Årsberetning 2009 by Boligselskabet Lejerbo - issuu\nberetning â€˘ 2009\nUdgiver Beretning 2009 er udgivet af Lejerbo i april 2010. Tekst og grafisk tilrettelægning af Lejerbo Kommunikation. Lejerbo Gl. Køge Landevej 26 2500 Valby Tlf. 70 12 13 10 kommunikation@lejerbo.dk www.lejerbo.dk Direktion Palle Adamsen, administrerende direktør Lis Fonnesbech-Wulff, forvaltningsdirektør Byggeafdelingen Fax: 38 12 10 56 E-mail: bygge@lejerbo.dk\nHotspot blev et hit\nRegnskabsafdelingen Fax: 38 12 10 58 E-mail: regnskab@lejerbo.dk\nEt boligsocialt projekt efter hollandsk model har medvirket til at skaffe både ro og en integrationspris til Akacieparken.\nRedaktion Ansvarshavende Palle Adamsen Kommunikationschef Tine Staun Petersen Grafiker Trine Askløf Foto Jacob Nielsen Tekst Tine Staun Petersen Lise Larsen Sodborg Trykkeri Eks-skolens Trykkeri Aps\nOplag Der trykkes 2.500 eksemplarer af Lejerbos beretning.\nTurbo på nye ydelser\nForside Maleri af Adrian R. Perdomo - Titel: Direction\nDe nye produkter skal være modsvar på kundernes behov. Og en af kunderne i 2009 var Lejerbo Odsherred.\nPapir Beretningen er trykt på papiret Biberist allegro, som er godkendt til svanemærkede tryksager.\n2009: Masser af aktivt samspil\nLandsformanden og direktøren ser tilbage på 2009.\nVi skal være klima-opgaven voksen\nLæs hvorfor Lejerbo skal være med i klimahalløjet.\nNye, fleksible ydelser bliver udviklet med udgangspunkt i kundernes behov.\nMit Lejerbo – Lejerbos online-butik\nBrugervenlig selvbetjening er godt for både boligsøgende og Lejerbos image.\nKlar til ny styring\nUdlejning kræver en indsats\nIndkøbsaftaler bliver brugt – og giver besparelser\nDer er nu indgået aftaler om alt fra el-pærer til legepladser.\nHvis det virker, så gør mere af det\nResultaterne af de boligsociale projekter begyn-\tder at kunne mærkes, også i Brøndby Nord.\nVoxpop: Deltager du i beboerdemokratiet?\nVoxpop: Attraktive boliger i fremtiden\nHotspot-projekt genskaber trygheden i Akacieparken. Der skal både kreativitet og hårdt arbejde til, når boligerne skal lejes ud.\nLejerbo har forberedt sig på dialogen med kommunerne. Især dokumentationspakken bliver vigtig.\nNyt boligsocialt projekt vandt integrationspris\nBeboere fra vidt forskellige steder i Danmark fortæller.\n6 beboere fortæller, hvad der skal til for at gøre deres bolig attraktiv om 10 år.\nNy lederuddannelse ruster Lejerbos mellem-\tledere til at drive god personaleledelse.\nStolt af beboerne på Belvederevej\nTal på personalet\nBeboernes sammenhold og sobre tone gjorde forskellen i sagen fra Belvederevej.\nPris til ”Færre fjel og manglr”\nVoxpop: Lejerbo som arbejdsplads\nKommunikation giver bedre renoveringer i Kolding.\nBeboerpaneler giver svar\nBeboerne svarer på spørgeskemaer, så boliger og service kan blive endnu bedre.\n1 million kroner gjorde livet lidt sjovere i mere end 175 boligafdelinger.\nVoxpop: Det sociale liv i boligområderne\nDet første personalepolitiske regnskab tegner et øjebliksbillede af Lejerbo. Udvikling, afveksling og frihed under ansvar siger medarbejderne blandt andet.\nNogle beboere mener, at samværet er vigtigt. Andre, at det ikke betyder noget.\nØkonomisk beretning 2009\nRegnskab Kontorer Fortegnelse over repræsentantskabets medlemmer\nI årsberetningen samler vi rækken af enkelte dage, sager, opgaver og indsatser. Her kan vi få overblik og se mønstrene, der tilsammen tegnede året. I 2009 er samspillet med vores omverden det, der træder tydeligst frem.\nBidrag til klimaet 2009 var på mange måder et klima-år. Miljø, klima og energi var nogle af de hotteste emner, hjulpet godt på vej af klimatopmødet COP15. Det bidrog Lejerbo også til. Både som en del af selve COP15 og ved at arbejde med klima, miljø og energi i det daglige. Flagskibet i vores indsats er udviklingen af en helt almindelig familiebolig, der selv kan producere sin egen varmeforsyning: Lejerbos nye Energi 0-Boligkoncept.\nNy styring, nye tanker\n• foto: Mikal Schlosser & Jacob nielsen •\nAl energien er nu ikke gået til klima- og miljøtiltag. Vi har brugt mange ressourcer på forberedelse til styringsreformen. Kigger man lidt bagud, er det ikke mange år siden, at alt omkring vores virksomhed var fuldstændig centraliseret. Staten lavede lovgivningen, førte tilsyn ikke bare med kommunerne, men også med boligorganisationerne, og bestemte byggeaktiviteten. Gradvist er tingene siden lagt over til kommunerne; først tilsynet, så tilsagnene i forbindelse med nybyggeriet. Og senest er styringsreformen fuldbyrd elsen af en lang decentraliseringsproces. Virkeliggørelsen af boligpolitikken er flyttet til det\nVi kan nu også blive en indholdsmæssig og central sparringspartner\naf aktivt samspil kommun ale niveau, hvor vi nu også kan blive en indholdsmæssig og central sparringspartner. Vi har diskuteret og holdt oplæg for hinanden for at blive mere klar på, hvad reformen grundlæggende set handler om. Det er en anden måde at tænke det på end bare at sidde og læse papirer. Og derfor har vi nu en organisation, som er parat til at gå ind i de lokale samarbejder. Men selvfølgelig har vi også fået forberedt vores interne forretningsgange og processer til at kunne agere på den lovgivning, der trådte i kraft 1. januar 2010.\nFleksible ydelser og ny ydelsesbeskrivelse Lejerbos første forretningsstrategi så dagens lys i 2008, og den fik for alvor liv i 2009: Her vedtog hovedbestyrelsen sammen med administrationen, at der skulle udvikles nye typer af ydelser til boligorganisationerne. De første erfaringer med forretningsstrategien viser, at der lokalt bliver efterspurgt forskellige typer af ydelser og services, som ikke vil kunne udvikles som noget fælles for hele Lejerbo. Vi har 62 lokale selskaber, som kan have deres helt særlige behov for at kunne slå til i deres kommune. På den måde kommer styringsreform, ydelsesbeskrivelse og forretningsstrategi til at understøtte hinanden og hænge sammen.\nVideoovervågning. I 2009 var det Belvederevej, der gjorde det samme. I virkeligheden handlede den mest omtalte boligpolitiske sag dog slet ikke om boligpolitik, men om socialpolitik. En historie, vi kunne identificere os med, fordi den handlede om tyranni af fællesskabet. Det, der kunne have været en dårlig sag for Lejerbo, blev i stedet en reel debat om nogle af de dilemmaer, vi og vores beboere oplever hele tiden. Og med den vinkel vi lagde på det, lykkedes det ikke bare at få kommunen i tale, men også medierne, boligudvalgsmedlemmer og andre politikere, ministre og sågar statsministeren havde en mening og en holdning til sagen. På trods af alle løfter kan vi frygte, at der næppe kommer noget konkret ud af sagen. Men den viste, at vi formåede at lave en vigtig, principiel sag ud af det konkrete og lokale. Ved årets bestyrelseskonference gjorde flere deltagere opmærksom på, at Lejerbo i kraft af sin størrelse er forpligtet til netop at præge boligpolitikken og andre større områder af samfundsmæssig betydning. På samme måde kan man vel sige, at vi har en forpligtelse til at kunne omsætte ydre påvirkninger, så de kan håndteres meningsfuldt lokalt i Lejerbo-landskabet. Alt det og meget mere rummer beretningen for 2009 eksempler på. God læselyst!\nSågar statsministeren havde en mening og en holdning til sagen\nPræg på boligpolitikken I 2008 havde Lejerbo en sag fra Aalborg, der prægede den landsdækkende boligpolitiske dagsorden:\nVi skal være klima-opgaven voksen Et banebrydende koncept for familieboliger uden varmeregninger, klimaudflugter og hovedstadens mest energirigtige daginstitution. Udviklings- og byggechef Ulrik Steen Jensen fortæller om klimaåret i Lejerbo.\nUlrik, hvordan afspejlede klimaåret sig i Lejerbo?\nHvad får beboerne ud af det? ”De får en bolig, som koster det samme som andre almindelige familieboliger, vi har bare fjernet varmeudgiften. Vi har udnyttet den effektivisering, der er ved at bruge industrielt byggeri. De penge, vi sparer på det, putter vi i boligen igen blandt andet i form af bedre isolering, solceller og andet, der kan forsyne boligen med varme. Så der er en gevinst for beboerne, og det har været drivkraften i alt det her. ”\n”For det første så indviede vi jo daginstitutionen ude i Gyldenrisparken på Amager. Den er opført som passivhus. Det er blevet et godt byggeri, hvor teknikken bagved fungerer, og folk er glade for det”, begynder Ulrik. ”Vi var også med på græsrodsdelen af klimakonferencen COP15. Sammen med en stribe andre deltagere fra BL var vi repræsenteret via en stand i DGI-Byen, hvor vi udstillede. Vores bidrag var netop dagsinstitutionen i Gyldenrisparken. Vi havde guidede busture derud, og medarbejdere med på standen. Det var spændende – en meget anderledes verden end den, vi ellers er vant til at færdes i.”\nHvorfor er det så vigtigt, at Lejerbo er med i al det her klimahalløj? ”Fordi vi som bygherre skal være vores opgave voksen. Vi er så markant en spiller på markedet, at vi ikke kan sidde og lurepasse. Vi skal tage vores ansvar omkring klima og energi alvorligt. Vi skal se på, hvordan vi får nogle boliger, som fungerer optimalt både i daglig dagen og på energifronten. Og det gælder både nybyggeriet, renoveringerne og i driften”, slutter Ulrik.\n”Og endelig er vi blevet klar med vores Energi 0-Bolig. Det er et koncept for et fuldstændig energineutralt hus. Det er på mange måder banebrydende, fordi det rent faktisk er en ganske almindelige familiebolig, hvor 0-energien er tænkt ind i løsningen.”\nDer er en gevinst for beboerne, og det har været drivkraften 6\nNybyggeri I 2009 afleverede Lejerbo en ombygning på 33 ældreboliger og 1 nyopført børneinstitution; 82 boliger er under opførelse, og 350 boliger er under planlægning.\nRenovering I 2009 har Lejerbo afsluttet renoveringsarbejder for 270,3 mio. kr., mens der er renoveringer for 785,1 mio. kr. under udførelse. Desuden er der for 1.035,5 mio. kr. renoveringsarbejder under planlægning. afdelingsformand Bjarne West Jensen og udviklings- og byggechef Ulrik Sten Jensen er stolte af den energirigtige daginstitution i Gyldenrisparken.\nNye ældreboliger i administration I 2009 har Lejerbo vundet administrationen af i alt 413 ældreboliger i henholdsvis Stevns, Rebild og Odder.\nNy ydelsesbeskrivelse Lejerbo fik ny ydelsesbeskrivelse i 2009. Beskrivelsen indeholder både den grundydelse, der er indeholdt i administrationshonoraret, og de tillægsydelser, som boligorganisationer og –afdelinger kan tilkøbe. Ydelsesbeskrivelsen ligger på www.lejerbo.org\nNye tillægsydelser skal være modsvar på organisationernes og afdelingernes behov. Ellers har de ingen gang på jorden. I Lejerbo Odsherred er de glade for at kunne købe sig til hjælpen. Udgifterne stiger, og administrationsbidraget skal holdes nede. Samtidig efterspørger lokale organisationer og afdelinger flere og flere forskellige ydelser. Det var baggrunden for, at hovedbestyrelsen og administrationen besluttede, at Lejerbo skal udvikle og sælge nye produkter og ydelser. Og derfor blev der sat turbo på udviklingsområdet i 2009.\nDet skal kunne bruges Resultatet er blandt andet produkterne ”Fremtidssikring” og ”Tryghedspakken”, ligesom man nu kan rekvirere konsulentbistand til forskellige opgaver. Ud-\nviklingskonsulent Jakob Bøjen er en af kræfterne bag de nye udviklingstiltag. Han fortæller, at der er stor efterspørgsel på tillægsydelserne, men at det vigtigste er at tage udgangspunkt i kundernes behov. ”Jeg laver blandt andet evalueringer og analyser. Og hvis det, vi laver, ikke kan bruges, så stopper efterspørgslen jo lynhurtigt”, siger Jakob.\nMade in Lejerbo En af de opgaver, Jakob har løst i årets løb, er bestilt af Lejerbo Odsherred. Organisationsformand Preben Senniksen uddyber:\n”Vi har fået lavet en evaluering af det seniorbofællesskab, der hedder ASBO. Det er oprindeligt sat i gang af Boligministeriet, som ville lave forsøg med seniorbofællesskaber på landet. Vi kom til at snakke om, at der bliver brugt så mange penge på et forsøg, og så spørger man aldrig, om det duede. Det er da tyndt. Så det besluttede vi, at vi ville.” ”Når vi valgte at få opgaven løst internt i Lejerbo, er det fordi, beboerne jo altså bor i Lejerbo, og fordi det er en fordel at have nogen, der kender vores verden indefra. Vi har jo en administration, der rummer mange kompetencer,” mener Preben.\nEvalueringen af seniorbofællesskabet ASBO var en af de tillægsydelser, der blev efterspurgt i 2009. Konsulent Jakob Bøjen og organisationsformand Preben Senniksen fra Lejerbo Odsherred glæder sig over resultatet.\n– Lejerbos online-butik Lejerbo gjorde i 2009 sin webside mere moderne og brugervenlig. De nye tiltag gør det på en række områder nemmere og mere attraktivt at være boligsøgende hos Lejerbo. Nogle af de medarbejdere, der har arbejdet meget med den nye side, er dem i Lejerbos Callcenter. De har taget imod mange opkald fra både beboere og boligsøgende om siden, og reaktionerne har været blandede: ”Der har både været nogen, der har haft svært ved at bruge den nye side og nogen, der godt kan finde ud af det,” fortæller Christine Lundell fra Callcenter Øst.\ner jo mange andre boligselskaber, der har det allerede,” siger Anne-Mette. Så selv om det har været lidt hårdt i opstartsfasen med de mange opkald fra kunder, der har været i tvivl om brugen af de nye tiltag på hjemmesiden, så kan de to callcenter-medarbejdere godt se lyset for enden af tunnelen. For når først alle er inde i systemet og er vant til at bruge det, er det helt sikkert en god ting, at Lejerbos hjemmeside og den elektroniske butik på nettet er blevet en af de førende i branchen.\nOg hendes kollega Anne-Mette Sørensen supplerer: ”Problemerne har typisk været, at folk ikke har kunnet finde ud af at logge sig ind eller har haft spørgsmål til deres profil. Vi har også haft nogle ældre mennesker, der har ringet og sagt, at de ikke har internet, og hvad så med deres opskrivning? Men så kunne vi jo berolige dem.” Christine afbryder med et smil: ”Ja, vi har sagt til rigtig mange, at de bare skal fortsætte, som de hele tiden har gjort, og at der ikke sker noget med deres opskrivning, selvom de ikke har en computer.” De to tror på, at udvikling af hjemmesidens nye muligheder er med til at give et bedre billede af Lejerbo udadtil: ”Vi har tit hørt folk, der nærmest har udtrykt, at vi var gammeldags, fordi det hele foregik pr. brev. Så jeg tror helt sikkert, det betyder noget for vores image. De, der er skrevet op flere steder, er vant til at have en profil på nettet, for der\nFakta om www.lejerbo.dk •\t25 % af alle boligsøgende har nu aktiveret deres profil på hjemmesiden •\tAntallet af sidevisninger siden den nye hjemmeside gik i luften er steget med 146 % i forhold til samme periode sidste år. 10\n2009 blev året, hvor Lejerbo begyndte at forberede sig på, hvordan den nye styringsreform skal omsættes til virkelighed. Det gælder både de mange justeringer af reglerne – lige fra udlejning til beboerdemokratiet – og den dokumentationspakke, der bliver omdrejningspunktet for samarbejdet mellem kommuner og boligorganisationer. I Lejerbo har de forskellige fagområder sat sig ind i, hvad ændringerne kommer til at betyde på deres område. En viden, der giver Lejerbo et samlet overblik. Men noget af det mest interessante ved styringsreformen er måske dokumentationspakken, fortæller økonomichef Henrik Engstrøm: ”Dokumentationspakken lægger op til en inddragelse af beboerdemokratiet, som vi ikke har set så meget i styringssammenhænge før. Så det kommer til at rykke i forhold til vores dialog med kommunerne.”\nNøgletal og selvvurdering Dokumentationspakken består dels af en række nøgletal om den enkelte boligorganisation eller -afdeling, dels af en slags selvevaluering. Nøgletallene vil blive trukket via et system, som Landsbyggefonden sætter i søen i løbet af 2010, men bygger mestendels på data, der allerede i dag er tilgængelige i Lejerbo.\nEbbe Johansson, forretningsfører i Herning, er klar til at tage fat på arbejdet med styringsdialogen.\nSelvevalueringen går blandt andet på, om beboerdemo kratiet er velfungerende i afdelingen eller organisationen, og om beboersammensætningen er god. Og netop det kan godt være en diskussion værdig, mener Henrik Engstrøm: ”Der skal vi både i administrationen og i beboerdemokratiet være åbne og tage handsken op. Men selvfølgelig er det ikke sådan lige at sætte karakterer på sig selv. Der skal man måske ind og lave nogle undersøgelser blandt beboerne, og spørge hvordan de ser på det.”\nØkonomichef Henrik Engstrøm tror på, at dokumentationspakken vil rykke i forhold til samarbejdet med kommunerne.\nUnder alle omstændigheder har den lange forberedelse været nyttig, mener forretningsfører i Herning, Ebbe Johansson: ”Vi er klædt rigtig godt på til at gå i gang med arbejdet, når kommunerne bliver klar. Her er et område, hvor det virkelig har vist sig at være godt at være en del af store Lejerbo.”\nHvad skal der til,\nUdviklingen - voxpop\nfor at din bolig også er attrak Nu er jeg lige flyttet ind for en måned siden, men jeg savner et nyt køkken og nyt badeværelse. Men ellers er jeg ovenud tilfreds og kan ikke se, hvad der ellers mangler.\nLejligheden er sådan set god nok, men køkkenet skal skiftes. Det er gammelt, specielt komfuret. Der skal også være flere legepladser.\nLone Dørr, 37 år, Thisted\nDer skal laves noget bedre isolering, og det indebærer udskiftning af vinduespartier. Men ellers er det en ualmindelig attraktiv bolig, og jeg regner med, at min kone og jeg skal bæres herfra.\nLula Kiflay, 14 år, Holbæk\nPeer Lykke Hansen, 55 år, Galten\ntiv at bo i om 10 år? Der skal ske nogle væsentlige forbedringer, da husene er tilbage fra 50’erne. Men det er dyrt, og vil kræve huslejestigninger. Vi har et ønske om at få flere elevatorer og lukkede altaner, og små gårdhaver til lejlighederne i stueetagerne. Jeg har selv investeret i de forbedringer, jeg gerne vil have, men det vil da være dejligt med en større altan.\nMan skal blive ved med at vedligeholde lejlighederne. Det gamle inventar, som komfuret, skal skiftes ud. Vinduerne kommer der luft ind af, når de er lukkede, så de må gerne blive skiftet. Men ellers er jeg glad for at bo her.\nConnie Andersen, 63 år, Nakskov\nAvinash Lopez, 18 år, Thisted\nDer skal være rent og grønt. Det er lidt småt og ikke til større familier. Min bror og jeg har hver vores værelse, men min mor sover i stuen, og det er lige på grænsen. Så måske skal der være lidt mere plads. 13\nSune Filt, 19 år, Galten\nbeboerne TV: Beboerne på Belvederevej stod sammen og sagde: Nej, nu kan det være nok, fortæller forretningsfører Steffen Boel Jørgensen. TH: Afdelingsformand Elisabeth Dreijer Sørensen sagde i Lejlighedsvis: ”Det fællesskab, både børn og voksne oplever sådan et sted her, er rigtig meget værd. Derfor er det en skam, hvis denne slags oplevelser skal få folk til at søge væk herfra”.\nStolt af beboerne på Belvederevej I sensommeren 2009 var Belvederevej på alle spisesedler. En enkelt families chikane fik forretningsfører Steffen Boel Jørgensen til at tilbyde resten af afdelingens beboere midlertidig genhusning. Medieomtalen fik både statsministeren, justitsministeren og velfærdsministeren op af stolene.\nSteffen, både ministre og andre politikere var fremme og love, at de nok skulle se på det her område. Hvad er der sket?\nVille du træffe den samme beslutning om at tilbyde genhusning igen? ”Også i den grad! Undervejs kom vi i tvivl om, hvorvidt vi skulle have gået til offentligheden noget før. Den omtalte familie havde jo ikke boet der mange dage, før vi havde den første husordenssag. Jeg tror bare, at havde vi handlet før, var det os, der havde stået som dem, der havde begået overgreb. Men der trådte den fjerde statsmagt, det vil sige pressen, i karakter; ikke mindst fordi der var nogle beboere, der turde træde frem og tale deres sag fornuftigt og afbalanceret. Det var fornemt, synes jeg. Jeg får næsten en hel klump i halsen af at tænke på det.”\n”Intet. Det er dybt beskæmmende. Der er jo ingen, der siger, at vi skal have lynjustits, eller man skal give forretningsførerne diktatoriske beføjelser til at smide ud på må og få. Men det er indlysende, at noget må der ske. Vi skal have lavet om på principperne i forbindelse med den slags grove sager.”\nNu endte sagen fra Belvederevej jo godt. Hvad kan vi bruge den til i et større perspektiv? ”Sagen viser, at det hjælper, når man står sammen. Her var der netop et stort flertal af beboerne, mennesker fra hele verden, som stod sammen og sagde: ”Nu kan det være nok!” Og ikke bare stod sammen, men stod sammen på en måde, man kunne være bekendt. Det kunne lige så godt være endt i selvtægt. Men beboerne på Belvederevej, hold da kæft, de har fortjent Nobels Fredspris.”\nSå vi kan godt være stolte af dem? ”Ja, meget stolte endda. De gjort det så godt. Og det har de også gjort lige siden, ved at ville se fremad”, understreger Steffen.\nPris til ”Færre fjel & manglr” Renoveringsprojekter kan føre til andet og mere end nye vinduer og køkkener. I Kolding resulterede renoveringen af Munkebo ligefrem i en kommunikationspris.\n”Prisen blev fejret med lagkage til alle på byggepladsen. Der er jo fantastisk, at vi har kunnet gennemføre projektet med hele syv håndværksfag involveret”, fortæller en stolt Bent Jacobsen.\nLejerbo Kolding er ikke novicer, når det gælder store renoveringsprojekter. Derfor havde de tidligere oplevet, hvordan fejl og mangler i forbindelse med renoveringer kom til at koste både penge, tid og irritation. Det var den erfaring, der fik Lejerbo Kolding til sammen med Rambøll at iværksætte kommunikationsprojektet ’Færre fjel & manglr’.\nKlar kommunikation Ideen med projektet var at få skabt klare kommunikationsveje og flere sociale bånd mellem de mange håndværkere, der arbejdede med projektet. Når den enkelte håndværker ved, hvem der skal arbejde videre på opgaven, hvem der har stået for den foregående del og i det hele taget let kan komme i kontakt med de andre fag, så mindskes antallet af fejl og mangler betragteligt. Værktøjerne har været enkle: Korte målrettede møder, telefonlister, sociale arrangementer mv.\nGlade og tilfredse Resultatet af projektet blev så overbevisende, at Dansk Kommunikationsforening kvitterede med at tildele projektet Kom-prisen ’09. Organisationsformand i Lejerbo Kolding Bent Jacobsen fortæller, hvad prisen har betydet: ”Det var svært at få armene ned.” ”Men først og fremmest har vi opnået at begrænse fejl og mangler i den store renovering. Der er kommet meget få henvendelser til ejendomsfunktionærerne om håndværkere, der har svinet, glemt at komme eller har lavet deciderede fejl. Det sparer både tid og penge, og alle er langt mere glade og tilfredse.” ”Samtidig betød prisen, at vi har fået stor pressedækning. Det kan medvirke til at skaffe os skarpere priser fra håndværkerne i fremtiden, fordi de ved, at de ikke skal regne udbedring af fejl og mangler ind i prisen.”\nI 2009 fik Lejerbo et nyt værktøj til at få mere viden om både beboere og boligsøgende, nemlig online paneler. Et tiltag 900 brugere af hjemmesiden har benyttet.\n”Beboerpanelet er en del af vores nye hjemmeside, hvor de beboere, som har en profil, kan tilmelde sig. 3-4 gange om året sender vi en spørgeskemaundersøgelse pr. email ud til dem,” fortæller kommunikationskonsulent Terkel Kunding om panelerne, og fortsætter: ”Panelet skal være med til at vise, hvilke behov og ønsker vores beboere har inden for centrale emner. Hvis vi skal kunne forbedre vores boliger og service, skal vi vide, hvor vi skal sætte ind.”\nResultater kan overraske En af de første undersøgelser, panelet svarede på, var om at bo til leje, i stedet for at eje sin bolig: ”Jeg synes tit, man møder mange fordomme om at bo til leje – især i almene boliger. Med undersøgelsen ville vi se på nogle af de myter, der er på området.” ”Undersøgelsen viste, at der faktisk er en del, som aktivt vælger at leje, selvom de har råd til at eje en bolig. At bo til leje gør, at du hurtigere kan flytte eller måske bor så billigt til hverdag, at du har råd til et sommerhus,” fortæller Terkel Kunding om undersøgelsens resultater, der blev brugt i en artikel i Lejlighedsvis og desuden blev bragt i forskellige landsdækkende medier.\nKan bruges meget målrettet Et eksempel på, hvordan panelerne konkret kan anvendes, er det særlige Lejlighedsvis-panel. Her får de tilmeldte brugere tilsendt en undersøgelse, hver gang beboermagasinet udkommer. Gennem undersøgelsen får magasinets redaktion en indsigt i, hvad læserne mener om bladets indhold.\nTerkel Kunding: Du kan læse mere om Lejerbos paneler på www.lejerbo.dk under Mit Lejerbo\nFremtiden for panelerne begynder allerede at tegne sig for Terkel Kunding: ” Vi kommer til at se mere målrettede paneler. For eksempel om renoveringsprojekter, hvor beboerne i afdelingen kan tilmelde sig et panel og løbende give feedback på projektet. Statistikken viser, at interessen for at deltage er rigtig god, så det handler om at finde de paneler, som giver mening for vores beboere.”\nLidt over 175 Lejerbo-afdelinger har modtaget penge fra aktivitetspuljen i 2009, og de er blevet brugt meget forskelligt. Der er afdelinger, som har været på udflugter til Randers Regnskov, BonBon-Land eller ZOO. Året igennem har aktivitetspuljen sørget for, at der er blevet holdt et utal af sommerfester, jubilæumsfester, grillfester og julefester. Der er købt havemøbler, fodboldmål, planter og gadeflag. Nogle har fået springvand, andre et tv og andre igen har anskaffet sig en ’sludrebænk’. Og så er der selvfølgelig også afdelinger, som har startet klubber og aktiviteter. Her har aktivitetspuljen været startskuddet for fællesspisninger, malerklubber, petanqueturneringer og madklubber. I alt er der uddelt lige omkring 1 million kroner til arrangement er, som har været med til at skabe øget trivsel og rum for liv i boligområderne. Vi har snakket med formanden i en af de afdelinger, der har modtaget penge fra puljen; Poul Erik Jensen fra afdelingen Liselund i Vodskov nord for Aalborg.\nlidt mere socialt sammen her i afdelingen. I bestyrelsen håber vi på, at der kommer flere til fx vores afdelingsmøde fremover. Sådan noget som en sommerfest kan måske godt gøre, at der kommer flere til møderne, fordi vi lærer hinanden bedre at kende alle sammen.”\nVar festen blevet til noget, hvis ikke I havde fået pengene?\n”Det tror jeg ikke. Det bliver jo næsten gratis for vores beboere at komme med, og det gør en rigtig stor forskel. Det eneste de selv skulle have med var drikkevar er, og det betyder noget, at man får en gratis aften i byen. Hele ideen med en\naktivitetspulje er virkelig god. Var det ikke for puljen, så er jeg bange for, vi ikke kan holde fester som den her.\nDet er helt bestemt en stor hjælp med de penge, og hele ideen med en aktivitetspulje er virkelig god. Var det ikke for puljen, så er jeg bange for, vi ikke kan holde fester som den her. Og så får vi jo ikke noget hygge og samvær i en forholdsvis lille afdeling som vores.”\nI fik penge fra aktivitetspuljen i 2009 – hvad brugte I dem til?\nKunne I finde på at søge igen?\n”Vi holdt en sommerfest for vores beboere. Vi lejede en hoppeborg til børnene og et telt til alle vores gæster. Jeg vil tro, vi var en 25-30 stykker, og vi havde en alle tiders aften.”\n”Det kunne vi helt sikkert. Og vi ville nok bruge pengene på noget af det samme; en eller anden fest for vores afdeling. De, jeg har snakket med, er meget tilfredse, for de hyggede sig rigtig godt. Og folk var så flinke til at hjælpe med til festen. For eksempel var der en 6-7 stykker, der hjalp med at passe den store grill, vi lavede maden på. Og hoppeborgen var virkelig det store hit. De børn, der var med, så vi stort set ikke hele aftenen. Ja, de havde ikke engang tid til at spise!”\nHvad har det betydet for jeres afdeling at holde sådan en fest? ”Jeg synes, vi har fået lidt mere kontakt med nogle beboere, som vi ikke havde kontakt med før. Det er jo også derfor, vi holder sådan noget – for at få\nInitiativprisen 2009 Lejerbos initiativpris blev i 2009 tildelt afdeling 128-0 Gyldenrisparken i København for på enestående vis at gå forrest i arbejdet med at skabe miljøforbedrende og energibesparende boligområder. Festen, der blev holdt for pengene fra aktivitetspuljen, har givet et bedre fællesskab i afdelingen. På billedet ses afdelingsformand Poul Erik Jensen, der vinker til en af de andre beboere i afdelingen i Vodskov.\nAndenprisen gik til afdeling 154-0 Søparken i Køge. Spireprisen gik til afdeling 122-0 Højtoftevej i Thisted.\nDet kunne være hyggeligt med noget fælles grill eller lignende. Jeg mener ikke, der er nogen arrangementer i afdelingen. Jeg drikker kaffe med dem, der bor i opgangen, og så snakker vi om, hvad der foregår her og løser verdenssituationen.\nDaniel Christensen, 29 år, Holbæk.\nSynes du, det er vigtigt,\nbeboerne - voxpop\nat beboerne i afdelingen laver\nJa, det synes jeg. Der er stjernebingo, men tidligere var der også onsdagsklub, hvor vi ældre hyggede os med kaffe og spil, men det er der ikke mere. Beboermedarbejderen arrangerer spisning, og det er godt besøgt. Og så er vi et par ældre, der ringer til hinanden om morgenen for at tjekke, om vi er stået op, og så deler vi avisen.\nNej, jeg deltager ikke i andet end generalforsamlingen. Jeg har min omgangskreds inde i Galten, hvor jeg er født og opvokset, så det har jeg ikke behov for.\nAgnete Kirk, 86 år, Thisted\nVilly Sørensen, 77 år, Galten\nJa, det synes jeg. I den tid jeg har boet her, har der ikke været nogen aktiviteter, og jeg har kun mødt dem i min egen opgang. Dem fra de andre blokke kender jeg ikke. Hvis der nu kom nogle havebænke op, kunne det måske være, at man mødte de andre, og det kunne jeg godt tænke mig. Det kunne også være hyggeligt, hvis der blev arrangeret ture.\nJytte Fenne, 67 år, Bornholm\nAllan: Ja! Jeg er født og opvokset her, og i min barndom kunne vi hurtigt samle en masse børn og spille fodbold eller lege cowboy og indianer. Det ser man ikke i dag. Jeg savner, at der er flere aktiviteter, men når der bliver arrangeret ture til BonBonland eller Bakken, er der ikke nok tilmeldinger. Anders: Der er nogen, jeg kan lege med, og det er jeg glad for.\nJa, det synes jeg. Vi har tidligere haft bingo en gang om ugen, men nu er det kun en gang om året. Og det er mest for de ældre, som vi har en del af her. Jeg kunne ikke forestille mig selv at arrangere noget, for det plejer at være bestyrelsen, der står for det. Hvis der skulle være nogle nye aktiviteter, kunne det være sommergrill.\nAllan Andersen, 39 år Anders Andersen, 8 år, Nakskov\nTom Madsen, 53 år, Bornholm\nnoget socialt sammen?\nNyt boligsocialt projekt vandt integrationspris Integrationsministeriets integrationspris for by og boligområder gik i 2009 til det boligsociale projekt Hotspot. Siden slutningen af 2008 har Hotspot kørt i Lejerbo-afdelingen Akacieparken og på Sjælør Boulevard i Valby. Projektet er inspireret af et lignende initiativ i Rotterdam i Holland og har som mål at genskabe trygheden i udsatte boligområder.\nSusanne Vestergaard er tidligere medlem af Hotspotrådet, der en gruppe af beboere med kontakt til projektet, og nuværende afdelingsformand for Akacieparken. Her fortæller hun om arbejdet med Hotspot og den betydning, det har haft for Akacieparken.\nSusanne, hvad går Hotspot ud på? ”Kort sagt at skabe tryghed i et boligområde, hvor der er lidt uro i geledderne blandt de unge. Det gør man ved at få fat i de utilpassede unge, fx ved at ansætte gadeplansmedarbejdere, der skal få kontakt til de unge, skabe tillid og hjælpe dem på vej i en bedre retning. I alt har Hotspot ansat 4 opsøgende medarbejdere, som går rundt i boligområderne 5 dage om ugen. De har fx hjulpet unge i arbejde og taget hånd om familier, som trænger til hjælp.”\nHvorfor tror du Hotspot har vundet prisen og fået så meget omtale i forhold til de andre boligsociale projekter, der kører herude?\n”Hotspot er et nyt projekt, som er udviklet, fordi man har følt sig lidt på herrens mark over for de her grupper af unge. Man har ikke kunnet finde ud af, hvordan man får brudt fødekæden til de unges grupperinger, så man får fat i lillebrorgruppen, inden de også kommer ud i problemer. Og lige på dét område er Hotspot suveræn. En anden grund kan være, at andre projekter måske har et mere bredt fokus, hvor Hotspot udelukkende har fokus på at skabe tryghed.”\nHver aften stod de ude på gaden og mødtes med andre kliker, og nogle gange kom de i slåskamp. Men nu, efter bare et år med Hotspot, er der ro.\nDu siger, projektet har virket – hvordan kan i mærke det? ”Der er blevet ro! Og der har været uro før; vi har haft brande, og hver aften stod de ude på gaden og mødtes med andre kliker, og nogle gange kom de i slåskamp. Men nu, efter bare et år med Hotspot, er der ro. Gadeplansmedarbejderne har virkelig forhindret mange slåskampe, hærværk og ballade. Det er ikke, fordi de er politi eller noget, men de prøver at få de unge drejet 180 grader rundt. Og indsatsen kan måles; der har været tryghedsmålinger, som har vist, at der er 50 % større tryghed nu i forhold til før, projektet gik i gang. Og så skal det selvfølgelig også siges, at Hotspot ikke kan stå alene – det er jo en bred, boligsocial indsats herude, der begynder at give resultater.”\nHvad kræver det af en afdelingsbestyrelse, at projekter som Hotspot kører i afdelingen? ”Det vigtigste er, at man lægger en positiv ånd omkring projektet, ellers har de\nikke mange chancer. Ud over det så er det generelt dejligt at have dem. Vi kan komme til dem og sige: vi har nogen lillebror-problemer her, var det noget I kunne tage fat i? Og så går Hotspotmedarbejderne ind og tager sig af det enkelte barn og prøver at finde alternativer, så han får nogle succesoplevelser sammen med andre. Og så er det vigtigt, at man som bestyrelse fortæller Hotspot, hvor den er gal, og hvad vi observerer. De kan sagtens gå og se meget selv, men der foregår også ting, de ikke kan se. Og så er det os, der bor her, som kender det og går til dem. Det vigtige er, at vi ikke er Hotspots arbejdsgivere, vi er deres samarbejdspartnere. De er her for vores skyld, og det skal vi hele tiden huske. Jeg synes, det virker meget trygt, at de er her, og man ved, hvor man skal henvende sig. Man behøver ikke se på, at der er et barn eller en ung, der skejer totalt ud. Man ved, hvor man skal gå hen, og det synes jeg skaber stor tryghed.”\nHotspots gadeplansmedarbejdere har i løbet af projektets første år forhindret både slåskampe, hærværk og ballade, så der nu igen er ro i Akacieparken i Valby, fortæller afdelingsformand Susanne Vestergaard.\nUdlejning kræver en indsats Med finanskrise, arbejdsløshed og høje huspriser skulle man tro, at ledige almene boliger ville blive revet væk. Og at det dermed ville være en loppetjans at sidde med udlejningsopgaven i Lejerbo. Men faktisk kræver det både kreativitet og hårdt arbejde at få lejet de ledige boliger ud.\nUdlejningschef Anne-Sofie Thomsen understreger, at det gælder om at kunne spille på mange tangenter for at få udlejet de ledige boliger. 24\nÅbent hus og deltagelse i messer kan være med til at synliggøre Lejerbo, mener Charlotte Skibby, Kolding.\nfællesskabet ”Vi annoncerer desuden en del på internettet, og her har især Lejerbos egen hjemmeside givet gode resultater. Men også andre portaler og steder som Facebook har givet respons”, fortæller Anne-Sofie.\nSkal man finde forklaringer på udlejningsudfordringen i 2009, er der ifølge udlejningschef Anne-Sofie Thomsen to centrale problemstillinger: ”Vi ved, at mange af nybyggerierne har en høj husleje. Der får vi mange afslag begrundet i, at folk ikke har råd. Det samme gælder nogle af de steder, der har været igennem en dyr renovering. Med finanskrise, stigende arbejdsløshed og et fastlåst boligmarked har folk fx ikke kunnet sælge deres huse og flytte i lejlighed.”\nSagsbehandler Charlotte Skibby fra regionskontoret i Kolding fortæller, at det også gælder om at gøre Lejerbos boliger synlige lokalt: ”Vi er for eksempel på messer for at gøre opmærksom på Lejerbo. Og så snakker vi løbende om, hvad vi kan gøre for at leje den enkelte bolig ud. Lave åbent husarrangementer eller lignende.”\n”Et andet fænomen, der spiller ind i forhold til udlejningen, er beliggenheden. Hvis boligerne ligger i et tyndt befolket område, er der simpelthen ikke den store ansøgermasse.”\nSynlig mange steder\nSelv om udlejningsopgaven altså ikke er blevet mindre i 2009, betyder det ikke, at medarbejderne bare laver mere af det samme: ”Det er en voksende opgave at sikre fuld udlejning, så vi må være mere proaktive, tage flere midler i brug og udvikle os hele tiden. Men i takt med at boligerne bliver renoveret, får vi også endnu bedre boliger at tilbyde, og det gør selvfølgelig opgaven endnu sjovere”, slutter Anne-Sofie Thomsen.\nTomme lejemål betyder jo tabte penge for afdelingens øvrige beboere. Derfor tager medarbejderne i Lejerbos fællesudlejning og på regionskontorerne mange midler i brug for at få lejet boligerne ud. Det kan være ved at nedsætte huslejen for en periode, sende tilbud ud til 75 ansøgere i stedet for 25 eller ved at annoncere i aviser.\nUdviklingen i ledige boliger\nHovedstadsregion Region Holbæk\nRegion Næstved Region Kolding\nRegion Aalborg Region Herning\nHele landet 0 januar 2010\nIndkøbsaftaler bliver brugt – og giver besparelser I 2009 er der indgået en lang række pris- og indkøbsaftaler mellem Lejerbo og diverse leverandører. Indkøbschef Peter Aalborg Jensen fortæller her om aftalerne, og hvordan de skal bruges. På hvilke områder er der indgået aftaler i 2009? ”De største aftaler er på energiområdet, og så går de ellers der nedad. Lige fra almindelige driftsvarer som hårde hvidevarer, elpærer, printerpapir og el-artikler til legepladser.”\nHvorfor er det de områder? ”Vi har taget dem, hvor vi har de største udgifter først. Ellers er aftalerne indgået via varmemestre, driftschefer og lokalinspektører, der har sagt: ’Kunne det ikke være interessant at se på det her?’ Og det har vi så gjort fx med blandingsbatterier og toiletter. Lige nu er vi i gang med en licitation på køkkener. I løbet af en 4-årig periode skal vi udskifte 3.000 til 3.500 køkkener, og vi er ved at lave en rammeaftale, som formentlig bliver med 3 forskellige køkkenproducenter. Når vi så skal have nye køkkener, skal vi ikke ud i et EU-udbud, men kan gå ind på rammeaftalen og vælge et køkken, og så er prisen givet på forhånd.”\nHvordan skal indkøbsaftalerne bruges? ”Når vi har indgået aftaler, bliver de offentliggjort, hvor medarbejderne ser dem. Varmemestrene får hver måned desuden en oversigtsliste tilsendt, som også ligger på www.lejerbo.org, hvor beboerdemokrater kan se den. Målet er, at der skal være så meget selvbetjening som muligt, så den, der skal købe ind, selv kan gå ind på listen og ringe til vores leverandør. De ved på forhånd, at der ligger en aftale med Lejerbo, som vi handler under. Og så kører det jo helt af sig selv.”\nHar du et bud på, hvor meget vi sparer på aftalerne?\nEt eksempel på en prisaftale er aftalen med Electrolux. Her kan Lejerbo fx købe et komfur til 2.600 kroner, man som privatperson skal give mere end det dobbelte for.\n”Vi kan ikke vide, om der er købt mere eller mindre end de foregående år, men hvis vi forudsætter, at mængden af indkøb er cirka den samme som tidligere, og at aftalerne er blevet brugt, så har Lejerbo sparet mellem 25 og 30 millioner. Vi kan kun sjusse os frem til tallet, men mit indtryk er, at aftalerne bliver brugt. Det bliver også bekræftet af leverandørerne, der kan mærke, at Lejerbo handler mere hos dem.” 26\nårets gang i Lejerbo På www.lejerbo.dk har vi lagt årets historier ind på et Danmarkskort – her kan du se hvilke historier, der har været bragt fra din region!\n• foto: arkiv •\nHvis det virker, så gør mere af det Der er nu for alvor kommet skub i Lejerbos boligsociale projekter rundt om i hele Danmark.\nEt af de steder, hvor det boligsociale arbejde er veletableret og nu kan begynde at høste frugterne af det store arbejde, er i Brøndby Nord. Her har de forskellige projekter under helhedsplanen kørt i to år, og der har især været fokus på to ting: ”At forbedre Brøndby Nords image er en meget stor del af projektet. Vi diskuterer løbende, om vi skal invitere folk udefra med til vores arrangementer. Ud fra et økonomisk perspektiv skal man ikke, men imagemæssigt og socialt, så virker det jo godt,” siger Søren Thiessen, boligsocial medarbejder i Brøndby Nord og fortsætter: ”Den anden del er, at hvis man vil arbejde med de familier, der bor her, så må man arbejde med deres børn først. Når familierne så har fået tillid til at det, der foregår omkring børnene, virker, så kan man gå videre med næste\ngeneration. Og det vil jo sige, at den første periode meget har handlet om arbejdet med børn og unge.”\nSucces kræver grænser Når snakken falder på, hvorfor de mange boligsociale tiltag i Brøndby Nord virker, så har den tidligere afdelingsformand Bjarne Andersen en klar holdning: ”Vi har meget tidligt været klar på, at det her ikke er en sagsbehandlende enhed. Der er mange, der falder ned i den grøft. Vi har afgrænset vores egen opgave og været tydelige i forhold til, hvordan man opfører sig, og hvordan man ikke opfører sig. Og så har vi en filosofi, der er rimelig enkel: Når noget virker, så gør mere af det – og hvis noget ikke virker, så prøv at gøre noget andet!” Det kan være svært at måle på boligsociale\nprojekters succes. Men Søren, der arbejder med beboerne hver dag, kan se resultaterne: ”Jeg er ret sikker på, at karaktererne på den nærliggende folkeskole er steget i forhold til tidligere. Der er virkelig nogen, der er begyndt at lave deres lektier. Det er blevet ok at bruge tid på at lave dem. Det var det ikke før, der var det sjov og ballade. Og så er der ingen tvivl om, at den etniske del af beboerne, som måske i mange andre sammenhænge kan føle sig trængte i samfundet, de har taget det her fælleshus og dets aktiviteter til sig og bruger det”.\nMindre ballade og en lys fremtid Også når det gælder ballade og hærværk, er der fremgang at spore: ”Brøndby Nord er ikke et sted, som har været kendetegnet ved store konflikter. Det er svært at sige, om vi havde set mere ballade, hvis vi ikke havde fælleshuset og\n”Kommunen har bedt om, at vi stiller flere containere op til pap, for de er overfyldte hver gang, kommunens folk kommer og tømmer dem. Før lå der en halv meter affald inden for døren hver dag, når vores folk kom herind. Det gør der ikke i dag – her er jo pinligt rent,” fortæller Søren Thiessen om Brøndby Nords genbrugsstation. Tidligere afdelingsformand Bjarne Andersen, tv og medarbejder Søren Thiesen , tv.\nhelhedsplanen, men vi har det i hvert fald ikke nu, og jeg tror også, at vi har set mindre hærværk i forhold til tidligere. Ikke fordi det har været ekstremt før, men vi har da haft affaldsafbrænding og graffiti,” fortæller Bjarne Andersen. Helhedsplanen og det boligsociale projekt i Brøndby Nord løber minimum et par år endnu, men den afgåede afdelingsformand har allerede gjort sig tanker om projektets fremtid: ”Jeg mener, at man kan gå ind og styrke den boligsociale indsats via den nye styringsreform. Hvis kommunerne er med på at bruge den på den måde, vel at mærke! Vi har taget initiativ til nogle indledende drøftelser med borgmesteren om, hvor vigtigt det er at kigge ud over matriklerne i det boligsociale arbejde – at se på det tværgående arbejde mellem boligafdelingerne. For det SKAL gå på tværs for at have en effekt, ” slutter Bjarne Andersen.\nfællesskabet - voxpop\nDeltager du i Ja, og jeg vil gerne ind i bestyrelsen, men det er svært at komme ind. Det er vigtigt med indvandrere i bestyrelsen, når der bor så mange her. Men måske kommer jeg ind senere.\nJa, jeg kommer til afdelingsmøderne, for der er en større renovering under planlægning, og jeg vil gerne se, hvordan det skrider frem, og hvad det kommer til at koste. Og så deltager jeg også i nogen af aktiviteterne som banko.\nHusni El Khatib, 50 år og Aida Nasser, 39 år, Holbæk.\nEsben: Det nytter nok noget, og hvis der dukker noget op, kunne det godt være, jeg ville interessere mig. Christina: Det kunne være en legeplads, som der ikke er, men burde være. Men vi er glade for at bo her, for vi har en fantastisk udsigt over havnen.\nChristina Lykke Larsen, 25 år, Esben Kofoed, 24 år og Felix Lykke Kofoed-Larsen 8 måneder, Bornholm\nBente Jensen, 73 år med barnebarnet Annina, Holbæk.\nDirch Dahl, 23 år, Nakskov\nNej, det gør jeg ikke. Jeg har kun boet her i et år, og har endnu ikke deltaget i beboermøde. Men jeg kunne godt finde på det, man skal aldrig sige aldrig.\nJa, det gør jeg. Jeg er kasserer i bestyrelsen, for jeg kan simpelthen ikke lade være. Jeg er gammel filialdirektør i en bank, så der skal være orden i tingene. Jeg har endda været på et kursus med Lejerbo i Vejle.\nNej, det gør jeg ikke, da jeg ikke har boet her så længe, men jeg har tænkt mig at melde mig ind. Der er mange ting, der kan forbedres, og man skal selv gøre en indsats og blande sig for at gøre en forskel.\nKeld Ulriksen, 70 år, Bornholm\nTommy Rode Jensen, 50 år, Thisted\nMan lærer hele livet Lejerbo har startet sin egen lederuddannelse møntet på de mange mellemledere. Første hold kursister bestod af driftschefgruppen, og de blev færdige med uddannelsen i november. HR- og sekretariatschef Mette Møllerhøj og en af deltagerne, Kurt Kastbjerg Gundersen, har gjort sig nogle tanker om uddannelsen.\nEt af de områder, Lejerbos visioner har fokus på, er medarbejderne. Derfor har det været helt naturligt for Mette Møllerhøj at arbejde med den meget væsentlige og krævende rolle som mellemleder: ”Mellemlederne er defineret som driftschefgruppen og lokalinspektørerne. Deres arbejde falder i to hovedgrupper: Sager og projekter vedr. ejendomsdrift og personaleledelse. Kursisterne er ledere for mange medarbejdere, og det er utrolig vigtigt, at ledelsesopgaven prior iteres højt. Medarbejderne skal opleve, at de bliver set, hørt og forstået – at deres arbejde værdsættes.”\nRelevant læring På lederuddannelsen, der kører i samarbejde med Niels Brock Kompetencecenter, er der undervisning og praktiske øvelser inden for emner som typeforståelse, kommunikation, ledelsesstile og samarbejde, og der er ikke tvivl om, at de ledere, der har taget uddannelsen, kan bruge den: ”Det kan sagtens omsættes til hver dagen. Uddannelsen tager udgangspunkt i værdibaseret og situationsbe-\nHR- og sekretariatschef Mette Møllerhøj (tv.) og Kurts Kastbjerg Gundersen (th.) er enige om, at Lejerbos lederuddannelse er med til at klæde mellemledergruppen endnu bedre på til deres job.\nstemt ledelse, som meget handler om at ændre holdninger. Grundlæggende planlægning og styring og det at sætte sig synlige mål i hverdagen er nogle af de værktøjer, vi har fået med fra kurset. Det betyder, at vi, sammen med vores team af ejendomsfunktionærer og administrativt personale, kan tage de\nproblemer, der kommer og løse dem på baggrund af de værdier, som er beskrevet i Lejerbos visioner,” siger en af deltagerne, driftschef Kurt Kastbjerg Gundersen fra Aalborg. Også Mette Møllerhøj er sikker på, at uddannelsen er brugbar: ”Deltagerne får redskaber til at gå ind i nogle situationer, hvor de før måske ville have lukket øjnene. Og så får problemet jo bare lov at vokse. Værktøjerne giver tryghed i forhold til deres job. Og måske også en synlighed i forhold til, at vi anerkender, at den slags også er en del af deres job. At vi vedkender de to ben i deres funktion: Drift OG personaleledelse.”\nHvorfor lige en lederuddannelse? Alle driftschefer og lokalinspektører i Lejerbo skal tage lederuddannelsen, og ud over at give mellemlederne en række ledelsesværktøjer er der også en anden årsag til uddannelsen: ”Vi gennemførte en trivselsundersøg else blandt ejendomsfunktionærerne i Lejerbo, og den viste, at noget af det,\nsom gav dårlig trivsel på arbejdspladsen, var, hvis der var for lidt fokus på ledelsesopgaven i det lokale led. Vores lokalinspektørordning er lavet for at få ledelsen derud, hvor der faktisk er medarbejdere, der har brug for noget ledelse,” forklarer Mette. Og tilbage i hverdagen er der ingen tvivl om, hvilke kompetencer der især har været nyttige for Kurt Gundersen: ”Som driftschefer træffer vi dagligt mange beslutninger og har en bred kontaktflade til både myndigheder og leverandører, og vores tilgang til beboere og medarbejdere betyder rigtig meget. Derfor synes jeg, at arbejdet med typeforståelse – at vi har forskellige kulturer i Lejerbo – har været meget brugbart. At praktisere moderne, værdibaseret ledelse er også at have respekt for det, som har værdi for andre, ligegyldig om de er beboere, medarbejdere eller beboerdemokrater.” Hold to på lederuddannelsen, der består af lokalinspektører og administrative medarbejdere, afslutter lederuddannelse i maj 2010. Derefter mangler kun hold tre, der udelukkende består af lokalinspektører.\nLejerbo har fået sit første personalepolitiske regnskab. Regnskabet giver et billede af, hvordan personalesituationen i Lejerbo ser ud og belyser væsentlige dele af personaleområdet. Administrerende direktør Palle Adamsen fortæller her om det personalepolitiske regnskab.\nPalle Adamsen glæder sig over de gode resultater i Lejerbos personalepolitiske regnskab. 34\nPalle, hvorfor skal Lejerbo have et personalepolitisk regnskab? ”Fordi det er medarbejderne, vi lever af. Så det at vide noget om vores personale, og hvad de skal kunne, og hvordan de har det med virksomheden, er helt afgørende for os.”\nHvad kan lederne bruge regnskabet til? ”Lederne kan se på nogle helt kontante områder som fravær og sygehyppighed. Indikatorer på, om der er trivsel på denne her arbejdsplads eller det modsatte. Og de kan se, at vi har medarbejdere, som er modne og som har høj anciennitet. Det gælder både de administrative medarbejdere og - lidt overraskende for mig – også vores ejendomsfunktionærer. Det kan jo betyde, at det er en god arbejdsplads, som giver medarbejderne værdi og faglige udfordringer. Det kan også være udtryk for, at det er en tryg arbejdsplads. Og det kan måske betyde, at vi godt kan udfordre vores medarbejdere noget mere.”\nHvad kan man som medarbejder bruge sådan et regnskab til? ”Til at få et kig ind i den her store virksomhed med mange kolleger. Der begynder at være andre typer af medarbejdere, end der har været tidligere, fx flere boligsociale medarbejdere og vores lokalinspektører. Og så kan man bruge den til at se sig selv i den her store sammenhæng.”\nEr der noget ud over ancienniteten, der har overrasket dig ved det her første regnskab? ”Nej, men der er noget, der glæder mig: Det glæder mig, at vores sygefravær er så lavt, og at vi ligger lavt, når det gælder sådan noget som arbejdsulykker. At vi håndterer sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen fornuftigt. Og så glæder det mig, at der er en udvikling i antallet af lokalinspektører.”\nEr der noget, vi skal være særligt opmærksomme på? ”Jeg tror, at vi skal være meget opmærksomme på, at vi er en organisation, der har en høj anciennitet og et forholdsvist højt aldersgennemsnit. Det giver en udfordring i forhold til generationsskifte, så vi skal være opmærksomme på at kunne rekruttere unge mennesker, at være en attraktiv arbejdsplads for dem også.”\nHvad er grunden til, at det lige blev i 2009, at Lejerbo fik sit første personalepolitiske regnskab? ”Det er en udløber af, at vi i visionerne har sagt, at vi vil sætte fokus på medarbejdere og på at være en attraktiv arbejdsplads. Derfor er det selvfølgelig vigtigt at kunne dokumentere, at vi faktisk lever op til visionerne.”\nLejerbo har ca. 175 administrativt ansatte. Den typiske ansatte er en kvinde i 40’erne, der har været i Lejerbo knap 9 år. Der er ca. 500 lokalt ansatte i Lejerbo. Her er den typiske ansatte en mand mellem 40 og 60 år, som har været i Lejerbo i 8 år.\narbejdspladsen - voxpop\nHvad synes du kendetegner Det er en fantastisk arbejdsplads, og jeg er lidt af en nøglefigur. Hvis nogen ikke ved, hvordan de skal løse et problem, kommer de til mor Karen, og det giver en masse sjove arbejdsopgaver. Jeg løser alt fra rottebekæmpelse til ansættelse af medarbejdere.\nJeg har set udviklingen siden 1976, hvor jeg startede i Lejerbo. Der er godt arbejdsmiljø og gode uddannelsesmuligheder. Men efterhånden er det også blevet mere stressende, da der er kommet mere arbejde. Det betyder, at der er mindre kontakt til beboerne og jo mindre kontakt, desto flere problemer får vi.\nDet er en fleksibel arbejdsplads med frihed under ansvar. Der er god stemning og gode kolleger, og vi respekterer hinanden og hinandens arbejde. Der er ikke to dage, der er ens, for jeg har alsidige arbejdsopgaver, og vi hjælper hinanden. Vi er også gode til at være sociale uden for arbejdstiden, og det giver en god jargon.\nHelle Knudsen, sagsbehandler, 38 år, Aalborg\nSvend Erik Jensen, varmemester, 63 år, Birkevænget i Nakskov\nKaren Pedersen, sekretær, 52 år, Aalborg\nDet er udvikling og travlhed. Og nytænkning; man prøver hele tiden at tænke fremad, og der er mulighed for personlig udvikling.\nBørge Hjelmar, driftschef, 57 år, Næstved,\nDer er en utrolig adspredelse i arbejdsopgaver. Det har været svært at omstille sig fra fabriksarbejde til gårdmand på grund af de menneskelige udfordringer – jeg skal kommunikere med meget forskellige mennesker, der hver skal tackles forskelligt. Jeg har aldrig lært så meget om mennesker på så kort tid. Men det er en fantastisk arbejdsplads med en god chef og gode kolleger. Vi, alle gårdmændene i Thisted, er også begyndt at holde kvartalsmøder, så vi lærer hinanden bedre at kende.\nDer er ikke to dage, der er ens, og det er det, der gør det sjovt. Vi sidder med alt lige fra ventelister til advokater under fraflytning. Og så er der et godt arbejdsmiljø og gode kolleger.\nErik Christensen, Gårdmand, Havrevej/Højtoftevej, Thisted\nHelle Dam Larsen, sagsbehandler, 43 år, Næstved\nLejerbo som arbejdsplads?\nOverskuddet for 2009 blev på 15,5 mio. kr. Resultatet sammensættes af et overskud på rentemarginalen på 16,8 mio. kr., nettodriftsindtægter på 0,3 mio. kr. samt nettoekstraordinære udgifter på 1,6 mio. kr. Diskontoen har i perioden marts 2009 og til årets udgang været 2 % eller mindre. Lovgivningen foreskriver, at indeståender skal forrentes med diskontoen minus 2 %. Det betyder, at der i denne periode ikke har været løbende forrentning af afdelingers og organisationers indestående. Der er således løbende tilskrevet 1,4 mio. kr. i rente. Herudover er der tilskrevet 0,9 mio. kr. i særlige tilskud. I forbindelse med årsregnskabet har Lejerbos hovedbestyrelse besluttet at udlodde yderligere 29,3 mio. kr. Beløbet er fordelt efter en vægtning af indestående og antallet af lejemål og er tilskrevet de enkelte organisationer pr. 31. december 2009. Der er således sket en forrentning af afdelingers og organisationers indeståender med 4,0 %. Bestyrelsen besluttede herudover, at der, af årets overskud, ekstraordinært henlægges 10 mio. kr., som skal anvendes til hjælp i nødlidende afdelinger.\nEtablering af aktivitetspulje og midler til kunstfond Udover konsolidering er det besluttet at anvende 1 mio. kr. til en aktivitetspulje, som kan tildeles afdelinger efter ansøgning. Det er desuden tidligere besluttet at anvende forrentningen af en del af egenkapitalen til fort-\nsat sikring af tilskud til kunst i afdelingerne. Beløbet udgør for 2009 180.000 kr. Egenkapital Pr. 1. januar 2009 udgjorde arbejdskapitalen 155,7 mio. kr. Med et overskud på 15,5 mio. kr., afgang i form af tilskud på 4,0 mio. kr. kan arbejdskapitalen pr. 31. december 2009 opgøres til 167,3 mio. kr., opdelt i en bunden arbejdskapital på 51,9 mio. kr. og en disponibel arbejdskapital på 115,4 mio. kr. Den samlede egenkapital udgør pr. 31. december 2009 175,1 mio. kr. Ændring af regnskabsmæssigt skøn I 2009 er skøn for indtægtsførsel af mindre forbedringssager ændret. Disse har tidligere været\nindtægtsført ved sagens afslutning. Fra og med 2009 sker der i stedet en indtægtsførsel i takt med sagens fremdrift. Dette har i 2009 betydet, at indtægterne for forbedringssager er 2,3 mio. kr. højere end de ville have været, efter det tidligere skøn. I øvrigt henvises til afsnit om regnskabspraksis.\nAdministrationsbidraget for 2010 udgør 2.916 mod i 2.844 i 2009. Set over de seneste fem år ligger udviklingen i administrationsbidraget på niveau med nettoprisindekset, hvilket er bestyrelsens målsætning for dette område.\nPå indtægtssiden forventes der, i lighed med de seneste år, begrænset honorar fra nybyggeriet. Endvidere er indtægterne fra forbedringsarbejder, som tidligere nævnt, behæftet med stor usikkerhed mht. tidspunktet for indtægtsførsel på grund af de store renoveringsprojekter.\nOverskuddet forventes i 2010 at blive på 5,8 mio. kr. Det forventede overskud, som alene består af resultatet af kapitalforvaltningen, er beregnet ud fra et forventet afkast af likvidbeholdningen på 4,0 %. Lovgivningen medfører, at der fra og med 2010 skal ske fuld forrentning af afdelingers indeståender. Herefter kan Lejerbo alene konsolideres med afkast af egne midler. Der kan omvendt ikke foretages udlodning eller hensættelser til fælles formål.\nEndvidere har den seneste økonomiske udvikling betydet, at inflationsforventninger er faldet væsentligt. Det betyder, at nettoprisindekset fremover ikke kan forventes at stige i så stort omfang, som det hidtil har været tilfældet. Begge forhold gør, at målsætningen om at overholde nettoprisindekset kun kan overholdes, såfremt der findes supplerende indtægter eller foretages effektiviseringer. Begge dele er indarbejdet i Lejerbos forretningsstrategi for 2009 og fremad, hvor der i høj grad satses på kontrolleret vækst samt etablering af nye indtægtsområder. Det er således målet, at der gennem deltagelse i udbud og samarbejde sker en stadig forøgelse af antallet af administrerede lejemål, uden at det fører til en forholdsmæssig stigning i medarbejderstyrken. Endvidere er det målet at etablere nye forretningsområder, der dels kan tilføre Lejerbos kunder øget værdi, dels kan skabe nye indtægtsmuligheder for Lejerbo. • foto: arkiv •\nRegnskab - resultatopgørelse RESULTATOPGØRELSE\nUDGIFTER ORDINÆRE UDGIFTER Bestyrelsesvederlag m.v.\nKontorholdsudgifter (inkl. IT-drift)\nPersonaleudgifter Forretningsførelse - administration ungdomsboliger\nBRUTTOADMINISTRATIONSUDGIFTER Tilskud til afdelinger Renteudgifter (inkl. kurstab på obligationer m.v.)\nSAMLEDE ORDINÆRE UDGIFTER EKSTRAORDINÆRE UDGIFTER Ekstraordinære udgifter\nUDGIFTER I ALT Overskudsfordeling: Henlæggelse til arbejdskapitalen\nINDTÆGTER ORDINÆRE INDTÆGTER Administrationsbidrag: Afdelinger i drift, hovedaktivitet\nByggesagshonorar, forbedringsarbejder m.v. Diverse indtægter\nSAMLEDE ORDINÆRE INDTÆGTER EKSTRAORDINÆRE INDTÆGTER INDTÆGTER I ALT\nAdministrationsbidrag, afdelinger i drift Andet støttet boligbyggeri\nLovmæssige gebyrer m.v.\nRenteindtægter inkl. kursgevinster\nRegnskab - balance AKTIVER\n2008 (1.000 kr)\nANLÆGSAKTIVER MATERIELLE OG IMMATERIELLE ANLÆGSAKTIVER Administrationsbygninger Kontantværdi pr. 1/10 2008 86.850 t.kr.\nANLÆGSAKTIVER I ALT FINANSIELLE ANLÆGSAKTIVER Lån til afdelinger\nFINANSIELLE ANLÆGSAKTIVER I ALT ANLÆGSAKTIVER I ALT OMSÆTNINGSAKTIVER\nForudbetalte udgifter Tilgodehavende renter m.v. Værdipapirer/obligationsbeholdning Likvide beholdninger\nEGENKAPITAL I ALT LANGFRISTET GÆLD Prioritetsgæld, administrationsejendomme\nLANGFRISTET GÆLD I ALT KORTFRISTET GÆLD Organisationer/afdelinger i drift Afdelinger/sideaktiviteter\nKORTFRISTET GÆLD I ALT PASSIVER I ALT\nBeretning og regnskab er et sammentræk af ÅRSREGNSKAB 2009. Det specificerede regnskab inkl. noter, regnskabsberetning, regnskabspraksis samt sideaktivitetetsregnskaber kan rekvireres ved henvendelse til hovedkontoret.\nLejerbos hovedkontor Gl. Køge Landevej 26\nFax: 38 12 10 57\nFax: 38 12 13 97\nFax: 38 12 10 98\nOmråder: Faxe, Guldborgsund, Lolland,\nNæstved, Stevns, Vordingborg.\nOmråder: Borgergården, København.\nHolbæk Labæk 15\nFax: 38 12 13 76\nFax: 38 12 10 91\nFax: 38 12 14 74\nOmråder: Holbæk, Kalundborg,\nOdsherred, Skælskør, Stenlille.\nOmråder: AB Rødovre, Bornholm, Brønd-\nOmråder: Frederikshavn, Hadsund, Jam-\nby, Frederiksberg, Gentofte, Gladsaxe,\nLokalkontor i Brøndby\nGlostrup, Hvidovre, Høje-Tåstrup, Køge,\nRanders, Sejlflod, Skørping, Thisted,\nmerbugten, Møldrup, Norddjurs, Odder,\nTlf.: 70 12 13 10 3\nFax: 38 12 13 55\nFax: 38 12 11 45\nFax: 38 12 14 16\nHuginsvej 1 C\nOmråder: AB Rødovre, Allerød,\nOmråder: Brande, Galten, Herning, Hol-\nBorgergården, Bornholm, Brøndby,\nstebro, Struer og Lemvig, Skjern, Trehøje.\nFarum, Fredensborg, Frederiksberg,\nFax: 38 12 14 93\nFrederiksborg, Frederiksværk, Gentofte,\nGladsaxe, Glostrup, Helsingør, Hvidovre,\nOmråder: Allerød, Farum,\nHøje-Tåstrup, København, Køge, Lyngby,\nFredensborg, Frederiksborg, Frederiks-\nRødovre, Rudersdal, Slangerup.\nværk, Helsingør, Rudersdal, Slangerup.\nFax: 38 12 14 40 E-mail: kolding@lejerbo.dk Områder: Bogense, Børkop, Grejs, Horsens, Kolding, Nyborg, Tinglev, Vejle.\nRepræsentantskabets medlemmer Hovedbestyrelsen\nRobert Juhl (B) Arne Grim (B) Jørgen Topsøe (R)\nBent Bundgaard (F) Kenneth Høfler (B) Gunnar Sørensen (B) Jan Hyttel (B) Erik Gemmer (B) Bjarne S. Hansen (B) Aksel Borresen (B) Helle Worm (B) Anny Borch Jensen (B) Erik Fallesen (F) Knud-Erik Hansen (F) Lilian Mortensen (B) Lars Bak (B) Inge Skov Hansen Freddy Kvist\nConnie Andersen (B) Gunnar Wolmer (B)\nBørge Olsen (F) Leo Christensen (B)\nErik S. Baastrup (B) Lona Fernandez Ruiz (B) Anders Kaare Frederiksen (B) Poul Erik M. Rasmussen (K)\nAase Sønderby (B) Orla Mouritsen (B) Erik Esager (R)\nAnnie Smith (B) Stig Svensson (B)\nTorben R. Thomsen (B)\nMøldrup Anette Andersen (B) Børge Møller (B)\nGrethe Pedersen (B) Karl Stausholm (B)\nFrederiksborg Bruno Vilborg (B) Karin Persson (B) Anne-Lise Marcussen (B)\nVagn Andersen (B) Marian Mortensen (B)\nBent Thyge Nielsen (B) Henrik Ewald (B)\nArbejdernes Boligselskab i Rødovre\nInge Larsen (B) Jytte Jensen (B) Birgit Elisabeth Petersen (B)\nHarriet Søndberg (B) Michael Kaadtmann (B)\nNorddjurs Ivan Hammer Sørensen (R) Inge Hundborg (B)\nHvidovre Bjørn Mouritzen (B) Michael Madsen (B) Eva Clasen-Nyqvist (B) Søren Rosenlund Larsen (B) Kirsten Jacobsen (B) Benny Henriksen (B) Eva Olsen (B)\nNyborg Erlind Rasmussen (B) Jens Pors Jensen (B)\nStevns Mogens Tolstrup Christensen (F) Sussi Oettinger (B)\nStruer/Lemvig Sally Jensen (B) Mangler pt. 1 repræsentant\nThisted Eigil Knudsen (B) Heidi Foss Petersen (B)\nPeer Lykke Hansen (B) Jane Filt (B)\nTage Clausen (B) Asker Brask (B) Mogens Hamburger (B)\nGert Sørensen (B) Lona Schunck Rasmussen (B) Aase Løvenholdt (B) Lene Henriksen (B) Roy E.W. Strange (B) mangler p.t. 1 repræsentant\nElisabeth Mikkelsen (B) Hanne Haugen (B)\nMogens W. Gertz (B) Anders Petersen (B)\nBirgit Stokbro (F) Walter Sørensen (B)\nNiels Krøyer (B) Karl Erik Pedersen (B)\nPreben Senniksen (K) Johs. Evald Olsen (B)\nKirsten Grarup Pedersen (B) Carl Ejler Holm (R)\nLeif Schwartz (B) Jørgen Brangstup (k)\nBent Jacobsen (B) Bruno Kjær (B) Harry Larsen (B) Pia Thomsen (B) Ole Christensen (B) Carsten Møller (B) Kristian Kruse (K)\nCarsten Gylling (B) Frantz Thaning (R) mangler p.t. 1 repræsentant\nBrian Eriksen (K) Birger Brix (B) Birte Juul Pedersen (B) Arne Christensen (B)\nAsmus Sørensen (B) Poul Erik Traulsen (B) Tommy R. Mortensen (B)\nGrejs John Refsgaard (K) Kaj Bo Pedersen (B)\nKnud-Erik Christensen (B) Joan Pedersen (B) Bjarne Andersen (B) Lizzi Lykke Jeppesen (B) Michael Buch Barnes (B) Jørn Møller Jensen (B) Malan Hentze (B)\nAnnette Bæk (B) Grethe Kock (B)\nHelge Winberg (B) Rene Jan Schmidt (B)\nAne-Marie Harringer(B) Erik Pedersen (B) Leif Bønding (K)\nFaxe Winnie Købke (B) Bent Kunding (B) Anne Marie Leit (B)\nHadsund Rita Jensen (B) Ronny Thomsen (R)\nHolbæk Bent Sode Hansen (B)\nTinglev Harald Søndergård (F) Preben Nielsen (B)\nConny Birkholm (B) Jørn Larsen (B) Eigil Storm (K)\nPer Yderholm (F) Joan Jensen (K) Flemming Grandal (B) Bjarne West (B) Youssef Senounou (B) Mariann Jensen (B) Bodil Lehrmann (B) Kirsten Bjørton (B) Sus Led (B) Kim Moesgaard (B) Mohammed Aslam (B) Marianne Jørgensen (B)\nGitte Gensmann (B) mangler p.t. 1 repræsentant\nRobert S. Rasmussen (B) Connie Bjørnsholm (B)\nMogens Plesner Mathiasen (B) Jørgen Knudsen (B) mangler p.t. 1 repræsentant\nSejlflod Jørn Boye Pedersen (R) mangler p.t. 1 repræsentant\nK\t=\tKommunalt udpeget B\t=\tBeboervalgt F\t=\tUdpeget af forretningsførerorganisationen R\t=\tUdpeget af boligorganisationens repræsentantskab\nHovedbestyrelsen Bent Bundgaard Indtrådt første gang: 1-6-2000\nKenneth Høfler Indtrådt første gang: 12-5-1997\nHelle Worm Indtrådt første gang: 15-5-2007\nJan Hyttel Indtrådt første gang: 12-5-2009\n• foto: Jakob Levesen •\nInge Skov Hansen (administrativt personale) Indtrådt første gang: 6-4-1982\nOm årets kunstner Årets kunstner er Adrian R. Perdomo. Billedet på forsiden af Lejerbos beretning 2009 hedder ”Direction”, altså ”Retning”. Som mange af Adrians andre billeder fortæller det om mennesker og de ruter, de bevæger sig ad i livet. Ved at arbejde med mange transparente lag, opstår der en slags vinduer til en verden befolket af mennesker og dyr. Fladen modelleres op af flere adskilte, men alligevel relaterede flader. På den måde opstår der en naturlig forbindelse mellem det\nAdrian R. Perdomos billede, som ses delvist på forsiden, ”Direction”\nåbne og det hemmelighedsfulde rum. Farverne, de mange lag og symbolerne giver rig mulighed for betragterens egne fortolkninger. Adrian R. Perdomo er født i Mexico City i 1975, og har boet i Danmark siden 2003. Adrian er uddannet fra Escula Nacional de Artes Plasticas i Mexico. Hans værker har været udstillet på gallerier i både Mexico, USA, Canada, Sverige og Danmark. Læs mere på www.adrianrperdomo.com


Sundhed og biovidenskab - Inspecta StartDin brancheSundhed og biovidenskab\n: Sundhed og biovidenskab\nMens Inspecta overtager styringen af mange af de vigtige faktorer, der påvirker sikker, uafbrudt produktion og problemfri drift, kan du fokusere på de mest vitale af dem alle - dine kunder og deres bedstmulige behandling\nIndenfor sundheds-og biovidenskabssektoren har alle aktører et fælles mål: pleje af høj kvalitet. Patientsikkerhed er en vigtig faktor. For at fremme sikkerhed er aktiv forebyggelse af risici en af de bedste metoder. Nemmere sagt end gjort, da risici er forskellige: først og fremmest er fokus på kvalitet vigtig - systemer og processer skal forløbe glat. Det er for eksempel også vigtigt at tage hensyn til, at ventilation ikke spreder bakterier; at operationsstuer har elektricitet selv under en strømafbrydelse; at alle væsentlige værktøjer er kalibrerede; at patientens løfteanordninger er sikre, og at miljøet er sterilt for at garantere sikre medicinske procedurer.Fra brede systemcertificeringer til inspektion og kalibreringInspecta hjælper dig med at forebygge risici; at fokusere på kvalitetsstyring, tryghed og sikkerhed både for dine medarbejdere og dine produkter samt at sikre et sikkert arbejdsmiljø, et patientsikkerhedsrelateret udstyr og systemer. Vi arbejder bredt inden for sundhedssektoren med alt lige fra certificeringer, inspektion af elevatorer, brandalarmer og brandslukning og tryk- komponenter til validering af autoklaver og kalibrering af måleudstyr.Også spørgsmål vedrørende velfungerende og rene rum er velkendte for os. Vi hjælper dig med at sørge for, at din virksomhed lever op til kravene fra dine kunder, patienter og de lokale sundhedsmyndigheder. Grundig dokumentation giver dig mulighed for at sikre og overvåge processerne. Selvom vor vifte af ydelser er bred kan du stole på, at vi er en uafhængig aktør.


Kode: GWG-100-1A3ER Type: Herreur\nVejl. Pris: 2.899,00 DKK (Spar 12%)\nVores pris 2.543,00 DKK\nUret har en 55 mm bred urkasse (fra venstre til højre).\nResin (passer til håndled på ca 14-24 cm i omkreds)\n55 millimeter\t(Usikker på diameteren? Se vores størrelsesguide her)\nCasio G-Shock Mud Master GWG-100-1A3ER er 55 mm bredt over urkassen (fra venstre til højre). Tykkelsen er 17 mm.


Dansk kemiker forventer, at de første tyndere og hurtigere fladskærme med grafen snart kan være i butikkerne. Til gengæld kommer vi til at vente mange år på at kunne købe computere med mirakelmaterialet.\nSydkoreanske forskere lavede sidste år en bøjelig touch screen ud af et 30-tommer stort stykke grafen. (Foto: Byung Hee Hong)\nDet skorter ikke på superlativer, når kemikere og fysikere beskriver deres nye, lille yndling: grafen.\nVerdens tyndeste materiale, 200 gange stærkere end stål og uovertruffen leder af varme og elektricitet. Det er bare nogle af grafens ekstreme egenskaber, som får forskerne til at kalde de ét atomlag tynde kulstof-flager for et mirakelmateriale.\nDe flotte tillægsord vil med garanti blive gentaget i København i dag og i morgen. Da er en række af Europas førende grafen-forskere samlet ved konferencen Carbonhagen 2011 for at diskutere, hvad de senest har opdaget ved grafen i deres laboratorier.\nGrafen-fladskærme måske om et år\nSnart kan det atom-tynde materiale dog forlade kitler og kolber og i stedet indtage pladsen foran din sofa i form af en endnu tyndere og hurtigere fladskærm, spår en af konferencens arrangører Bo Wegge Laursen.\nFor selvom det blot er syv år siden, at forskere blev i stand til at fremstille og undersøge grafen i fri form, er forskningen allerede kommet så langt, at de første skærme bygget med grafen snart kan være klar til at blive masseproduceret.\n»Der behøver ikke at gå særlig lang tid, før man bruger gennemsigtige elektroder af grafen i kommercielle produkter. Det kan være, at grafen bliver brugt i fladskærme om et år,« siger lektor Bo Wegge Laursen, der selv forsker i grafen på Kemisk Institut ved Københavns Universitet.\nSydkoreanere bygger store grafen-ark\nReklamefilmen her viser, at Samsung og forskere fra Sungkyunkwan-universitetet i Sydkorea arbejder på at bruge grafen til at skabe papirtynde og bøjelige skærme.\nForskerne har ellers længe bøvlet med at fremstille grafen i tilpas store stykker, men for et år siden var der godt nyt fra Sydkorea.\nDer lykkedes det forskere fra Sungkyunkwan University i samarbejde med Samsung at fremstille 30-tommer store ark grafen, der kunne bruges til at bygge trykfølsomme skærme, som vi kender fra mobiltelefoner.\nSydkoreanerne brugte kemisk pådampning (Chemical Vapor Deposition) til at få grafen til at vokse på en kobber-rulle. Derefter brugte de et klæbende stykke plastik til at løfte et lag grafen af kobberet. For at gøre deres grafen-film stærkere gentog de processen, indtil de havde fire lag grafen oven på hinanden.\nBøjelige fladskærme og brudsikre mobiler\nSydkoreanernes metode gav altså ikke et perfekt enkeltlag af grafen, men ved efterfølgende at behandle grafen-sandwichen med salpetersyre, blev sydkoreanernes grafen-ark godt nok til at blive brugt som gennemsigtig elektrode.\n»Man kan godt klare sig med en ’fattigmandsudgave’ af grafen, hvor flager af grafen er sat sammen i et netværk, fordi man i fladskærme ikke afhængig er af den super høje, fantastiske ledningsevne,« forklarer Bo Wegge Laursen.\nHan anser koreanernes teknik som meget lovende og tror på, at grafen ud fra den metode kan erstatte indiumtinoxid, der i dag bruges som gennemsigtig elektrode i fladskærme, touch screens, LED-lamper og solceller.\nI år 2008 var grafen et af verdens dyreste materialer.\nEt stykke grafen, der kunne være på det overlappende areal mellem to krydsende menneskehår, kostede dengang 1.000 dollars.\nNu sælger store firmaer et stykke grafen på over 100 cm2 for samme pris.\nDet vil være praktisk, fordi indiumtinoxid er et sjældent, dyrt og skrøbeligt materiale. Grafen består derimod af et enkelt lag kulstof, som er et af verdens mest almindelige grundstoffer. Grafen er desuden fleksibelt, og det baner vej for bøjelige fladskærme og mobiltelefoner, der kan tabes, uden at skærmen går i stykker.\nLange udsigter til computerchips af grafen\nTil gengæld er der andre anvendelser af grafen, som vi kommer til at vente meget længere på, mener Bo Wegge Laursen.\n»Det er helt klart, at det varer rigtig lang tid, før grafen afløser silicium i computerchips – hvis det nogensinde gør det. Det skyldes blandt andet, at mange af de særlige egenskaber, grafen har, baserer sig på, at grafen skabes i et enkelt, perfekt lag uden revner og folder,« siger han.\nDermed er sydkoreanernes teknik endnu ikke god nok til eksempelvis at bygge computerchips med. Den måde, hvorpå man kan lave de reneste stykker grafen, er den oprindelige metode, fra dengang grafen først blev fremstillet i fri form i år 2004.\nOmstændigt at skabe perfekt grafen\nDengang tog en gruppe forskere fra University of Manchester i England ganske enkelt noget grafit og rev små flager af med et stykke tape – faktisk lidt ligesom man gør, når man skriver med en blyant, der jo også efterlader tynde lag grafit på papiret.\nNår et passende areal af tapen har fanget lidt grafit, presses tapen mod et underlag, hvorpå der med lidt held vil blive efterladt et enkelt lag af grafen. Desværre har denne metode et lavt udbytte og duer derfor ikke til masseproduktion.\nSydkoreanere ruller 30-tommer grafen-ark ud. (Foto: Byung Hong Hee)\n»Du kan jo ikke basere en industri på at have en milliard mennesker siddende med en blyant og et mikroskop og lede efter en flage,« som Bo Wegge Laursen siger.\nFremskridt afhænger af firmaer\nFor at grafen kan blive brugt til at skabe fremtidens lynhurtige computere, kræver det altså, at forskerne opfinder nogle nye metoder til at producere grafen af høj kvalitet i større mængder.\nDesuden mangler forskerne også at finde ud af, hvordan man kan slukke for grafens ledningsevne, og hvordan man laver elektroniske kredsløb ud af grafen.\nDet sker nok først, når de nuværende computerchips af silicium ikke kan udvikles yderligere, mener lektoren.\n»Hvis silicium-teknologien virkelig møder en mur, hvor man ikke kan gøre den bedre, så vokser belønningen og dermed indsatsen for at finde alternativer. Men så længe det bare går derudad med silicium, hvorfor så for alvor lede efter noget nyt?«\n»Selvfølgelig vil der være forskere, der vil forske i alternativer. Men der, hvor det virkelig vender, er, når industrien ser, at der er en grund til at gøre det,« konstaterer Bo Wegge Laursen.\nLæs mere om grafens vidunderlige egenskaber i artiklen: Syv egenskaber gør grafen til mirakelmateriale\nKemikere overvældes af ny forskning i grafen\nHvis der findes rockstjerner i materialernes verden, er det uden tvivl grafen, der stjæler rampelyset lige nu.\nDer går sjældent mere end et par dage, uden forskere fra alle verdenshjørner optræder i videnskabsmedier for at fortælle nyt om de blot ét atom tynde kulstof-flager.\n»Det er helt vildt. Der er så mange, der har kastet sig over det, og forskere har fået større behov for at offentliggøre deres resultater hurtigt, så det er næsten ikke til at følge med,« fortæller lektor Bo Wegge Laursen fra Kemisk Institut på Københavns Universitet.\nDet er på den ene side spændende, at grafen-forskningen skrider hurtigt frem på mange fronter, men omvendt er det problematisk for instituttets studerende, at andre ofte overhaler deres projekter indenom, fortæller lektoren.\n»Det er på den måde ikke noget særlig taknemmeligt felt at arbejde i. Det kan godt være, at du har en kanon god idé, men du kan være ret sikker på, at der er 10 andre rundt om i verden, der har tænkt næsten det samme.«\n»Man skal nok være genial og heldig for at holde en god idé helt for sig selv - og så skal man være hurtig,« siger Bo Wegge Laursen.\nVidenskabelig artikel om sydkoreanernes metode: Roll-to-roll production of 30-inch graphene films for transparent electrodes; doi:10.1038/nnano.2010.132


Nima Event → Book direkte online her\nMangler du hjælp til din fest? Vi står klar til at hjælpe, uanset om det er:\n✅ Og meget, meget mere.\nKontakt os for et uforpligtende tilbud, hvor målet er at ramme præcis dine ønsker og krav.\nMere om Nima Event\nNima Event er et erfarent eventbureau med både DJ's, vagter, fotografer, bartendere, garderobepiger og alt hvad der skal bruges til ethvert event. Vi har brugt mange år på udvikle vores forretning, og har en målsætning om at levere og afvikle kvalitetsløsninger til enhver fest.\nVi går op i kvalitet, men vores vigtigste prioritet er, at du som kunde får den bedste oplevelse, og har derfor altid dit budget for øje.\nVi elsker fede fester og arrangementer, og at give vores kunder lidt mere end forventet - dermed har vi ofte kunder, som føler at de har fået mere for pengene.\nMusikprofilen hos Nima Event er meget alsidig, da vi har 24+ faste DJ's, som alle har forskellige kompetencer. Fælles for dem alle er evnen til at aflæse stemningen hos publikum, så festen aldrig bliver kedelig.\nVi er et full-service eventbureau, og skulle man derfor have brug for isterninger, drikkevarer, spiritus, cocktail-løsninger, artister eller andet, så tøv ikke med at kontakte os.\nKontakt Nima Event\nKontakt Nima Event via formularen her, så vil Nima Event vende tilbage hurtigst muligt. Det er gratis. Du er ikke forpligtet til at benytte det tilbud du modtager.\n00:00 Nima Event Præsentation


▷ Køb Pandelygte online → Klik her for at se udvalget\nDe fleste outlets på nettet giver heldigvis en hel del forskellige billige leveringsmodeller til pandelygte. Det mest populære er i vore dage pakkeshops, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente dine produkter når det passer ind i din hverdag. Leveringstypen er jo særligt smertefri, og tit endvidere den mest betalelige leveringsudgave.\nDu kan tillige udse dig at bestille ordren til levering til hvor du bor eller ud til dit arbejdes adresse. Fragtmuligheden bliver gerne en anelse mere bekostelig, men samtidig ret så fremkommelig for pandelygte online. Den mest prisbevidste leveringsmanér vil dog altid vise sig at være selv at hente varerne, som dog stiller krav om at du er nærved e-shoppens butikker, fx Jem og Fix, Harald Nyborg, Silvan eller Bauhaus.\nLeveringsdygtigheden på pandelygte kan i nogle tilfælde være ultra væsentlig hvis vi har brug for produkterne med det samme, så derfor er det altså vigtigt at vi besigtiger tidshorisonten for levering for pandelygte. En del byggecentre – for eksempel Silvan, Harald Nyborg, Bauhaus og Jem og Fix – reklamerer med billig levering på næste hverdag på en hel del varer online, men vær påpasselig da det er påkrævet at orden realiseres før et nøjagtigt tidspunkt, således at de med sikkerhed kan nå at få dit nye produkt afsendt inden lagermedarbejderne tager hjem.\nFlere internet forretninger byder på gratis fragt på pandelygte online, men i de fleste tilfælde er det påkrævet at du bestiller for et bestemt beløb. I øvrigt burde man vælge den billigste mulighed for fragt, hvilket tit vil være at få fragtfirmaet til at bringe din ordre til et udleveringssted.\nStore byggemarkedskæder frembyder afhentning hvor man handler billig pandelygte på nettet men selv henter i butikken. Eksempelvis Bygma, Harald Nyborg, Davidsen, Jem og Fix, XL-Byg, Silvan, Bauhaus, 10-4 og Stark. Byggemarkederne foreslår for eksempel afhentning af pandelygte i disse områder:\nFredericia, Struer, Nyborg, Herlev, Haslev, Kalundborg, Rønne, Helsingør, Rødovre, Hedensted, Nærum, Nørresundby, Allerød, Silkeborg, Tilst, Lyngby, Hobro, Virum, Vordingborg, Glostrup, Søborg, Aarhus, Vejle, Viborg, Dragør, Gladsaxe, Ishøj, Åbyhøj, Odder, Aabenraa, Nykøbing Falster, Køge, Herning, København, Skive, Randers, Næstved, Hørsholm, Jyllinge, Højbjerg, Risskov, Solrød Strand, Gentofte, Hjørring, Grenaa, Taastrup, Hillerød, Skanderborg, Brønshøj, Holbæk, Vallensbæk, Svendborg, Birkerød, Greve, Varde, Hedehusene, Horsens, Brabrand, Lystrup, Charlottenlund, Frederiksberg, Aalborg, Middelfart, Slagelse, Frederikssund, Albertslund, Esbjerg, Ballerup, Sønderborg, Farum, Holstebro, Kolding, Lillerød, Roskilde, Ringsted, Frederiksværk, Brønderslev, Thisted, Tårnby, Ølstykke, Rudersdal, Nakskov, Ikast, Stenløse, Hvidovre, Korsør, Brøndby, Odense, Kokkedal, Valby, Værløse, Vanløse, Frederikshavn, og Haderslev, .\nKlik-og-hent ift. pandelygte er en mulighed i alle regioner af Danmark: Fyn (Sydfyn, Nordfyn, Midtfyn, Vestfyn, Østfyn), Sjælland (Hovedstaden, Østsjælland, Nordsjælland, Midtsjælland, Amager, Falster, Lolland, Sydsjælland, Bornholm, Vestsjælland) og Jylland (Vestjylland, Midtjylland, Sønderjylland, Sydjylland, Syddanmark, Østjylland, Nordjylland).\nNår der ses på data bliver det markant, at mennesker ofte efterspørger for eksempel pandelygte online og køb pandelygte. Vi ser derudover jævnligt netshoppere søge efter eksempelvis pandelygte priser, pandelygte tilbud samt billig pandelygte, foruden de udbredte byggecentre som Harald Nyborg, Stark, Jem og Fix, XL-Byg, Silvan, Bygma, 10-4, Bauhaus og Davidsen.\nFå rabat på pandelygte\nDet er jo meget simpelt for almindelige dødelige at kigge efter tilbud på billige pandelygte online fra flere internet shops, og så har flere internet selskaber i Danmark set sig nødsaget til at tvinge udsalgspriserne på pandelygte drastisk, og endda tilbyde billig fragt.\nTrods dette kan det trods alt vise sig gavnligt at kontrollere nogle enkelte webbutikker efter tilbud og rabatter på pandelygte online inden du bestiller, således at man er skråsikker på at modtage den billigste pris. Se ikke kun hos de kendte byggekæder som Bauhaus, 10-4, Harald Nyborg, Silvan, Bygma, XL-Byg, Davidsen og Stark.\nMan bør dog være opmærksom på, at når en internet shop frembyder billige pandelygte online for en pris der virker helt fantastisk lav, så bør det mange gange være et bevis på en svindel internet shop. Bestillinger med kort er imidlertid indbefattet af en regel, som skærmer dig som køber imod fup forhandlere på nettet.\nGenerelt slår vi et slag for køb med betalingskort eller mobilbetaling. Som alternativ burde du drage nytte af en løsning som f.eks. ViaBill, for så vidt du vil finansiere prisen på pandelygte over en længere periode. Det tilbydes som regel i specialiserede netshops, i modsætning til de kendte byggemarkeder som eksempelvis XL-Byg, Silvan, Bygma, 10-4, Davidsen, Stark, Bauhaus og Jem og Fix.\nVed indkig i tallene fremstår det klart, at online shoppere mange gange kigger efter blandt andet pandelygte priser og billig pandelygte. Man ser derudover tit online shoppere kigge efter eksempelvis pandelygte online, køb pandelygte samt pandelygte tilbud.\nTrustpilot tilbyder faktisk solide løsninger til at dechifrere en hel del andre køberes kritik og derfor kan det anbefales, at du gransker internet selskabets omtaler forinden du shopper billige pandelygte online.\nFacebook medfører ligeledes ret så fornemme muligheder for at få indblik i e-butikkens troværdighed. Herinde ses faktisk online shops i Danmark som tilbyder folk at nedfælde en evaluering af virksomhedens service, som ydermere kan drages fordel af til at bedømme hvor tilfredse kunderne er.\nFør nogen bestiller billige pandelygte online hos en e-butik kunne man uden tvivl bese dens betingelser, men det er bare ikke særlig interessant, specielt på de store byggecentre som Silvan, Jem og Fix, Stark, XL-Byg, Harald Nyborg, Bauhaus, Davidsen, 10-4 og Bygma.\nEt nemt alternativ kan derfor være at undersøge hvorvidt e-forhandleren er verificeret af e-mærket, som skulle være en antydning af at online forhandleren opererer i overensstemmelse med de officielle regler, foruden at webshoppen fra tid til anden vurderes af eksperter der er indført i vedtægterne på området.\nDesuden tilbydes du genvej til støtte, såfremt du får problemer som følge af din handel med pandelygte. I øvrigt er det anbefalelsesværdigt at køberen er hensynstagende til de fundamentale bestemmelser i forbindelse med bestillingen af pandelygte online, fx hvilken returret internet forretningen har.\nPå grund af dette er det også relevant, at man når som helst beholder sin kvittering, så man i fremtiden vil kunne påvise sit køb af pandelygte, uanset om man har købt ved Harald Nyborg, Bygma, Silvan, XL-Byg, Jem og Fix, Davidsen, Bauhaus, Stark eller 10-4.


Kunst og Udstillinger Interview Skrevet af: Carl Windahl Bøllingtoft 04 Apr 2019\nMed ARoS’ udstilling Tomorrow is the Question sætter en række store internationale kunstnere fokus på fremtidens udfordringer, men også på dens muligheder. For gennem kunsten kan vi både drømme stort, stille spørgsmål og lære noget nyt\n“Vi står i en brydningstid lige nu. Vi er midt i et paradigmeskifte, hvor der er behov for, at der sker nogle ændringer i vores mindset, så fremtiden for livet på jorden bliver bedre,” siger Jeanett Stampe, der er kurator på ARoS og ansvarlig for udstillingen Tomorrow is the Question.\nGennem skulpturer, videoværker, installationer og interaktive værker fra blandt andre Doug Aitken, Hito Steyerl, Rirkrit Tirvanija, Allora & Calzadilla, Alfredo Jaar, Mona Hatoum, Simon Denny, Rags Media Collective, teamLab og Cao Fei dykker udstillingen ned i vores fælles fremtid. Den sætter fokus på de udfordringer, som menneskeheden står overfor lige nu og inviterer publikum til at reflektere over morgendagen.\nFoto: © Mona Hatoum. Courtesy Fondazione Querini Stampalia Onlus, Venice (Photo: Agostino Osio)\nHot Spot III af Mona Hatoum. Installation at Fondazione Querini Stampalia Onlus, Venice\nFoto: Courtesy the artists and Frith Street Gallery, London Photos by: Martin Arygolo\nRevoltage af Raqs Media Collective.\nKunstnere tør tænke i utopier\nTomorrow is the Question er skabt i samarbejde med kuratoren Luise Faurschou. Hun er grundlægger og direktør hos ART 2030, der bruger kunsten til at arbejde med FN’s globale verdensmål.\nVerdensmålene består af 17 konkrete mål og 169 delmål, der frem mod 2030 skal hjælpe verden i en mere bæredygtig retning. Målet er at afskaffe fattigdom og sult i verden, reducere ulighed, sikre god uddannelse og bedre sundhed til alle, anstændige jobs og mere bæredygtig økonomisk vækst. Det skal ske gennem social, økonomisk og miljømæssig udvikling, fred, sikkerhed og internationalt samarbejde.\nART 2030’s mål er, at bruge kunsten som et middel til at opnå FN’s verdensmål. Kunsten skal: “Åbne folks hjerter, sind og fantasi og inspirere til handling for en sund og bæredygtig fremtid”.\nDerfor kan publikum på udstillingen opleve en række værker fra 15-16 internationale kunstnere, der favner bredt, men alle har en ting til fælles.\n“De kunstnere, vi har med, har det til fælles, at de påpeger de problematikker og udfordringer, verden står overfor lige nu. Men de undersøger lige så meget de mange muligheder, som fremtiden rummer,” fortæller Jeanett Stampe.\nHun mener nemlig, at kunstnere tør drømme og se muligheder, hvor vi andre stopper os selv.\n“De tør tænke i utopier og italesætter det visuelt, så vi andre måske kan få nye perspektiver på verden omkring os.”\nDenne drømmende og utopiske visuelle stil kan blandt andet ses i Tomás Saracenos værk “Aerocene”, der spekulerer i, hvordan vi som mennesker kan forholde os til den øgede befolkningstæthed ved at tage luftrummet i betragtning. Her svæver der byrum rundt i bobler eller sfærer på himmelen. Det er mere drøm end realisme, men kan måske alligevel lede tankerne i nye retninger, når fremtidens udfordringer skal løses.\nFoto: © teamLab, courtesy Pace Gallery\nTeamLab. Installation view of teamLab: Transcending Boundaries, 2017, at Pace Gallery, London\nFoto: Courtesy of the Artist, 303 Gallery, New York\nNew Era af Doug Aitken.\nDialog og ping-pong\nTitlen på udstillingen er taget fra et af dens værker. Tomorrow is the Question af Rirkrit Tiravanija består af fem bordtennisborde. Her kan de besøgende spille mod hinanden, og ideen er, at man imens kan tænke over og tale om sætningen Tomorrow is the Question, der er skrevet på bordene i fem forskellige sprog.\n“Det handler om at få folk til at snakke sammen. En slags ping-pong frem og tilbage. Men også om at sige, at det ikke nødvendigvis altid er svarene, der er interessante, men ligeså meget spørgsmålene. De spørgsmål, som vi stiller i dag, er med til at forme i morgen.”\nNetop kunstens evne til at skabe dialog er også en af dens helt store styrker, når det kommer til at italesætte fremtiden. Ifølge ARoS kan kunsten nemlig få os til at reflektere anderledes over tingene.\nKunsten kan hjælpe os med at se tingene fra flere sider og turde stille spørgsmål, og når man stiller spørgsmål, begynder man at interagere med både kunstværket og omverdenen. Når man stiller spørgsmål, deler man erfaringer, tanker og følelser med sine medmennesker og sætter sit verdensbillede på spil. Man åbner sig op, og hvis man er åben, modig og modtagelig, kan man måske lære noget nyt. Få ændret ens syn på verden og bryde med ens umiddelbare ide om, hvordan tingene hænger sammen.\n“Vi tror, at kunst kan hjælpe folk med at tænke mere komplekst, abstrakt og kreativt,” siger Jeanett Stampe.\nVi skal turde drømme om fremtiden\nVi lever i en tid, hvor fremtiden let kan se håbløs ud. Mange af de udfordringer, vi står overfor, er så store og omfattende, at det for mange kan føles svært at gøre en forskel.\n“Man kan hurtigt føle sig som en lille dråbe i et kæmpestort hav, og hvis alt, man hører, er dommedagsprofetier, så får man mest lyst til bare at lukke øjnene for det.\nUdstillingen arbejder derfor både med at understrege alvoren i de udfordringer, som vi står overfor, men også på at give folk et mulighedsrum, hvor de tør tænke utopisk. Det handler om at få publikum til også at tænke over, hvordan deres drømmefremtid kunne se ud, i stedet for entydigt at fokusere på udfordringerne. Derfor lysner udstillingens bud på fremtiden også mere og mere op, når man bevæger sig igennem den. På den måde bliver håbet bevaret, og folk kan gå fra udstillingen med mere end bare følelsen af en løftet pegefinger.\n“Hvis ikke vi tør visualisere vores drømme for fremtiden, er det heller ikke den vej, vi bevæger os hen imod. Uden håb er der kun håbløshed. Så kan man ligeså godt give op, og det er jo ikke i vores interesse.”\nTomorrow is the Question åbner på ARoS d. 6. april og kan opleves helt til d. 4. august.\nUdstillingen er initieret og kurateret af Luise Faurschou, grundlægger og direktør hos ART 2030 og Faurschou Art Resources, i samarbejde med ARoS’ direktør Erlend G. Høyersten.


Bogen om Peter Plys - sjov med vennerne (VHS) - Cinemaonline.dk - Hele Danmarks Filmsite\nBogen om Peter Plys - sjov med vennerne (VHS)\n8. april 2003 af Jesper Skovlund\nBudskaberne fejler intet, men historierne er fantasiforladte.\nI 1966 filmatiserede Walt Disney første gang Peter Plys. Produktionen står i dag som helt særegen for Disney; man forsøgte nemlig at animere Ernest H. Shepards berømte tegninger fra A.A. Milnes bøger om Winnie - the Pooh (1926 - 28) alias Peter Plys. Desuden fastholdt man det litterære perspektiv ved at gøre bogen til motiv i filmen – figurerne sprang simpelthen ind og ud af bogen - ligesom den altvidende fortæller fik stemme. Ganske vidst pyntede man på historierne, mere action og en mere nutidig sproglig tone afløste originalens mere sindige og ironiske tone, men alt i alt var resultatet kunstnerisk vellykket. Sidenhen blev Disneys omgang med Peter Plys konventionel; det skyldtes vel ikke mindst den tilpasning til TV og ussel mammon, vi også har set gå ud over Disneys egne klassiske figurer som Anders And og Mickey Mouse m.m.fl.\n”Bogen om Peter Plys - sjov med venner” er en dukkefilm, hvor figurerne er sat ind i et computerskabt landskab. Her er ikke mange detaljer, Shepards fine streg er afløst af bløde tøjdyr i et computerskærms-univers, og den underfundighed, den mangel på pædagogiske overgreb som præger den originale Peter Plys - til stor ærgrelse for de der mener, at børne-litteratur og film skal være opdragende - er ironisk nok netop afløst af det stik modsatte. Således består filmen af fire selvstændige historier med klare opdragende pointer, som fortælleren efter hvert andet afsnit venligt formulerer. I ”Man kan føre æsel hen til bøger” lærer vi, at der er en bog til alle; i ”Livets krydderi” at man skal prøve noget nyt engang imellem; i ”Peter Plys´ gode ønske” at de gode ønsker er dem som kommer fra hjertet; i ”Dobbelt så hurtigt” at alle har brug for at slappe af engang imellem.\nDer er altså et klart pædagogisk sigte med filmen. Budskaberne fejler intet, men historierne er fantasiforladte. Om det er brugbart må børnefamilierne med de helt små børn afgøre. Min den mindste på 6 fulgte da med, men havde ingen kommentarer og faldt bagefter i søvn på sofaen. Når hun vågner skal hun få den ægte vare, for ´der er en bog til alle´.\nTitel: Bogen om Peter Plys - sjov med vennerne\nOriginal Titel: Bogen om Peter Plys - sjov med vennerne\nPremieredato: 9. april 2003\nSkuespillere: Danske stemmer, John Hahn Petersen, Lars Thiesgaard, Torben Zeller, Jens Zacho Boye, Niss Bank Mikkelsen, Niels Weyde, Lukas Forchhammer, Jørgen Teylaud, Annevig Schelde Ebbe, Vibeke Dueholm\nSelskab: Disney Enterprise, Buena Vista Home Entertainment 2003


10.000 resultater 1.966 resultater i kilder Se dem her\n2013. Den gamle Skole Billund\nGamle billeder fra Mesing Kirke\nFoto fra det gamle Ølgod\nFoto serie med gamle postkort fra Middedlfart -148 billeder\n1982, Fra Grene Gamle Kirkegaard, 7190 Billund\nNedbrydning af gl. bindingsværkslænge ved Langå Præstegård, 1995\nGamle billeder af Dalby Kirkes ydre og indre.\nBilleder af den gamle smedie\nMasnedsundbro og påsejling 1935\n1100 - 2021\nLøsning gamle kirke. Kirkens indre.\nGamle billeder fra Trunderup\nRoeoptagning i gamle dage- i Rødby Sogn\nLøsning gamle kirke omkring 1960,\nFotoalbum fra Aastrup Andelsmejeri, Svendborgvej 265. Billeder af byggeri af nyt mejeri og nedrivning af det gamle\nSkødstrup Sogn Opmalede gamle vejsten Billedserie på 6 billeder 2015\nUdklip:Gamle ting fra Danmark\nKorsør Gamle roere\nDVD med billeder fra det gamle Tinglev\nDilettant Arsenik og gamle kniplinger 1981\n2010. Den gamle Skole. Billund\n2008. Den gamle Skole. Billund\nMødestedet. Tranbjerg gamle skole. Torveallé 2\nDen gamle Lillebæltsbro bygges\nHenne Gamle skole. Henne Kirkeby.


Nye roller og opgaver for uddannelsesinstitutionerne – Education, ICT & philosophy – a selection of quotations\nDe interviewede respondenter peger på, hvor vigtigt det er i den tidlige fase, at de ansatte har mulighed for at arbejde med og afprøve de teknologier, de rent faktisk skal anvende i praksis. Det handler ikke kun om teknologitilegnelse, men også om, at medarbejderne gennem på-jobbet-læring tæt koblet til de opgaver, de løser, er med til at forme deres arbejdsprocesser og professionelle identitet. Den tætte kobling mellem den virksomhedsinterne på-jobbet-læring og den formelt tilrettelagte efter og videreuddannelse stiller nye krav til VEU-udbyderne om organisering, pædagogik og brancheindsigt. Inden for rammerne af den hollandske teknologipagt har man udviklet partnerskabsmodeller mellem udbydere og virksomheder for at understøtte en større grad af specialisering og en tættere kobling mellem virksomhedernes udviklings- og innovationsaktiviteter og efteruddannelse af medarbejdere. I USA ser man flere eksempler på, at ikke mindst community colleges indgår samarbejder med teknologileverandører for derigennem at kunne løfte kvaliteten af den teknologiske infrastruktur på institutionerne og kunne fungere som hands-on-democentre, hvor især mindre virksomheder kan få lejlighed til at afprøve og eksperimentere med nogle af de nye teknologier. Andre læringsmodeller, der kobler forretnings- og organisationsudvikling gennem digitale teknologier med læring, er fx Fraunhofer Institut i Tyskland. De har implementeret et Futures of Work-center, hvor virksomheder og andre kan deltage i hands-on-workshops, udviklingsforløb m.m. Her får de i en faciliteret proces lejlighed til at afprøve teknologier i praksis og undersøge, hvad det har af implikationer for arbejdsindhold og tilrettelæggelse. Wiens tekniske universitet har udviklet en model for efteruddannelse af teams i relation til digitalisering. Den bygger på, at et tværfagligt team får præsenteret en konkret problemstilling i form af et scenarie, som de skal forsøge at få greb om og løse med digital teknologi. Samtidig med, at en gruppe arbejder med teknologien, tager de også stilling til forhold som fysisk opstilling og organisering af teamets arbejde, brugergrænseflader, samarbejde m.m. (Erol, et al., 2016).\nHanne Shapiro M.Fl.\nShapiro, H. (2018). Digitalisering, Job – og Kompetencer. Retrieved from https://ida.dk/sites/default/files/siri_rapport_digitalisering_job_kompentencer.pdf\nIn Education, Evaluation, Futurism, Jobs, Policy Paper\n2018 dansk Hanne Shapiro karsten frøhlich hougaard siri-kommissionen


⬦Brugte biler i Storkøbenhavn - Se alle til salg [Storkøbenhavn: 3 biler]\nSaab 9-3 Cabriolet 2,0 Vector Hirsch Turbo Automatic 155 kr.\nNissan Qashqai Dig-T Acenta Connect 115HK 5d 6g 194.900 kr.\nNissan Qashqai Dig-T N-Connecta 4X2 X-Tronic 115HK 5d 6g Aut. 234.900 kr.\nSaab 9-3 Cabriolet 2,0 Vector Hirsch ...\nSaab 9-3, 2,0 T Vector Cab. aut., Benzin, aut. 2004, km 243000, brunmetal, nysynet, klimaanlæg, aircondition, ABS, airbag, alarm, 2-dørs, centrallås, startspærre, service ok, 17" alufælge 0 servostyring Se foto, dokumenter og detaljer på : https://pcisd1.wixsite.com/saab93convertible Indregistreret DK 4. juni 2014 som flyttegods fra Schweiz. Fuld vedligeholdt service bog fra aut. Saab værksteder, med kvitteringer på hele historiken. Står næsten som ny mekanisk opdateret. Beige læder, automatic med fartpilot og parkeringscensorer. el-kaleche, beige læderkabine, klima, sædevarme, fartpilot, kørecomputer, infocenter, læder multifunktionsrat, 17" alufælge, tågelygter, el-spejle, 4x el-ruder, højdejust. førersæde, cd/radio, armlæn, isofix, udv. temp. måler, fjernb. c.lås, esp, Står på alu fælge med vinterdæk og alu fælge på sommerdæk (Goodyear) kan tilkøbes. Købt i Schweiz og del af SAAB club CH.\nNissan Qashqai Dig-T Acenta Connect 1...\nAttraktiv finansiering tilbydes. Rummelig og velkørende familiebil. Af udstyr kan bla. nævnes følgende: - 17" alufælge - Sædevarme - Mørktonede ruder - Bakkamera - Navigation Og meget, meget mere. Mulighed for tilkøb af udvidet brugtvognsgaranti; 12 måneder: kr. 4.695 24 måneder: kr. 6.995 Vi tager naturligvis gerne din gamle bil i bytte, og vi kan også være behjælpelige med forsikring. Der tages forbehold for tastefejl.\nNissan Qashqai Dig-T N-Connecta 4X2 X...\nSUPER FIN NISSAN QASHQAI N-CONNECTA MED FIN UDSTYRSPAKKE BILEN ER UDSTYRET MED: - TRÆK - GLASTAG - FARTPILOT - BAKKAMERA - P-SENSOR FOR/BAG - LANE ASSIST - OG MEGET MERE! ATTRAKTIV FINANSERING TILBYDES MED ELLER UDEN UDEBTALING! Aircondition, Aut. Start/Stop, Automatgear, AUX stik, Bakkamera, Centrallås, El-foldbare spejle, Elruder for/bag, Fartpilot, Infocenter, Klimaanlæg, Kørecomputer, Musikstreaming via bluetooth, Multifunktions-læderrat, Multifunktionsrat, Parkeringsensor for og bag, Sædevarme for, Servo, USB stik, Alufælge, LED kørelys, Metallak, Tagræling, Tågelygter, Tonede ruder, Armlæn, Armlæn bag, Bagagerumsdækken, Glastag, Højdejusterbart førersæde, Kopholder, Stofindtræk, ABS, Antispin, Airbag, Autolight, BLIS, Dæktrykssensor, Isofix, Lane Centering Assist, Selealarm, Selestrammer