 i Nørhoved, Nr. Snede, Sk. amt;\ndatter af Ole Peter Olesen, gdr. i Nørhoved, Nr. Snede, & hustru, Sørine Klausen Pedersen.\nGerda Marie Bisgaard, Olesen Thorup døde 30.01.2000 på Mariahospitalet i Vejle.\n*Beskrivelse: gårdmandskone i Grejs.\nGunnar Bisgaard & hustru Gerda Marie Bisgaard har 5 børn:\n1.a.IV.1.: Henning Bisgaard Therkelsen, navneændring: Henning Bisgaard, 5.09.1963.\nFødt: den 23.02.1940 i Grejs, Vejle.\nDøbt: den 22.03.1940 i Grejs.\nDød: august 1996 i Grejs.\nHenning Bisgaard blev gift med Karla Ulstrup, hun er født den xx.06.1944.\n*Beskrivelse: Henning Bisgaard & hustru Karla Ulstrup ejede 5 gårde.\nHenning Bisgaard & hustru Karla Ulstrup Bisgaard har 3 døtre:\n1.a.IV.1.A.: Lone Bisgaard, født xx.09.1968 i Grejs; gift den 6.03.1967\nmed Søren Juul Nielsen. (Søren tog navnet Bisgaard efter brylluppet).\n*Beskrivelse: Lone Bisgaard er revisor; & hendes mand Søren Juul Bisgaard er installatør, nu salgschef indenfor el.\nLone Bisgaard & Søren Juul Bisgaard har 2 børn:\n1.a.IV.1.A.I.: Sofie Amalie Juul Bisgaard, født den xx.05.2000 i Hedensted (Vejle sygehus); bemærkning: meget god svømmer.\n1.a.IV.1.A.I.: Frederik Juul Bisgaard, født den xx.03.2004 i Hedensted (Horsens sygehus).\n1.a.IV.1.B.: Jane Bisgaard, født xx.07.1971 i Grejs; ugift.\n*Beskrivelse: Jane Bisgaard er controller med statistik, arbejder og bor i Schweitz.\n1.a.IV.1.C.: Gitte Bisgaard, født den xx.07.1976 i Grejs; ved brylluppet navneændring til: Gitte Gaarde Bisgaard; gift m. Lars Gaarde Sørensen, født xx.01.1975 i Vejle; (Lars Gaarde tog navnet Bisgaard ved bryllup).\n*Beskrivelse: Gitte Gaarde Bisgaard er jurist; og hendes mand Lars Gaarde Bisgaard er elektriker nu lærer på teknisk skole i Vejle\nGitte Bisgaard & Lars Gaarde Bisgaard har 2 drenge:\n1.a.IV.1.C.II.: Sylvester Gaarde Bisgaard, født den xx.12.2008 på Kolding sygehus, bor i Grejsdalen.\n1.a.IV.1.C.II.: Sebastian Gaarde Bisgaard, født den xx.06.2010 på Kolding sygehus, bor i Grejsdalen sammen med sine forældre.\n1.a.IV.2.: Bent Bisgaard Terkelsen, navneændring til: Bent Bisgaard, 5.09.1963.\nFødt: den xx.07.1941 i Grejs, Vejle; døbt: den 7.09.1941 i Grejs kirke.\nGendøbt den 23.10.1967 i mormonkirken Jesu Kristi Kirke af Sidste Dages Hellige i Vancouver. I 2003 kaldet til biskop i Mormonkirken i Frederica.\nBeskrivelse: Overlærer ved Fredericia Realskole gennem 26 år; indtil 2002.\nBent Bisgaard er gift m.: sygeplejerske Tove Holst Bisgaard, f. xx.09.1952.\nBent Bisgaard & hustru Tove Holst Bisgaards to døtre:\n1.a.IV.2.A.: Helle Holst Bisgaard,\n1.a.IV.2.B.: Maria Bisgaard, født 29.01.1990; (død: 7.05.1993, 3 år gl.).\n1.a.IV.3.: Oluf Bisgaard Terkelsen, navneændring: Oluf Bisgaard, 5.09.1963.\nFødt: den xx.10.1943 i Grejs, Vejle.\nDøbt: 21.11.1943 Grejs kirke.\nGift med: Lis Holst, født den xx.01.1947; hun tog ved brylluppet navne-ændring til Lis Holst Bisgaard.\n*Beskrivelse: Oluf Bisgaard er salgschef i Is & Pølser m. salg i Tyskland.\nOluf Bisgaard & hustru Lis Holst Bisgaard har to børn:\n1.a.IV.3.A.: Mette Holst Bisgaard, født den xx.02.1972 i Ebeltoft; hun har ændret sit navn til Mette Liva Dejbjerg ved sit ægteskab med Christian Dejbjerg, han er født i Silkeborg.\n*Beskrivelse: Mette Liva Dejbjerg er skolelærer.\nMette Liva Dejbjerg & Christian Dejbjerg har en søn:\n1.a.IV.3.A.I.: Tristan Elleiot Dejbjerg.\n1.a.IV.3.B.: Søren Bisgaard, født den xx.10.1974 i Holbæk.\n*Beskrivelse: Søren Bisgaard er ansat ved fødevareministeriet; nu ved Fødevarestyrelsen i Brussel for tre år, ugift.\n1.a.IV.4.: Eva Bisgaard Terkelsen, navneændring 5.09.1963.\nFødt: den xx.11.1948 i Vejle; døbt: 28.11.1948 i Grejs kirke.\nGift den 5.09.1963 med: Jørgen Winther Nielsen.\n*Beskrivelse: Eva Bisgaard Nielsen er kontorist & gårdmandskone; og hendes mand Jørgen Winther Nielsen er gdr. i Grumstrup, arbejder nu ved byggefirma.\nEva Bisgaard Nielsen & Jørgen Nielsen har to døtre:\n1.a.IV.4.A.: Dorthe Bisgaard Nielsen, født den xx.04.1984 i Odder, bor sammen med: Taj Lo Eriksen, født den xx.11.1985 i Århus.\n*Beskrivelse: Dorthe Bisgaard Nielsen har taget IT-medie kommunikation\nDorthe Bisgaard Nielsen & Taj Lo-Eriksen´s børn:\n1.a.IV.4.A.I.: Darwin Lo-Bisgaard, født den xx.12.2011 i Århus.\n1.a.IV.4.A.II.: venter snart nr. 2 barn.\n1.a.IV.4.B.: Anette Bisgaard Nielsen, født d. xx.12.1985 i Skanderborg;\n*Beskrivelse: Anette Bisgaard Nielsen er indendørsarkitekt, hun bor og arbejder i Spanien; ugift.\n1.a.IV.5.: Kirsten Bisgaard Terkelsen, (navneændr. til Kirsten Bisgaard Haug).\nFødt: den xx.05.1950, Vejle.\nGift: med Karsten Haug\nSkilt: Kirsten Bisgaard Haug fik navneændring - tilbage til Bisgaard.\nKirsten Bisgaard & Karsten Haug fik 6 børn i ægteskabet:\n1.a.IV.5.A.: Anders Haug, født den xx.09.1973 på Trøjborg i Århus C, døbt i Grejs kirke; ugift.\n*Beskrivelse: Anders Haug er lektor på DSU i Kolding:\n2004: Civilingeniør i Planlægning og Ledelse ved Danmarks Tekniske Universitet.\n2007: Ph.d. (Doctor i Philosophy) ved Danmarks Tekniske Universitet.\n2008: Adjunkt (Assistant Professor) ved Syddansk Universitet.\n2010: Lektor (Associate Professor) ved Syddansk Universitet.\n1.a.IV.5.B.: Ingrid Haug, født den xx.10.1974 i Mårslet, døbt i Mårslet kirke; gift den 20.04.2004 i København med: Nicolai Thyssen, han er født den xx.05.1974 i Rønde ved Århus; Ingrid ændrer sit navn ved brylluppet til Ingrid Thyssen Haug & hendes mand ændrer sit navn til: Nicolai Thyssen Haug.\n*Beskrivelse: Ingrid Thyssen Haug er Cand.Mag. i Informationsviden-skab; og hendes mand Nicolai Thyssen Haug er Cand.Mag. i litteratur-videnskab. Han er ved at skrive en bog i øjeblikket, derfor også forfatter.\nIngrid Thyssen Haug & Nicolai Thyssen Haug har 2 drenge der er navngivet og ikke døbt:\n1.a.IV.5.B.I.:Louis Leonard Thyssen Haug, født d. xx.09.2007.\n1.a.IV.5.B.II.: Henry Herman Thyssen Haug, født d. xx.05.2010.\n1.a.IV.5.C.: Marie Haug, født xx.06.1976 i Vejle på Sct. Maria Hospitalet; døbt i Grejs Kirke; gift med: Kristian Pedersen, født xx.05.1975 i Beder, Århus, døbt i Beder Kirke. Ved bryllup 27.08.2005 på København Rådhus navneændring til hhv. Marie Pedersen Haug & Kristian Pedersen Haug.\n*Beskrivelse: Marie Pedersen Haugs grunduddannelse: Specialkonsulent\n/fuldmægtig, nu i udenrigsministeriet som Specialkonsulent i Balkan-landene; og hendes mand Kristian Pedersen Haug er Arkitekt MAA.\nMaria Pedersen Haug & Kristian Pedersen Haug har 3 børn der er navngivet og ikke døbt:\n1.a.IV.5.C.I.: Ivan Pedersen Haug, født den xx.07.2008 på Vesterbro, København V..\n1.a.IV.5.C.II.: Erik Pedersen Haug, født den xx.12.2010 på Vesterbro, København V..\n1.a.IV.5.C.III.: Karen Pedersen Haug, født den xx.11.2013 i Nairobi, Kenya.\n1.a.IV.5.D.: Astrid Haug, født den xx.11.1976 i Århus C., døbt i Elsted Kirke;\nGift den 22.08.2008 i København Rådhus med: Oliver Stilling, født den xx.02.1974 i Hjørring; døbt i Hjørring kirke.\n*Beskrivelse: Astrid Haug er Cand.Mag. i medievidenskab og forfatter; nuv. 2015 kan man se Astrid Haug på TV2 news hver mandag kl. 18:10 til 18:30 i et politisk program; og hendes mand Oliver Stilling er journalist ved Politiken og forfatter (En bog udkommer til efteråret ”Mig og Nilson”).\nAstrid Haug & Oliver Stilling har 3 børn der er navngivet og ikke døbt:\n1.a.IV.5.D.I.: Ferdinand Haug Stilling, født den xx.09.2007 i København V.\n1.a.IV.5.D.II.: Uma Haug Stilling, født den xx.01.2009 i København V.\n1.a.IV.5.D.III.: Nelson Haug Stilling, født den xx.02.2013, i København V.\n1.a.IV.5.E.: Kristine Haug, født den 25.05.1983 i Lystrup, døbt i Elsted Kirke; (død den 18.04.1988; begr. på Elsted kirkegård, (graven er slettet pr. 01.01.1015).\n1.a.IV.5.F.: Kristian Haug, født den xx.02.1989, døbt i Elsted Kirke; Kristian ændrer sit navn i april 2003 til Kristian Bisgaard Haug.\n*Beskrivelse: Kristian Bisgaard Haug studerer samfundsfag; hans kæreste Line, studerer samfundsfag.\n1.a.V.: *Arne Bisgaard Therkelsen, (navneændring til: Arne Bisgaard, den 30.05.1967).\nFødt: 12.05.1913 i Vester Ørum, Sindbjerg sogn, Vejle amt; søn af Therkel\nBisgaard Therkelsen, gmd. på Østergård i Vester Ørum, & hustru Ane Karoline.\nArne Bisgaard Therkelsen blev gift 21.11.1937 m. Marie Petersen Østergaard.\n*Beskrivelse: Rutebilvognmand i Brande.\nArne Bisgaard og hustru Marie Petersen Bisgaard har 3 børn:\n1.a.V.1.: Kaja Bisgaard Therkelsen, (navneændring til Kaja Bisgaard).\nFødt: den xx.12.1939 i Molgjer i Tamdrup, Skanderborg amt.\nKaja Bisgaard var gift: i 1. ægteskab: med Egon Rosendal.\nKaja Bisgaard er gift: i 2. ægteskab: med tysk læge.\nKaja Bisgaard har tre piger.\n1.a.V.2.: Birthe Bisgaard Therkelsen, (navneændr. til Birthe Bisgaard Poulsen).\nFødt: den 6.05.1942 i Ølholm, Langskov sogn, Vejle amt.\nDød: ca. 2013.\nBirthe Bisgaard Poulsen er gift: med Vagn Poulsen\n1.a.V.3.: Erik Bisgaard Therkelsen i Brande, Vejle amt.\nFødt: den xx. september (ca. 1952).\nEriK Bisgaard var i 1. ægteskab gift med: Dorrit Bisgaard, Vonge;\nErik Bisgaard bor nuv. sammen med Jytte Otto, Thisted.\nKilde: slægtsdata opdateret i marts 2015: v. slægtsforsker & overlærer Bent Bisgaard, Pjedsted v. Fredericia.\nKilde: 2013: slægtsforsker Inga & Erik Madsen, Brædstrup, fhv. politibetjent v. Grenå Politi i ca. 40 år.\nEfterslægtstavlen er opdateret på side 8-9, efter ønske fra Helle Holst Egelund, f. Bisgaard, & hendes mand og børn.\nÆndringerne er foretaget søndag den 6.11.2020.


David Bowie - Diamond Dogs CD → Køb CDen billigt her - Gucca.dk\n07: Rock n Roll With Me\nVi vægter sikkerhed højt, for det er noget af det vigtigste at have styr på, når det drejer sig om e-handel. NETS har godkendt vores Internet betalingsløsning, og det er din garanti for sikkerheden bag din Internetbetaling. Handel og betaling er derfor altid fuldstændig sikkert.\nDe 30 dages fuld returret gælder selvfølgelig alle produkter hos Gucca.dk. Det betyder ganske enkelt, at hvis du har fortrudt købet, eller af andre årsager alligevel ikke ønsker varen, kan du selvfølgelig bare returnere varerne og få dine penge retur. Før du returnerer produktet til os, er det en en god ide, hvis du kontakter os forinden.\nVi ved, at du venter på dit produkt, og vi skruer derfor op for leveringstempoet, så produktet kommer sikkert og hurtigt frem til dig. Det betyder, at hvis varen er på lager, så modtager du den indenfor 1-2 hverdage. Du kan se den nøjagtige lagerstatus på den enkelte vare. Du har altid mulighed for at ringe eller sende en e-mail, såfremt du er i tvivl om lagerstatus eller leveringstid.\nDu har i vores shop mulighed for at foretage betaling på adskillige måder. Du skal selvfølgelig benytte den mulighed, der passer bedst til dig. Du handler altid sikkert og trygt, uanset hvilken af vores betalingsformer du vælger. Du ser alle betalingsmuligheder her. Husk at pengene først hæves fra din bankkonto, den dag vi sender dit produkt - hvis du gør brug af betalingskort.\nHvis du undervejs på Gucca.dk møder udfordringer eller har spørgsmål, er du velkommen til at kontakte os. Bemærk at vi er åben for henvendelse mellem 10-15 alle hverdage, og vi tilstræber altid, ikke bare at yde dig den hjælp du ønsker, men også at det er med et smil på læben og i godt humør.\nEfter du har købt dine varer, kan du spore din forsendelse, og vide hvornår den ankommer. Når du gennemfører dit køb, kan du bagefter få adgang til din egen personlige ordreside. På ordresiden kan du følge med i, hvornår vi afsender din forsendelse. Du får besked via e-mail, når din forsendelse afsendes fra vores lager og er på vej til dig.\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_cd path__forside path__cd path__pop path__davidbowie path__davidbowie path__davidbowiediamonddogs


Earr. post, 2 mm, Shaped Quart : Ørepynt - Bjørklund\nMateriale: Andre materialer\nEarr. post, 2 mm, Shaped Quart 1018-0470\nEarr. post, 2 mm, Shaped Quart\nFirkantet og gullfargede øredobber fra Arts&Crafts! Små øredobber som matcher det meste ✪


Bet9ja Vindere Af Ugen 2020 » sonophotodynamictherapy.com\nRobert-vindere 2020 Det Danske Filminstitut.\nNy undersøgelse af dansk films betydning og kvalitet. ANALYSE. For første gang er der lavet en undersøgelse af, hvordan publikum vurderer danske spillefilms betydning og kvalitet. Publikum ønsker ifølge undersøgelsen, at dansk film skal underholde og give noget. 22. jan. 2020. Bet9ja is not affiliated or connected with sports teams, event organisers and/or players displayed on its images/websites. Nigeria number one betting website. Visit Bet9ja for high odds on soccer and the best live betting service.Deposit fast and play on Racing,Casino and Virtuals. Vi trækker dagligt vindere i julekalenderen blandt dem der har svaret rigtigt på dagens spørgsmål samt én vinder af hovedpræmien den 24. december. Alle deltagere modtager dagligt en mail med et link til at svare på dagens spørgsmål. Præmier. 1. december: Stelton olielampesæt 2 stk. værdi 600 kr.. Det er naturligvis vigtig for os, at du er glad for hjemmesiden og benytter dig af de tips til streaming, odds og sportsnyheder, som vi giver dig. Derfor kan du forvente, at vi har gennemprøvet alle tips om live streaming og bonusser, inden vi publicerer dem på Mesterbold.dk.\nÅrets sidste vindere af vores jule konkurrence Tak til alle kunder der ville være med  Tak til vores leverandører, for de fine præmier Vi lukker. Dette så vi, i de to foregående eksempler af vindere fra både Casumo og LeoVegas. Vi følger aktivt med i de danske fora, hvor der skrives tykt og tyndt om de danske casinoer på nettet. I November måned, har der været massere af store gevinster, men også de små. Vi ser dagligt, at der vindes rigtige penge på free spins kampagner.\nUdover at få børn og unge til at være aktive sammen på tværs af sociale skel og fodboldmæssige færdigheder, så giver flere lærere udtryk for, at eleverne er mere læringsparate, når de møder klokken 8 efter halvanden times fodboldtræning, hvilket også er med til at Fodboldlinjen Randers skulle vinde Danskernes Idrætspris. Som en del af velkomstpakken får du 200 free spins til Fitness Automaten som ny bruger hos Rød25. Rød25 har siden opstarten i 2014 været 100 % danskejet. Blandt tilbuddene hos Rød25, gælder at du kan opnå 10 free spins hver mandag, hvis du har indbetalt 100 kr. til at spille for ugen før. Celeste har just vundet årets BBC Music’s Sound Of 2020-pris – en pris, der i lyset af tidligere vindere som Adele, Michael Kiwanuka, Haim og Sam Smith har været virkelig god til at spå, hvem der bliver store musikstjerner i fremtiden. Når de sidste aviser eller webaviser er indsendt fredag i uge 46 til gennemlæsning af redaktionen på Berlingske, sidder en dommerkomité med journalister, redaktører, elever og lærere klar til at kåre årets vindere. I starten af december har dommerkomitéen haft tid nok til at gennemgå konkurrencebidragene og vinderne får direkte besked. Køkkenet bemandes udover dig af en pædagog 15 timer om ugen, en køkkenassistent 6 timer om ugen, en frivillig 3 timer om ugen, samt af en gruppe mennesker med særlige behov, f.eks. udviklingshæmning, autisme eller Downs Syndrom, som er i beskyttet beskæftigelse på GAIA. 29.01.2020 Fire lokale vindere af DM i Skills fejret på.\nFodboldlinjen Randers kan noget, som de fleste forældre vil misunde. Den kan få de unge tidligt ud af fjerene. Fodboldlinjens elever tropper nemlig op på banen, så de kan nå træningen, inden skolebænken kalder, og det fortjente hæder til DR's SPORT 2019. VINDERE AF 2 X 100 L BENZIN! Hvad er dit nytårsforsæt for 2020? Det spurgte vi jer om i vores lille nytårskonkurrence. I var rigtig mange, der havde et nytårsforsæt for det nye år, og det gjorde det ekstra svært for os at vælge. Pernille Teisbæk klæder os på til fest, Givenchy i Danmark og et stjernespækket samarbejde Svenske Stand Studio har i denne uge lanceret et nyt og festligt samarbejde med Pernille Teisbæk, Givenchy har åbnet butik i Illum i København, og Levi's står bag ny – og stjernespækket – Star Wars-kollektion.\nSanistål - Årets sidste vindere af vores jule konkurrence.\nAustralian Open-mesterskabet i damesingle 2021 er den 95. turnering om Australian Open-mesterskabet i damesingle.Turneringen er en del af Australian Open 2021 og bliver spillet i Melbourne Park i Melbourne, Victoria, Australien.Hovedturneringen bliver afviklet i perioden 18. - 30.januar 2021, mens kvalifikationen spilles ugen før hovedturneringen i dagene 12.