Håndbog i klimaledelse - PDF\nDownload "Håndbog i klimaledelse"\nCecilie Rikke Kristiansen\n1 Håndbog i klimaledelse Særtryk af Mellem køkken og klode Af centerleder Jens Hvass, Miljøpunkt Indre By-Christianshavn Oktober 2011\n2 Klimaledelse Forlaget Andersen 8.2 Mellem køkken og klode Af centerleder Jens Hvass Miljøpunkt Indre By-Christianshavn Indhold Denne artikel er skrevet med udgangspunkt i udstillingen Hungry Planet - mellem køkken og klode, som blev vist i Rundetaarn Med udstillingen har Miljøpunkt Indre By-Christianshavn villet sætte fokus på, hvordan vores fødevareforsyning, vore spisevaner og de mange valg, vi hver dag træffer omkring vores mad, griber ind i den globale klima- og bæredygtighedsproblematik. 1) En sulten planet 2) Klimabelastningen fra vores fødevareforsyning 3) CO2-lagring i biosfæren 4) Nye spisevaner, nye dyrkningsmønstre 5) En ny mærkningsordning 6) Udstillingen Hungry Planet 7) De nødvendige forandringer Måltidet som kulturbærer Det globale spisekammer I lyset af COP15 Stor klimapåvirkning 1. En sulten planet Måltidet og fællesskabet omkring det at spise er noget fundamentalt i vores tilværelse, som går igen i alle kulturer. Hvad vi spiser og hele den måde, hvorpå vi tilvejebringer og tilbereder maden, har igennem tiderne været genstand for en stadig kultivering. Derfor ligger der i den mad, vi hver dag stiller på bordet, stærke fortællinger om vores kultur og naturgrundlag. Men i takt med at vores spisekammer er udvidet til at omfatte hele verden, har billedet gradvist ændret sig. Flåder af containerskibe og lastbiler har sammen med kunstigt opvarmede drivhuse gjort, at vores måltider har mistet forbindelsen med årstiderne og vores særlige sted i verden, og i dagens Danmark spiser vi med den største selvfølgelighed tapas, nigirisushi, quinoa, jordbær og asparges året rundt. Udstillingen Hungry Planet er blevet til i lyset af - eller rettere i skyggen af - klimatopmødet i København, som med al tydelighed demonstrerede, hvor svært det i disse år er for verdens ledere at træffe de nødvendige beslutninger for at langtidsstabilisere det globale klima. Selvom fødevareproduktionens klimabelastning ofte bliver negligeret og nedtonet af både politikere, eksperter og lægfolk, tegner området sig for Kapitel 8.2. Side 1/23. Oktober 2011\n3 en endog meget stor del af de samlede menneskeskabte drivhusgasudledninger. Ikke mindst den animalske produktion vejer tungt i det globale klimaregnskab. Afhængig af opgørelsesmetoden stammer således mellem 18% og 51% af de samlede globale menneskeskabte drivhusgasudledninger fra verdens kødproduktion. Behov for nye løsningsmodeller Hver dag søger 7 mia. mennesker at stille deres sult og træffer herigennem en række valg med konsekvenser for både den personlige og den globale sundhed. Således er mindskelsen af klimapåvirkningen fra fødevareproduktionen et område, som umuligt kan løses rent top-down. Det kræver tværtimod en bevidst medvirken af borgere, virksomheder og organisationer verden rundt - og dermed, at der globalt opbygges en bred forståelse af de komplekse sammenhænge omkring vort daglige brød. På den baggrund ønskede vi med udstillingen at tydeliggøre et område, hvor vi - til forskel fra mange af de problemstillinger, som blev forhandlet under klimatopmødet - som borger og virksomhed har en direkte mulighed for at medvirke positivt, og hvor løsningen så at sige fordrer, at vi alle forstår vores medansvar og gør vores lille daglige indsats. Klimakamp med kniv og gaffel Journalist ved Information, Jørgen Steen Nielsen, sagde ved åbningen af udstillingen, at det gav god mening at føre Klimakamp med kniv og gaffel. I tiden op til Klimatopmødet i København havde medierne bombarderet os med klimakatastrofer og dommedagsscenarier, og derigennem fremmanet problemer af et omfang og en natur, som vi ikke havde nogen jordisk chance for at håndtere som individer. Hvis ikke denne oplevede magtesløshed skal føre til apati, klimalede og klimafornægtelse, er det uomgængeligt vigtigt at skabe en situation - og at skabe en forståelse af situationen - som giver alle muligheder for hver især i dagligdagen at kunne gøre en forskel. Der ligger således for ledere på alle niveauer et kolossalt ansvar for at vise veje, hvor vi alle kan bidrage til en positiv udvikling, og for at skabe rammevilkår, som understøtter en langsigtet bæredygtig udvikling og gør det let og naturligt at handle klimarigtigt i alle situationer. Et udvidet sundhedsbegreb Udstillingen Hungry Planet er bygget op omkring det underliggende spørgsmål: Hvordan finder vi veje, som er sunde både for os selv og for kloden? Stillet over for den globale klima- og bæredygtighedssituation ville det tilsvarende være sundt for hver virksomhed, institution og forvaltning løbende at stille sig spørgsmålet, hvordan udvikler og fastholder vi veje, Kapitel 8.2. Side 2/23. Oktober 2011\n4 som er sunde både for os selv og for kloden? Et sådant udvidet systemisk sundhedsbegreb er ikke blot en teoretisk betragtning, men en nødvendighed. Det giver i den nuværende situation ikke mening at løse sundheden, velfærden eller overlevelsen isoleret. I yderste konsekvens er det ikke muligt at opretholde sunde individer, virksomheder eller samfund i usunde byer, økonomier og økosystemer. Og forsøg derpå leder potentielt til mange fejlslutninger, som på sigt blot øger problemerne. FAO Klimabelastningen fra vores fødevareforsyning FNs fødevareorganisation FAO opgjorde i en rapport fra 2006, Livestock s long shadow, 2 at landbrugets animalske produktion tegner sig for ikke mindre end 18% af de globale udledninger af drivhusgasser, hvilket gør det til en af de allerstørste poster i det globale klimaregnskab. Klima- og bæredygtighedsmæssigt set er det største problem ved vores nuværende landbrug således det store husdyrhold, ofte i en industriel skala, som er helt ude af balance med omgivelserne. Det økologiske fodaftryk Hvor vi siden 2. verdenskrig rundt regnet er blevet dobbelt så mange mennesker, har vi samtidig fået seks gange flere husdyr. Det er ikke kun i de rige lande, at efterspørgslen på animalske fødevarer er steget. Overalt i verden ser man, at velstandsstigninger omsættes i mere kød på tallerkenerne. Hvis man beregner det økologiske fodaftryk, så forbruger vi i dag i Danmark, som om vi havde 4½ jordklode til rådighed. 3 Det afspejler direkte det forhold, at hver dansker og hver dansk gris i nutidens globale virkelighed disponerer over store markarealer overalt i verden. Sammen med de sultne motorers stigende efterspørgsel på biobrændstoffer giver det stigende fødevarepriser, som rammer verdens fattigste hårdt i disse år, samt et voldsomt pres på yderligere fældning af verdens regnskove, som medfører accelererende klimaforandringer og svindende CO2-lagring i biosfæren. Globalt pres på økosystemer Sammen med det ekspanderende landbrug, der skal til for at brødføde stadigt flere mennesker og dyr, udgør de voksende bydannelser et alvorligt pres på livsvilkårene for klodens øvrige liv. Et stort antal økologiske nicher er truet af den stadigt mere omsiggribende menneskelige aktivitet samtidig med, at klimaforandringerne gradvist giver alvorlige forskydninger i økosystemernes organiseringsmønstre, som de har udviklet sig gennem årtusinder. Den enestående mangfoldighed, som langsomt er opstået gennem tusindvis af år, står over for at disintegrere og blive drastisk reduceret som følge af den industrielle tidsalder. Kapitel 8.2. Side 3/23. Oktober 2011\n5 Industrialiseringen har givet mennesket hidtil usete muligheder for at betvinge landskaber kloden rundt. Gødning og sprøjtning, dræning og inddæmning har sammen med moderne landbrugsmaskiner givet ikke bare større udbytter, men også en næsten total fortrængning af alt andet liv på de dyrkede arealer, samtidig med at det industrialiserede landbrugs dyrkningsmetoder har bivirkninger, som rækker langt ud over dets dyrkede område. Løgstrups Bivirkningsdeterminisme I essayet Bivirkningernes verdensforvandlende magt formulerede den danske teolog og filosof K.E. Løgstrup et meget præcist opgør med den årsag-virknings-logik, som har været stærkt strukturerende for den nordeuropæiske tanke. Han påpegede, at meget af det, vi ser som fremskridt, i virkeligheden er ting, som er nødvendiggjort af utilsigtede og uforudsete bivirkninger. 4 Virkningerne har vi nogenlunde styr på, og vi kan opstille modeller og strategier derfor inden for vores egen forståelse af situationen. Men bivirkningerne folder sig ud i langt større sammenhænge, ofte forskudt en generation eller to, så vi tankeløst sender store problemer videre til kommende generationer. Løgstrup bruger det moderne hospital som eksempel. På én led er det en milepæl i menneskets formåen, en fantastisk blomst af civilisationens ypperste formåen. Men gigantiske investeringer til trods er vi lige så syge som før, og det moderne hospital kan med lige så stor ret ses om et nødvendigt korrektiv, som behandler utilsigtede bivirkninger af det industrialiserede samfunds arbejds- og levevilkår og den industrielt forarbejdede mad. Ødelagte vandmiljøer som bivirkning Klimaforandringer som bivirkning Tilsvarende har udvaskningen af kunstgødning og sprøjterester fra det industrielle landbrug sammen med kloakeringen af den tidlige industrialiserings voksende bydannelser - to tiltag, som længe fremstod som indlysende rigtige - fået næsten uoprettelige konsekvenser for vores drikkevand og for Østersøen, hvor store havområder i dag er så ødelagte, at ingen højere livsformer kan eksistere. Vi står således over for en påtrængende vigtig opgave med at lære at bruge moderne teknologi på en måde, så vi opretholder balancerne i vores naturgrundlag og giver mulighed for, at også kommende generationer vil kunne høste af landskaberne. Den klimaproblematik, vi i disse år er ved at vågne til, er et klokkerent eksempel på bivirkningsdeterminismen. Afbrændingen af fossile brændstoffer har dannet grundlag for en gennemgribende transformation af livsvilkår og tilstedeværelse på kloden, som har givet mennesket helt nye muligheder for ikke bare at betvinge omgivelserne, men også at rejse, at lære, at forstå og at indrette os smukt og komfortabelt. Selvom vi i dag ved, at bivirkningerne ved at fortsætte den nuværende udvikling vil Kapitel 8.2. Side 4/23. Oktober 2011\n6 føre til uoprettelige skader på vores naturgrundlag, så fortsætter vi! Summen af sådanne i lokalt perspektiv logiske handlinger står over for at give meget voldsomme konsekvenser. En medvirkende årsag til, at klimaforandringerne er så svære at acceptere, er, at vi kommer til at indse utilstrækkeligheden i det lokale perspektiv. I den nuværende situation er vi nødt til at spejle det lokale i det globale. Metan og andre drivhusgasser Worldwatch Institute 2009 Halvdelen af alle drivhusgasser Anbefaling: 25% reduktion af animalsk produktion Når man taler om klimapåvirkning fra landbruget, er der ikke blot tale om CO2. En stor del af udledningerne stammer fra lattergas (NO2) og ikke mindst metan (CH4) fra husdyrenes fækalier og fordøjelsesproces. For at kunne beregne den samlede klimapåvirkning, omregnes de øvrige drivhusgasser derfor til CO2-ekvivalenter (CO2e). For eksempel har man sat metans drivhuseffekt til at være 22 gange kraftigere end CO2. Men metans drivhuseffekt er markant højere i udledningsøjeblikket, og IPCC anbefaler derfor, at metan medregnes som 72 gange kraftigere end CO2. Worldwatch Magazine bragte forud for klimatopmødet i København i 2009 en artikel, Livestock and Climate Change, hvor Robert Goodland og Jeff Anhang fra Verdensbankens miljøvurderingsafdeling lavede en kritisk gennemgang af FAOs rapport fra De kom her frem til, at der var en række store fejl og undladelser i FAOs opgørelser. For eksempel havde man ikke medregnet den metan og lattergas, som husdyrene udledte, ud fra en betragtning om, at husdyr havde en medfødt ret til at bøvse og prutte. 5 Sådanne betragtninger er ikke nødvendigvis forkerte, men det fjerner ikke drivhuseffekten af husdyrenes fordøjelse. Goodland og Anhang kom således frem til, at den samlede klimapåvirkning var godt fire gange højere end FAOs estimat og dermed, at verdens kødproduktion står for hele 51% af verdens samlede udledninger af drivhusgasser. 6 På denne baggrund anbefalede Goodland og Anhang, at man globalt vedtog at reducere den animalske produktion med 25%. Det ville give en reduktion af de globale udledninger af drivhusgasser på størrelse med dem, som blev forhandlet forgæves ved COP15. 7 En sådan indsats ville mindske presset på biodiversiteten og den nuværende rydning af regnskov til foderafgrøder og biobrændstof markant. Samtidig ville man ved at stile efter en reduktion af metan-udledningerne kunne opnå hurtigere reduktioner i den samlede drivhuseffekt end ved primært at fokusere på CO2-udledningerne. Således er vore spisevaner - og ikke mindst vores forbrug af animalske produkter fra den industrielle fødevareproduktion - et område, hvor vi i vores dagligdag kan gøre en markant forskel for klimaet. Kapitel 8.2. Side 5/23. Oktober 2011\n7 Klimapåvirkninger fra jord til bord Hvert eneste trin i fødevareproduktionen - dyrkningen, gødningen, sprøjtningen, forædlingen, emballeringen, transporten, distributionen, reklamen, køledisken, tilberedningen og bortskaffelsen - fører i dag til udledning af betydelige mængder af drivhusgasser. I Danmark brænder vi i stor udstrækning husholdningsaffaldet. Det giver billig fjernvarme og ligner isoleret set en smart løsning. Men den manglende tilbageføring af næringsstoffer til landbrugsjorden er samtidig med til at fastholde det moderne landbrug i ubæredygtige dyrkningsmetoder. Vi står således over for i de kommende år at måtte gentænke byens nuværende stofkredsløb. Kan vi forenkle vejen fra jord til bord? Skal der noget tilbage fra bord til jord? CO 2-pyramiden Oksekød og rejer Den madpyramide, som længe har givet et overblik over, hvad vi skulle spise meget af, hvad vi skulle have noget af, og hvad vi skulle spise meget begrænset af for at holde os sunde, er ved at finde en afløser i CO2-pyramiden, som ikke bare tager hensyn til den individuelle sundhed, men også medtænker klimapåvirkningen og den globale sundhed. Oksekød er placeret allerøverst i pyramidens spids, hvilket modsvarer, at produktionen af oksekød typisk medfører en stor klimabelastning. I pyramidens spids finder man også rejer. Her er det vigtigt at holde sig for øje, at det ikke er rejerne som sådan, som udleder store mængder CO2, men den måde, vi håndterer rejerne på. De håndpilles og nedfryses enkeltvis i en meget energikrævende proces og transporteres over store afstande i dybfrossen tilstand. Hvis man derimod selv piller sine nyfangede fjordrejer, er klimabelastningen meget lille. Flyfriske asparges og bønnespirer Omvendt er grøntsager placeret nede nær pyramidens bund. Men klimabelastningen fra et bundt asparges, som er flyimporteret fra Sydamerika, vil være mange gange højere end et bundt danske asparges, for ikke at tale om hjemmehøstede asparges. Bønnespirer, som klimamæssigt har et stort positivt potentiale, hvis vi erstatter en del af vores animalske protein med vegetabilsk protein, er placeret midt i pyramiden. Igen afspejler det en meget energikrævende produktion. Hvis vi selv spirer vore bønner, vil klimabelastningen være meget lav. CO2-pyramiden må derfor opfattes som vejledende. Kapitel 8.2. Side 6/23. Oktober 2011\n8 Spis klimavenligt Skulle man indkredse nogle enkle retningslinjer for klimavenlige spisevaner, kunne det være: 1) reducer andelen af animalske fødevarer markant 2) brug overvejende lokalt avlede fødevarer 3) køb økologiske og biodynamiske fødevarer 4) undgå industrielt forarbejdede fødevarer 5) undgå flyimporterede fødevarer 6) spis i overensstemmelse med årstiden 7) suppler med egen avl og indsamling af vild mad 8) etabler indkøbs- og spisevaner, som ikke medfører madspild 9) undgå unødvendig og ubæredygtig emballage Sundere for kloden og for den enkelte Transport Jernbane, lastbil og fly Pakket i Vietnam Dette vil ikke kun være sundere for den globale klima- og bæredygtighedssituation. Det store forbrug af forarbejdet og animalsk føde, som kendetegner den moderne danske diæt, 8 har skabt en hel vifte af problemer for folkesundheden. Det vil være markant sundere for den enkelte med mindre indtag af industrielt forarbejdet mad, mindre af det røde kød, færre sprøjterester og kemikalier i maden - og mere frugt og grønt, flere kostfibre og mere vild mad. Der ligger transport bag alt, vi stiller på bordet. Den i et klimaperspektiv alt for billige transport har gjort det naturligt at hente mad og foder over hele verden. En stor del af vores frugt og grønt fragtes gennem Europa i store lastvognstog, og i de senere år har også lufttransport af frisk frugt og grønt fra den sydlige halvkugle været med til at øge klimabelastningen fra transporten af vore fødevarer. Klimabelastningsmæssigt er der stor forskel på, hvordan maden transporteres. Bortset fra cykel og gang har transport med jernbane mindst klimabelastning. Transport med skib giver 6 gange højere klimabelastning end med jernbane, mens transport med lastbil giver 13 gange højere - alligevel prioriteres vejtransporten højere end jernbanetransporten. Flytransporten giver hele 52 gange højere klimabelastning end med jernbane. 9 Der er således meget fornuft i at spise lokalt og i at spise årstidsbestemt. Men selv en lille pakke Danske ørredportioner, som ifølge pakningen er klækket ved Lilleåen og opvokset i Storebælts strømfyldte vande (læs: havbrug), viser sig at være pakket i Vietnam. En dansk ørredfilet kan således meget vel have været ude på to oversøiske rejser, inden den via supermarkedets køledisk ender på en dansk frokosttallerken. Dette er dagligdag på det globale marked og vil fortsætte med at være det, indtil vi får en prissætning af transportarbejdet, som reelt afspejler Kapitel 8.2. Side 7/23. Oktober 2011\n9 klima- og miljøomkostningerne ved brugen af de fossile brændstoffer. Food Miles Man taler i dag om Food Miles: For eksempel blev det i 2007 opgjort, at amerikanske fødevarer typisk var transporteret km, før de blev solgt i supermarkedet, eller 25% længere end i Engelske undersøgelser viser, at transporten af fødevarer udgør omkring en fjerdedel af den samlede godstransport på landevejene. Der ligger en imponerende logistisk præstation bag, at vi i dag har adgang til produkter fra hele verden året rundt. Men klimamæssigt set var kræfterne bedre brugt på at opbygge en fødevareforsyning primært baseret på lokale kvalitetsråvarer. Transport forud for produktet Den rette indpakning På Wuppertal-instituttet har man undersøgt transportmønstrene bag helt dagligdags produkter - som for eksempel et 150 g yoghurtbæger. 10 Ud over sukker, syltetøj, mælk og yoghurtkultur til selve indholdet, skal der fremstilles og transporteres glas, pap, plastikfolie, lim, tryksværte, etiketter og aluminium til emballagen. Hvis man kortlægger de enkelte deles rejse til fabrikken, aftegnes der et veritabelt spindelvæv af transporttråde, hvor den gennemsnitlige transportafstand for yoghurtbægerets enkelte dele er km. Der ligger således et stort transportarbejde forud for de enkelte produkter. De fleste fødevarer behøver en form for indpakning. En god emballage beskytter produktet og styrker dets holdbarhed, samtidig med at det giver forbrugeren de nødvendige informationer. Samtidig må emballagen ud fra et klima- og bæredygtighedsperspektiv kunne genanvendes, recirkuleres eller i det mindste let nedbrydes i naturen. For eksempel nedbrydes plastik kun meget langsomt i vand, og den udstrakte brug af plastik har ført til dannelser af gigantiske plastikspiraler i verdenshavene. Mere industrielt forarbejdet mad Branding og kunstig behovsskabelse Det er slående at se, at jo rigere vi bliver, jo større er andelen af den mad, vi spiser, som er industrielt forarbejdet - og dermed indpakket, konserveret og brandet. Vi køber ikke majsflager, men Kellogs Corn Flakes, Wasa knækbrød, Tulips torskerogn, Nestlé kakao eller Arla mælk. Emballagen bruges derfor også til markedsføring, til at signalere kvalitet og skabe genkendelse og tiltrækningskraft. Nogle gange køber vi den fornemste gaveindpakning med guld og sølv, cellofan og sløjfe, hvor indholdet kunne have ligget i noget mere undseeligt, let nedbrydeligt og recirkulerbart. Der ligger således i branding og indpakning en lang række elementer, som øger klimabelastningen fra vore fødevarer. Ligesom vore spisevaner er vores forbrugsvalg langt fra rationelt styret. Kapitel 8.2. Side 8/23. Oktober 2011\n10 Stærkt understøttet af en massiv markedsføring taler emballagen direkte til den emotionelle dimension - dertil at vi fristes til at købe ting, vi strengt taget ikke behøver eller kan nå at spise. Madspild Mest fra husholdningerne Mange bække små Det animalske madspild Restekogebøger Vores mad er levende og fordærvelig, og hvert trin i den stadigt længere vej fra jord til bord medfører et vist spild af mad. Det er således vurderet, at op imod en tredjedel af al den mad, som bliver produceret, aldrig bliver spist. Sagt på en anden måde er der i dag mad nok til, at alle mennesker i hele verden kunne blive mætte og velnærede. Vi må blot blive bedre til at deles om den - og ikke lade den gå til spilde. Selvom der er madspild hele vejen fra jord til bord, kommer det største spild fra husholdningerne. Det er ikke kun, fordi der er stødte avocadoer, eller at mælken nåede at blive sur, inden vi fik den brugt. Vi er ikke gode til kun at købe og tilberede præcist den mængde mad, der skal til % af den mad, vi køber, ryger direkte i skraldespanden. Særligt omkring højtiderne køber vi mere mad, end vi spiser, og skraldespandene bugner med mad, som kunne fortjene at blive spist. I husholdningerne er der ikke tale om spandfulde ad gangen, og for den enkelte kan det være svært at se, hvordan en plettet banan og en rest rucola, som er gået i selvsving, kan betyde noget for verdens fødevareforsyning. Hver dansker smider 172 g mad væk om dagen. Ikke meget, men det bliver til 63 kg på et år. Kunne vi blot hver spare 100 gram om dagen, bliver det til 35 kg om året, eller mere end halvdelen af madspildet fra de danske husholdninger. Foreningen Stop Spild af Mad har ved at nedbryde problematikken omkring husholdningernes madspild til let forståelige størrelser formået at sætte madspildet på dagsordenen. 11 Men det største madspild ligger imidlertid i, at stadigt større dele af vore madafgrøder går til opfodring af husdyr. Vore husdyr spiser mere end halvdelen af det, vi fanger i havene, og omkring halvdelen af den mad, vi dyrker. Afhængig af situationen går der fra 3 til 20 enheder foder til 1 enhed animalsk føde. Den animalske produktion medfører således et kolossalt omsætningstab. Selvom vi i Danmark med vores vidtstrakte, frugtbare agerjorder ville kunne brødføde en langt større befolkning end den danske, så importerer vi i Danmark netto mere mad, end vi eksporterer. Madspild har i de seneste år haft en voksende opmærksomhed. Det rører noget fundamentalt i os, at vi køber og smider væk i en verden, hvor millioner sulter. Vi kunne ønske os bedre recirkuleringsmuligheder, og vi kunne ønske, at tilbuddene i supermarkedet ikke som nu oftest er bundet op på for store enheder til de mange en- og topersoners husstande i dagens Danmark. Men grundlæggende fornemmer vi et ansvar for, at vores konkrete madspild bliver mindst muligt. Så der er udkommet en række restekogebøger, som er båret af inspirationen til, at overskud fra ét mål- Kapitel 8.2. Side 9/23. Oktober 2011\n11 tid kan blive en vigtig ingrediens i det næste. Fødevarebanken Skraldere Samtidig ser man med et initiativ som Fødevarebanken, at der bliver sat ind over for det mere koncentrerede madspild, som sker i butikker og distributionssystemer. Her står man ofte med varer, som ikke fejler det mindste, men som på grund af udløbsdatoen må sendes til destruktion. Med markedets logik kan man ikke forære fødevarer til sine kunder. Så hellere kassere dem. Men hvis en organisation som Fødevarebanken vil tage besværet, kan man ad den vej forære den overskydende mad til socialt udsatte grupper, som ikke har nogen købekraft. 12 I de seneste år har man kunnet se skraldere, som direkte lever af overflodssamfundets bortsmidte mad. 13 Der er masser af den, og masser der ikke fejler det mindste. Ud over at mindske overflodssamfundets madspild er skralderne med til at rette opmærksomheden mod vores nuværende affaldsbegrebs utilstrækkelighed. Dette er en svær erkendelse for forbrugerismen og vækststrategierne. Men med den ene jordklode vi har - og som vi skal dele ikke bare med resten af verden, men også med de kommende generationer - kan vi ikke bare fortsætte med at kassere og købe nyt. Vi lever i et lukket system, hvor væk er borte. Fødevarefællesskaber Ny by-land-akse Urban Farming De seneste år er der vokset nye grupper frem som Københavns Fødevarefællesskab, som har til formål at levere gode, sunde og lokalt producerede fødevarer direkte fra producent til forbruger. 14 Som medlem er man selv med til at drive distributionen, så ad denne vej er det muligt at få lokale produkter af høj kvalitet til en billig penge. Samtidig giver det gode muligheder for afsætning for små producenter, som ikke kan klare forsyningen af økologiske grøntsager til de store butikskæder. I sådanne fællesskaber er det ikke bare vejen fra jord til bord, der bliver mindre. Vi kommer tættere på årstiden - vel at mærke vores eget landskabs årstider. Og tilliden til brandet bliver afløst af et andet og mere fundamentalt tillidsforhold, som er muligt gennem den direkte kontakt mellem avler og forbruger. Heri ligger der et vigtigt potentiale til reetableringen af en bæredygtig by-land-akse. Flere steder i verden har man set, at produktionen af fødevarer er rykket ind mellem husene. Urban Farming er typisk slået igennem i byer, som er mindre planlagte, eller hvor der af forskellige grunde opstår ledige arealer, det være sig ubenyttede byggegrunde, villahaver, industriparceller, tagflader og andre ubrugte arealer, som der ikke mindst i forstæderne er ganske mange af. Kapitel 8.2. Side 10/23. Oktober 2011\n12 Urban Farming Manifest Også i Danmark er der stor interesse for at igangsætte Urban Farmingprojekter, og på udstillingen fremlagde vi et Urban Farming Manifest, som opridsede en række af de mange muligheder ved at etablere bylandbrug. 15 Det er ikke tanken, at byerne kan eller skal være fuldt selvforsynende - tværtimod vil Urban Farming kunne være med til at øge efterspørgslen på lokale fødevarer dyrket i byernes umiddelbare opland. Samtidig vil bylandbrugene kunne være med til at synliggøre det store arbejde, som ligger bag madens tilblivelse, og styrke forståelsen for årstidernes vekslen. Ved inddragelse i undervisnings- og fritidsinstitutioner har bylandbrugene et stort pædagogisk potentiale og kan blive en vigtig del af den moderne storbys gentilknytning til sit naturgrundlag. CO 2-absorberende samfund 3. CO2-lagring i biosfæren Siden industrialiseringens begyndelse er koncentrationen af CO2 i atmosfæren steget fra 280 ppm (parts per million) til 390 ppm, og koncentrationen stiger i dag med omkring 1 ppm pr. år. Klimaforhandlingerne har sigtet mod at stabilisere koncentrationen under 450 ppm. Samtidig tyder de seneste års klimaforskning på, at selv en målsætning på 450 ppm er utilstrækkelig, og at vi for at langtidsstabilisere det globale klima er nødt til at nå tilbage på en koncentration på 350 ppm. Dermed er det ikke nok at reducere udledningerne. Kloden rundt er vi nødt til at udvikle samfund, virksomheder og levemåder, som netto absorberer CO2. CCS-teknologier CO 2-lagring i biosfæren Der har derfor været en del fokus på CCS-teknologier - Carbon Capture & Storage. Kunne man for eksempel opfange kulkraftværkernes CO2-udledninger allerede i forbrændingsprocessen, ville man med en anden ro kunne fortsætte afbrændingen af klodens kulreserver. Men dels ligger en mere bredt anvendelig CCS-teknologi til kulkraftværkerne stadig 20 år fremme, dels vil den være så energi- og ressourcekrævende, at den ikke nødvendigvis vil blive brugt i større udstrækning. I runde tal rummer atmosfæren 750 gigaton kulstof, mens klodens vegetation rummer 650 gigaton, og jorden rummer omkring gigaton kulstof, det meste i jordens muld og rødder. Den måde, vi i dag forvalter klodens landskaber på, fører til stadighed til, at kulstof frigøres fra jord og vegetation med øget drivhuseffekt til følge. Som det er nu, er det bedste bud på en velafprøvet, sikker og billig CCS-teknologi at vende denne proces og systematisk øge CO2-lagringen i biosfæren. Kapitel 8.2. Side 11/23. Oktober 2011\n13 Nye dyrkningsmetoder CO 2-lagring i bymiljøerne CO 2-lagring i biochar Dette indebærer, at skovarealet må øges, og at totalfældningen af de tropiske regnskove må ophøre. Nye dyrkningsmetoder i skovbrug og landbrug kan sikre, at der gradvist lagres mere og mere CO2 både i jord og vegetation. Det vil samtidig øge land- og skovbrugets bæredygtighed og understøttelse af biodiversiteten. Tilsvarende kan man gennem en systematisk forgrønnelse af urbane områder opnå en øget CO2-lagring. Ud over en bedret klimatilpasning vil det kunne give byerne en lang række andre miljøfordele som bedre luftkvalitet, biodiversitet, mikroklima og bylivskvaliteter. Der synes at ligge et stort potentiale i at lagre kulstof i biochar - organisk materiale brændt under iltfattige forhold. I Amazon-området brugte de indianske folk, som spanske opdagelsesrejsende mødte i 1500-tallet, en terra preta-teknik, hvor de blandede store mængder trækul i den jord, de ryddede i junglen. Hvor rydninger ellers mister frugtbarheden efter et år eller to, kan man ad denne vej opbygge særdeles frugtbare jorder, som holder på vand og mikronæringsstoffer. Forsøg med biochar i tropiske jorder viser en mangedobling af afgrøderne og en øget effekt af brug af kunstgødning. Samtidig udgør trækullene en lagring af kulstof, som har store perspektiver som klimaløsning. Hvor meget biochar skal der til? 2. generations biochar-komfurer Hvis man skulle reducere atmosfærens koncentration med 100 ppm, ville det svare til, at der i gennemsnit skulle lagres 2 mm kulstof på alle Jordens landarealer. Hvis det skulle gøres alene på de intensivt dyrkede arealer, ville det kræve et lag på 8 cm. 16 Dette vil kræve en ekstraordinær indsats, men med en kombination af øget lagring i vegetationen og udstrakt brug af biochar, hvor dette er relevant, er det ikke umuligt. Det er stadig et åbent spørgsmål, hvordan biochar bedst finder indpas, og der eksperimenteres i disse år meget med forskellige anvendelser. En af de mere lovende er i forbindelse med madlavning. Det anslås, at omkring 2,4 mia. mennesker hver dag får mad tilberedt over åben ild. Den stadige indsamling af brændsel gør, at landskaberne mange steder i verden udpines. Der er udviklet små højeffektive biocharkomfurer, som leverer den nødvendige varme med mindre brændselsforbrug og mindre luftforurening, samtidig med at processen binder op imod halvdelen af brændslets kulstof i biochar. Hvis 2,4 mia. mennesker gennem deres daglige madlavning over biochar-komfurer var med til at binde små mængder kulstof, har vi fat i den slags processer, som skal til - simple, lavteknologiske og allestedsnærværende. Kapitel 8.2. Side 12/23. Oktober 2011\n14 Albedo En anden kategori af løsninger er at øge Jordens albedo: dens evne til at reflektere solens lys. En af de lavesthængende frugter ville være at udruste alle verdens kulkraftværker med effektive støvfiltre. Det vil ud over en lang række sundhedsfordele mindske nedfaldet af kulstøv over de arktiske egne, så is- og sneflader ville blive mere hvide og dermed reflektere mere lys, før det når at blive til varme. Det er beregnet, at man ved at male alle himmelvendte flader i verdens 100 største byer hvide ville kunne skabe en kølende effekt som modsvarer drivhuseffekten af vore nuværende samlede CO2-udledninger. 17 Tilsvarende ville man gennem at udvikle afgrøder med lysere og blankere blade, som reflekterer en større del af lyset, kunne opnå en betragtelig kølende effekt. 18 Landbruget som klimaproblem og som klimaløsning De ovennævnte muligheder for CO2-lagring kan ikke i sig selv løse klimaudfordringen. Det kræver, at vi meget hurtigt får udfaset de fossile brændstoffer og etableret det fossilfri samfund. Men de er helt centrale, hvis vi skal lykkes med at langtidsstabilisere Jordens klima. En lidt mere langsigtet klimastrategi for landbruget vil derfor ikke blot se på, hvordan man reducerer klimabelastningen, men fuldt så meget på, hvordan man øger CO2-lagringen i Jordens levende systemer. Hvor landbruget med dets animalske produktion i dag er en stor del af vores klimaproblem, så står landbruget samtidig helt centralt, hvis vi ikke bare skal mindske udledningerne, men også lykkes med at mindske atmosfærens koncentration af CO2 til et niveau på 350 ppm. Ny Nordisk Hverdagsmad 4. Nye spisevaner, nye dyrkningsmønstre Mere frugt og grønt, flere urter og mere vild mad, der hører årstiden til. Flere lokale produkter, mere økologi, fisk og tang. Vi ved det godt, men hvordan gør vi det til noget naturligt, til hverdagsmad, til det vi spiser til familiefester og til et naturligt valg for vore børn? Hvordan skaber vi en ny spisekultur, som ikke bare er god for os selv, men også for miljøet? Hvordan genopdager vi glæden ved sæsonens grøntsager og frugter - de første asparges, blåbær, ramsløg, rødkål og rabarber - i en tid, hvor vi har udvidet vores spisekammer til at omfatte hele verden? Hvordan genskaber vi en spisetradition, som i en globaliseret verden formår at bibringe både os og vore omgivelser identitet og sundhed? Sådanne overvejelser og flere til ligger bag et stort anlagt forskningsprojekt, som i disse år er under udfoldelse ved Københavns Universitet. 19 Her mødes en bred gruppe af forskere og madentusiaster i et spændende forsøg på at opstille en Ny Nordisk Hverdagsmad, som er sundere både for os selv og for vores omgivelser. Kapitel 8.2. Side 13/23. Oktober 2011\n15 Tradition, viden, forandring Hvis man vil ændre et helt lands spisevaner, kan man ikke kun argumentere med klimatrusler og ernæringsforskning. Vore spisevaner er kun langsomt foranderlige og er dybt forbundne med psykologiske størrelser som tryghed og identitet, som kun vanskeligt italesættes af klima- og sundhedsrationaler. Når Ny Nordisk Hverdagsmad endda har gode chancer for at få gennemslagskraft, er det fuldt så meget fordi den lægger sig op ad den gourmet-bølge af visionære kokke, som tryller nye aspekter op af det nordiske køkkens mulighedsfelt. Der tales samtidig indtrængende til vores nysgerrighed, forfængelighed, sanselighed, idealisme - og glæden ved god og veltillavet mad. Claus Meyers Almanak Animalsk protein Claus Meyer, som er den kulinariske drivkraft bag projektet, er ikke bleg for at tage de traditionelle danske retter under behandling. I den tilhørende kogebog Almanak, der rummer retter til hver dag i et helt år, og som nøje afspejler årstidernes skiftende råvarer, finder man midt imellem alt det nye klassikere som medisterpølse, hakkebøffer, labskovs, rødgrød og frikadeller fra den danske spisetradition. Mælkebøtter, skvalderkål og ramsløg bliver således trukket ind i en velkendt kontekst. Arbejdet med at etablere en Ny Nordisk Hverdagsmad er stadig i gang. Men med de anbefalinger, der indtil nu er fremlagt, vil den danske kost også fremover indeholde en meget stor portion animalsk protein. Det bliver forklaret med, at de seneste teorier inden for fedmeforskning peger på vigtigheden af en proteinrig kost, hvis man vil slanke sig. Her kunne man have ønsket sig, at de vegetabilske proteinkilder havde fået en mere fremtrædende plads i vores kommende køkken - og dermed at hensynet til klima og bæredygtighed havde fået mere vægt over for gastronomiske og slankestrategiske overvejelser. Men spisevaner er omvendt en så langsomt foranderlig størrelse, at man må glæde sig over, at Ny Nordisk Hverdagsmad markerer et kæmpe skridt i den rigtige retning, og der vil i årene fremover komme masser af anledninger til at justere og videreudvikle. Et fundamentalt spændende træk ved Ny Nordisk Hverdagsmad er, at det ud over at være sundere for os selv og for klimaet vil kunne få stor indflydelse på, hvordan det danske kulturlandskab udvikler sig i de kommende årtier. Kampen om det danske landskab Det åbne landskab er i dag præget af det moderne landbrugs effektive teknologi: Pløjning, harvning og sprøjtning sørger effektivt for, at intet andet end det planlagte vokser på markerne, som strækker sig, så langt øjet rækker. Nogle få steder er til gengæld fredet for at beskytte særlige Kapitel 8.2. Side 14/23. Oktober 2011\n16 arter eller landskabelige træk. Men vi skal ikke ret langt tilbage i tiden, før der var flere læhegn, overdrevsarealer og vandhuller i det dyrkede landskab - og dermed bedre muligheder for, at andre dyr og planter kunne leve. Samtidig var der en udstrakt ekstensiv brug af sådanne områder, som vi i dag ville kalde naturarealer. Kunne man forestille sig, at denne præcise todeling mellem det højproduktive og det fredede blev blødt op? Kunne vi lave en mellemzone, hvor vegetationen var mere kompleks og vi høstede mere ekstensivt af selvgroede økosystemer med en langt højere biodiversitet end nutidens dyrkede arealer? Den vilde mad Veta la Palma Denne mellemzone rummer en masse muligheder for at tilvejebringe føde, ikke bare fra græssende dyr, men også fra indsamling af vilde planter og svampe. Der findes omkring 250 spiselige planter i naturen, mange af dem i rigelige mængder, og i sammenligning med de dyrkede produkter er smagsintensiteten og næringsindholdet ofte markant højere. Men i en verden, hvor tid koster penge, og transporten er billig, står store mængder af urter, bær og svampe og vådrer væk i de danske skove. På udstillingen viste vi en planche fra Veta la Palma, et dambrug ved Guadalquivirs udløb, som med hektar damme driver en omfattende ekstensiv fiskeproduktion, uden at fodre. Området drives som en biotop så rig, at foderet bliver til i dammene. Det gør, at Vetas fastboende flamingoer frem for at være et problem for produktionen bliver en vigtig del af økosystemets evne til at producere foder. Og det gør, at det vand, som ledes ud fra Vetas damme, er renere end det vand, som tages ind. Samtidig har fiskene qua deres naturlige føde en kvalitet, som har gjort dem efterspurgte på gourmet-restauranter. Veta la Palma har en produktion af fiskeprotein pr. hektar på højde med bæredygtigt kvægbrug i Danmark. Ved konventionelt dambrug ville man givet kunne producere flere fisk i de samme damme. Men så ville man have de sædvanlige problemer med vandforurening og import af kraftfoder, som bruger areal andre steder i verden, og fisken ville sandsynligvis være mindre sund og velsmagende. Veta la Palma indgår samtidig i et stort fuglereservat på hovedtrækruten mellem Den Iberiske Halvø og Afrika. I løbet af året kan man møde 250 forskellige fuglearter på stedet. 20 Fremtidens dyrkningsmetoder Der ligger i de kommende år en kolossal udfordring i på tilsvarende måde at lære at udvikle - og høste af - komplekse økosystemer, frem for at fortsætte de nuværende bestræbelser på at maksimere udbyttet af rendyrkede monokulturer. Kapitel 8.2. Side 15/23. Oktober 2011\n17 Utilstrækkelige mærkningsordninger 5. En ny mærkningsordning Der findes i dag et væld af mærkningsordninger. Nogle er nationale, andre internationale, nogle er opstået på en idé eller bevægelse, mens andre er skabt af de enkelte brancher. Og indimellem er der mærker, som blot ligner mærker. Så det kan være svært at finde rundt i mærkningsjunglen. Mærkningen fungerer som et slags kvalitetsstempel. Det er derfor vigtigt, at forbrugerne kan have tillid til mærkerne. Men når vi handler, har vi ikke lige altid kriterierne ved hånden. Så husker vi i farten, at det med det danske økologimærke stadig er tilladt at bruge visse pesticider? Eller at Grüne Punkt-mærket med dets yin-yang-genbrugspile siger noget om emballagen, men intet om selve produktet? Forbrugerne ønsker sig i stadig større udstrækning grønne produkter, og virksomhederne gør sig derfor store anstrengelser for at signalere grønne værdier. Men det er ikke altid, at man holder, hvad man lover, eller siger noget substantielt om produktet. Alt for ofte er der tale om greenwashing: At man præsenterer produkterne som grønnere, end de er. Omfattende greenwashing Organisationen TerraChoice har udgivet foreløbig tre udgaver af rapporten Seven Sins of Greenwashing, som kortlægger udbredelsen af fejlagtige produktanprisninger for grønne produkter i USA og Canada. Heri deler man overtrædelserne op i syv kategorier: Fremhævelse af uvæsentlige ting, Manglende bevis, Uklarhed, Falsk mærkning, Manglende relevans, Urigtighed samt Det mindste af to onder. 21 I 2007 overtrådte mere end 99% af de undersøgte produkter mindst én af de syv kategorier af greenwashing. Dermed var det under 1%, som informerede fuldt korrekt. I 2009 var der 2% af de undersøgte produkter, som ikke overtrådte nogen af de syv greenwashing-synder, og i 2010 var andelen steget til 4,5% af i alt produkter. Så det går den rigtige vej. Men stadig er det en bedrøveligt lille del af produkterne, som ikke pynter på deres grønne kvaliteter. Samtidig er der i tusindvis af produkter på hylderne, som end ikke gør sig anstrengelser for at være grønne. Så kort sagt er forbrugeren i den nuværende situation meget dårligt hjulpet. En ikonbaseret mærkningsordning Til udstillingen Hungry Planet udarbejdede vi derfor en skitse til en ikonbaseret obligatorisk mærkningsordning, som en anden og mere direkte måde at gøre os i stand til som forbrugere at aflæse produkternes sundhed, klima- og bæredygtighedsprofil. I al sin enkelhed er det en serie let genkendelige piktogrammer, som tilsammen giver en information, som ville klæde os bedre på til som forbrugere at kunne træffe kvalificerede valg. Kapitel 8.2. Side 16/23. Oktober 2011\n18 Eksempler på piktogrammer til en ikonbaseret mærkningsordning. I alt skitserede vi 49 ikoner, deriblandt ikoner for transportmedier (fly, tog, skib), dyrkningsmetoder (biodynamisk, økologisk, koldhus, opvarmet drivhus, brug af kunstgødning, pesticider, polykultur, høstet i naturen) og opdræt (fritgående, burhøns, vildtfanget, dambrug, havbrug), eller det kunne være sundhedsikoner (højt indhold af omega-3, flavonoider, antioxidanter, dødbringende ved fortsat brug). 22 Styrkelse af den bevidste forbruger Mange af de nødvendige ændringer i vores fødevareproduktion og fødevareforsyning forudsætter, at der er en interesse fra forbrugeren, som kommer til udtryk ved, at produkterne rent faktisk efterspørges. Derfor ligger der i en god og pålidelig mærkningsordning, som tydeliggør producenternes bestræbelser (eller mangel på samme) og gør det let for forbrugeren at vælge bæredygtigt, klima- og sundhedsvenligt, en stærk understøttelse af de mange producenter og virksomheder, som reelt anstrenger sig for at gøre tingene bedre. Rundetaarn målgruppe 6. Udstillingen Hungry Planet Da det i forsommeren 2010 faldt på plads, at udstillingen Hungry Planet kunne vises i Rundetaarn, stod det også klart, at vi ville stå over for et meget bredt sammensat publikum. I alt besøgte udstillingen, hvoraf de var børn. Udstillingen er bygget op omkring familieportrætterne fra bogen Hungry Planet: What the World Eats (2005), hvor forfatter-fotograf-parret Faith D Aluisio og Peter Menzel har fotograferet familier fra hele verden sammen med den mad, de spiser på en uge. 23 Kapitel 8.2. Side 17/23. Oktober 2011\n19 Familien Revis fra USA sammen med den mad, de spiser på en uge - et af Peter Menzel og Faith D Aluisios familieportrætter fra bogen Hungry Planet. Dialogstilling Man kan med en vis rimelighed spørge: Hvorfor vise billeder fra hele verden, når vi gerne fremover skal blive bedre til at spise lokalt? Vore mad- og spisevaner er tæt forbundne med vores tryghedskompleks, med tråde helt tilbage til mors bryst. De er så at sige så tæt på os, at det er vanskeligt at se dem klart. Men gennem at dialogstille vores dagligdag med andre måder at spise og leve på rundt om i verden, vinder vi et perspektiv - en relativisering - som gør os i stand til overhovedet at forstå vores situation. Der ligger i mødet med det anderledes en fantastisk mulighed for at forstå det sædvanlige. 24 Menzel og D Aluisios familieportrætter illustrerer, at maden i de rigeste lande ikke nødvendigvis bliver sundere, blot fordi det ugentlige madbudget er kr. frem for 300 kr. eller 30 kr. Men der er markant mere kød på de riges bord, og langt mere emballage omkring maden. Der er flere fødevare-mærkevarer og industrielt forarbejdede fødevarer, og dermed flere tilsætningsstoffer, for at maden kan holde sig spiselig på den lange vej fra jord til bord. Og man ser umiddelbart af de store portrætfotografier, at maden i de rige lande er blevet globaliseret - og er i færd med at miste forbindelsen med årstiderne og den lokale spisetradition. Kapitel 8.2. Side 18/23. Oktober 2011\n20 Kød og klima, en af udstillingens 24 temaplancher, 135x135 cm. Det sanselige Med udstillingen prøvede vi at undgå det moraliserende, det puritansk prædikende og det apokalyptiske, for i stedet at pege på glæden, skønheden, naturligheden og rodfæstetheden ved at spise klimavenligt og i harmoni med sted og årstid. Vores omgang med maden må være en fest for alle sanser. Ejvind Larsen skrev da også i Information om udstillingen: [M]agen til appetitlig kamp for at redde naturen, miljøet, økologien, klimaet og kloden skal man lede længe efter. Kampen mod den fundamentalistiske og terroristiske [Økonomiske Vækst], drives ikke af livsfornægtelse, endsige livsangst, som det ofte opfattes og påstås, men af livslyst. For ikke at sige slet og ret: lyst. En sanselighed ved kødets (materiens) lyst så stor, at man ikke kan andet end glædes ved naturens tildeling af netop dette kød og af netop denne materie og lyst, så man bare må ære og dyrke og bevare og beskytte naturen. For man kan ikke andet. Man ka ik la vær. 25 Der ligger noget vigtigt i at se vores mad ikke bare som udgift, som ernæring, som klimabelastning eller som selvfølgelighed, men at kunne tage imod den som en gave fra Jorden og behandle den med respekt. Kapitel 8.2. Side 19/23. Oktober 2011\nM I L J Ø P U N K T INDRE BY CHRISTIANSHAVN En udstilling i Rundetaarn 22.01.-27.03.2011 Forberedelser til højtid Det globale spisekammer Menzel-portræt fra Ægypten Menzel-portræt fra Buthan Menzel-portræt


2707 Sommerserie - Radio24syv | Arkiv\n24syv Morgen 27. juli 2012 - kl. 2707 Sommerserie Mette Breinholdt, journalist og antropolog, flytter sidst på ugen til North Carolina. Hendes mand har allerede fået et arbejde, mens Mette skal starte ud som hjemmegående husmor. Coach Louise Fly Caione giver gode råd om hvordan man selv kan være med til at skabe en indholdsrig hverdag når familien flytter til udlandet. Nedenstående HTML-kode giver en afspiller med denne udsendelse. Hvis udsendelsen består af flere timer vil de alle optræde i afspilleren. Du kan desuden læse mere om vores delingsmuligheder. Læs mere om programmet


Fjernelse 1-855-650-3535 Pop-up Fuldstændig | Fjern Spyware\n← Sletning +1-844-386-8599 Pop-up I Enkle Trin\nAfinstaller +1-877-566-8820 Pop-up fra Windows 8 →\nFjernelse 1-855-650-3535 Pop-up Fuldstændig\ntips til Slip af med 1-855-650-3535 Pop-up from Chrome\nIndblik i forskellige infektioner som 1-855-650-3535 Pop-up\nAdware Adware.Transponder_Bolger, Adware.SingAlong, ThumbSnatcher, MBKWbar, SrchUpdt, Vapsup.bkl, Hi-Wire, PrecisionTime, Nomeh.b, BrowserModifier.WinShow, 180Solutions.Zango.SearchAssistant, MySearch.f\nBrowser Hijacker v9.com, Cherchi.biz, Freecorder Toolbar, Allgameshome.com, Findgala.com, Antivirat.com, Isearch.glarysoft.com, Search.tb.ask.com, Warninglinks.com, Scanner.av2-site.info\nRansomware [email protected] Ransomware, SurveyLocker Ransomware, Ransom:Win32/Isda, FBI Header Ransomware, .VforVendetta File Extension Ransomware, PornoPlayer Ransomware\nTrojan PoisonIvy, W32/Agent.Enu.Dropper, Virus.Viking.S, PCK.Monder.45056, Trojan.USS, Trojan.Dropper.Hupigon, Vundo.FAM, Metahog Trojan\nSpyware Relevancy, The Last Defender, Windows System Integrity, ErrorSkydd, Dpevflbg Toolbar, AlertSpy, Incredible Keylogger, Safetyeachday.com, NetSky, Worm.Wootbot\nSlip af med 1-855-650-3535 Pop-up fra System: Hurtig Fjernelse Vejlede\nHvor farlig er 1-855-650-3535 Pop-up?\nUheldigvis er 1-855-650-3535 Pop-up en virulent trussel, der først blev opdaget i begyndelsen af 2017, tilsyneladende designet til at tage kontrol over kompromitterede Windows 8 og udføre vindictive aktiviteter, der ville være gavnlige for trusselaktører. Faktisk udviklede den sig af højt kvalificerede trusselaktører. Selvom det ikke har nogen fejl. Under trusselsanalysen så vi, at truslen ikke har nogen unikke egenskaber. Ligesom andre malware kan 1-855-650-3535 Pop-up kapre dine webbrowsere og erstatte browsers hjemmeside / søgemaskine med ondsindet domæne og forårsage utallige omdirigeringer. Selv det kan installere flere spywareudvidelser eller plugins på din Chrome. Desuden kan det sænke din System ydeevne og reducere din internethastighed samt bruge dine internetdata til at indlæse unødige sider eller ondsindede filer eller opdateringer fra eksterne servere. Sådanne malware kunne kryptere dine vigtige filer ved hjælp af kryptering af militærkvalitet og efterspørgsel løsningen. Værre, mens Windows 8 er kompromitteret med malware, kan Rette op hackere have kontrol over din System.\n1-855-650-3535 Pop-up: Fordeling Kilde\nVildledende websites: Torrent-websteder og mindre anerkendte online-softwareforretninger leverer 1-855-650-3535 Pop-up til din System ved hjælp af vildledende metoder. De kan foreslå dig at bruge brugerdefineret downloader, før du downloader nogen fil eller software. Bemærk venligst, at brugerdefineret downloader altid udfører valgfri installationsprogrammer sammen med din almindelige download.\nBundlede programmer: I dag kommer de fleste gratis programmer sammen med valgfrie programmer, når du installerer sådanne programmer, din System bliver trængt ind med 1-855-650-3535 Pop-up.\nSpam-e-mails vedhæftede filer: I forskellige kampagner bruger trusselaktører e-mail-tjenester til at levere 1-855-650-3535 Pop-up til din System som en vigtig vedhæftelsesfil sammen med phishing-tekst.\nFå fælles kendetegn ved 1-855-650-3535 Pop-up virus\nDerfor anbefaler vi dig at holde pålidelig sikkerhedssoftware installeret og opdateret på din hver System for at få realtidsbeskyttelse mod sådanne trusler. Nu skal du indlede 1-855-650-3535 Pop-up Fjernelse procedurer, der er angivet nedenfor:\nHjælp Til Slip af med 1-855-650-3535 Pop-up\nguide til Rive ud 1-855-650-3535 Pop-up\nLøsning Til Eliminer 1-855-650-3535 Pop-up\nTil at fjerne 1-855-650-3535 Pop-up: Baixar scanner\nSlip af med 1-855-650-3535 Pop-up Fra inficeret System – Manuel Vejledning\nProces 1: Genstart din System til “Sikker tilstand med netværk” til Slip af med 1-855-650-3535 Pop-up Succesfuldt\nProces 2: Slip af med 1-855-650-3535 Pop-up fra større webbrowsere og nulstil browsere\nProces 3: Rette op Fishy Processes af 1-855-650-3535 Pop-up fra Jobliste i din System\nProces 4: Slip af med 1-855-650-3535 Pop-up fra Kontrolpanel i System\nProces 5: Rette op Ondsomme registreringsindlæg oprettet af 1-855-650-3535 Pop-up fra din System\nProces 1: Genstart din pc til ‘Sikker tilstand med netværk’ til Slip af med 1-855-650-3535 Pop-up Succesfuldt\n6. Tryk derefter på ‘F5’ knappen for at aktivere Safe Mode med Networking option for at fortsætte sletning af 1-855-650-3535 Pop-up fra din computer.\n3. Næste ser du Avanceret opstartsmenu på computerskærmen. Vælg Sikker tilstand med netværk for at fortsætte fjernelsen af 1-855-650-3535 Pop-up fra din pc.\nProces 2: Slip af med 1-855-650-3535 Pop-up fra større internetbrowsere\nSlip af med 1-855-650-3535 Pop-up Fra Internet Explorer 8-8.00.7000.00000\n3. Find så blot 1-855-650-3535 Pop-up derfra og klik på Fjern.\nSlip af med 1-855-650-3535 Pop-up Fra Mozilla Firefox:38\n3. Vælg tilføjelsen 1-855-650-3535 Pop-up du vil deaktivere, og klik på knappen “Deaktiver” og genstart Mozilla Firefox.\nSlip af med 1-855-650-3535 Pop-up Fra Chrome 56.0.2924\n2. Fra venstre panel skal du klikke på Udvidelser, finde 1-855-650-3535 Pop-up udvidelse eller andre unødvendige forlængelsesvirus og derefter slette dem straks ved at klikke på Fjern.\n4. På denne måde kan du opsige skadelige processer forbundet med 1-855-650-3535 Pop-up på dit berørte system.\nRette op 1-855-650-3535 Pop-up Fra Windows 10 Succesfuldt\n3. Næste skal du klikke på Apps og funktioner for at finde og slette 1-855-650-3535 Pop-up.\n4. Endelig ser du listen over alle installerede programmer, herunder skadelige programmer, vælg 1-855-650-3535 Pop-up og klik på Uninstall.\nSlip af med 1-855-650-3535 Pop-up Fra Windows 8.1\n4. Nu skal du finde 1-855-650-3535 Pop-up eller andre mistænkelige programmer, vælge det og slette en efter en ved at klikke på ‘Afinstaller’.\nRette op 1-855-650-3535 Pop-up Fra Windows 7 Succesfuldt\n4 Endelig er du på det sted, hvor du nemt kan finde og slette 1-855-650-3535 Pop-up og anden skadelig software fra din System.\nSlip af med 1-855-650-3535 Pop-up Fra Windows XP\n3. Find 1-855-650-3535 Pop-up og andre mistænkelige programmer og Rette op dem med det samme.\n3. Næste Windows-registreringsdatabasen åbnes på skærmen System. Find og slet alle registreringsdatabasen i forbindelse med 1-855-650-3535 Pop-up omhyggeligt.\nThis entry was posted in Uncategorized and tagged Afinstaller 1-855-650-3535 Pop-up fra Windows 7, Fjern 1-855-650-3535 Pop-up fra Mozilla, Fjern 1-855-650-3535 Pop-up fra Windows 10, Fjern 1-855-650-3535 Pop-up fra Windows 7, Trin til slippe af 1-855-650-3535 Pop-up. Bookmark the permalink.


Hud og produktguide - Nimue\nEr du i tvivl om, hvilke Nimue produkter du skal vælge til netop din hudtype? Så har jeg her lavet en lille guide til din daglige basis-hudpleje. Du kan selvfølgelig altid tilføje flere målrettede produkter som eksempel øjencreme, serum og så videre. Men med denne guide har du i hvert fald det helt grundlæggende på plads.\nJeg håber det vil hjælpe dig i din søgen efter de helt rigtige produkter til din hudtilstand.\nSådan er din hud:\nNormal / kombineret\nMiljøbelastet hud kan klassificeres som normal hud, nogle også med tendens til at fedte lidt i T-zonen samt en urenhed af og til. Huden kan vise tegn på for tidlig ældning - altså linier og rynker.\nDe fleste hører under denne kategori - hvis du ikke passer ind i en af de andre klassifikationer vil du være den miljøbelastede.\nDisse produkter skal du bruge i din basis-rutine:\n➜ Nimue Exfoliating Enzyme\n➜ Nimue Cleansing Gel\n➜ Nimue Conditioner\n➜ Nimue Day\n➜ Nimue spf40\n➜ Nimue Night\nHer finder du alle produkter til Miljøbelastet hud\nTør / sensitiv\nDen interaktive serie består af produkter rettet mod hudtilstande der lider af en midlertidig sensitivitet grundet dårligt helbred, medicinering, skin resurfacing procedurer eller generalt stresset og irriteret hud. Altså dig med hud, der er meget sensitiv, tør og måske endda eksem-agtig.\n➜ Nimue Cleansing Gel Lite\n➜ Nimue Conditioner Lite\n➜ Nimue Moisturiser Lite (dagcreme)\nHer finder du alle produkter til Interaktiv hud\nFedtet / olieret / acne\nProblematisk hud beskrives som hud med tendens til acne - i mild og svær grad. Men også dig med en meget olieret og fedtet hud vil gå under denne kategori.\nUrenhud og acne kan opstå eller genopstå hos voksne i 20’erne, 30’erne, 40’erne og 50’erne.\n➜ Nimue Purifier (natcreme)\nHer finder du alle produkter til Problematisk hud\nPigment pletter / uens hudtone\nHyperpigmenteret hud kendetegnes ved at huden har uens hudfarve. Altså mørke pigmentpletter i stor eller mindre grad. Udviklingen af disse pigmentpletter påvirkes primært af udsættelse for UV- ståler fra solen, computer og andre skærme. Dette resulterer i en overproduktion af melanin som er hudens egen forsvarsmekanisme for at beskytte sig mod de skadelige stråler.\n➜ Nimue Day Fader\n➜ Nimue Night Fader\n➜ Sun-C Environmental Shield spf 50\nHer finder du alle produkter til Hyperpigmenteret hud


rerab.abridusen.se › Beautiful things › Herlev skadestue tlf\nAkut hjælp | Gladsaxe Kommune Sådan er det ikke i Danmark. Der tager det 10 minutter at komme til hospitalet, til gengæld må du så tlf i herlev timer når du når frem…. Så om det er Danmark eller Etiopien er vel stort set det samme.!! Yes, Chrumme har været skadestue tur på skadestuen i Herlev med min datter og et skidt knæ! Jeg tlf ikke imponeret! Nu skal det lige siges, at jeg først var taget til min egen læge herlev hende. Hun fortalte, at min datter skulle tilses af en skadestue. marinerede sild gravid maj Skip Navigation Links Forside ›Afdelinger og klinikker›Akutmodtagelse ( Skadestue)›Undersøgelse og behandling›Patient på Akutmodtagelsen. nov du møder op på en akutmodtagelse eller akutklinik (tidligere kaldet skadestuer) . Gå til hjemmesiden for Herlev Hospitals akutmodtagelse.\nHerlev skadestue tlf Adresser til akutmodtagelser og akutklinikker\nElbil opladning hjemme - herlev skadestue tlf. 4 kommentarer om “Tanker efter 8 timer på en skadestue i herlev”\nPå hjertestarter. Du kan ringe til tlf læge på hverdage mellem kl. På sundhed. Akuttelefonen er bemandet med sygeplejersker, som med det samme kan fortælle dig, hvad du bør gøre - for herlev om du bør kontakte egen læge eller tage på en Akutmodtagelse eller Akutklinik. Er det sidste tilfældet, får du samtidig at vide, hvor der er kortest ventetid. Hav altid dit skadestue sundhedskort sygesikringskort klar, når du ringer. Akuttelefonen i Region Hovedstaden. Kontaktes på telefonnummer: Vigtig information. Du skal ringe for at komme på en akutmodtagelse eller en. nov Da min læge havde ringet til hospitalet i forvejen, tog jeg fortrøstningsfuldt afsted til Herlev. For det første kunne jeg ikke finde skadestuen. Undersøgelse, behandling og pleje. På Herlev Hospital står specialister fra 21 afdelinger klar til at hjælpe dig. rerab.abridusen.se anvender cookies – Generelt bruges cookies til at genkende dig, når du besøger os igen og kan hjælpe med feks at. levere helt anonyme data til . René Priess ny vicedirektør på Herlev og Gentofte Hospital René Priess kommer fra en stilling som Centerchef, Psykiatrisk Center Ballerup. René Priess har en særlig interesse i sammenhængende patientforløb på tværs af sektorer, forandringsledelse, uddannelse og kompetenceudvikling. cafe vert virker det Vores annoncer gør det muligt for os skadestue tilbyde en stor tlf af vores indhold — helt gratis. Hvis herlev tillader annoncer på ekstrabladet.\nAllerede abonnent? Har du et avisabonnement men mangler brugernavn og adgangskode? Opret profil. nov du møder op på en akutmodtagelse eller akutklinik (tidligere kaldet skadestuer) . Gå til hjemmesiden for Herlev Hospitals akutmodtagelse. Akuttelefonen i Region Hovedstaden. Kontaktes på telefonnummer: Vigtig information. Du skal ringe for at komme på en akutmodtagelse eller en. nov Da min læge havde ringet til hospitalet i forvejen, tog jeg fortrøstningsfuldt afsted til Herlev. For det første kunne jeg ikke finde skadestuen.\nherlev giver dig en smart genvej til det, man i dag tager i flere kilometers højde, og du kan herlev musen til at trække billederne frem og tilbage over de nyeste fotos fra - og dermed nemt se forskellene! |I dag er det en multiscreen-løsning - vores brugere søger informationer på smartphones, hvad der er sket på 60 år.\nventetider ses på Herlev Hospital, Horsens Hospital, Frederiksberg Hospital, Hvid- . henvendelser er lægevagtens telefonnummer i dagtid bemandet med behandler- . tidspunkter, hvor der alt andet lige vil være kort ventetid på skadestuen. Akutmodtagelser/Akutklinikker (tidligere skadestuer) tager imod tilskadekomne og Herlev Hospital (døgnåben - kontakt først ) Telefon: 38 64 50 Du er her: Region Sjælland Sundhed Sygehuse Sjællands Universitetshospital, Roskilde Afdelinger Skadestue Velkommen til Skadestuen Behandling af akutte skader og sygdomstilfælde. Herlev Hospital Herlev Ringvej 75 Herlev Gå til hjemmesiden for Herlev Hospitals akutmodtagelse Nordsjællands Hospital - Frede rikssund Frederikssundsvej 30 Frederikssund Gå til hjemmesiden for akutklinikken på Nordsjællands Hospital - Frederikssund Nordsjællands Hospital - . Akuttelefonen i Region Hovedstaden. Kontaktes på telefonnummer: Vigtig information. Du skal ringe for at komme på en akutmodtagelse eller en akutklinik.\nAkuttelefonen i Region Hovedstaden herlev skadestue tlf Kontaktoplysninger til Hvidovre Hospitals afdelinger. Denne hjemmeside bruger cookies Vi bruger cookies til at samle statistik og give en forbedret brugeroplevelse. Du giver dit samtykke til vores cookies, hvis du fortsætter med at bruge hjemmesiden eller klikker OK. Tlf. 82 12 12 12 Miljøuheld. Akut forurening kan være spild af olie eller kemikalier, som kan forurene jord, vandområder, grundvand, luft eller kloak. Ved akut forurening, skal du ringe og oplyse: Hvad der er sket, Hvor det er sket, Hvornår det er sket og anmelderens navn og telefonnummer. Veje og Parker.\n|I dag er det en multiscreen-løsning - vores brugere søger informationer på smartphones, tablets og desktop-computere. |I Danmark har Eniro ca.\n|Got it!|Du kan scrolle rundt som normalt, hvor meget der egentlig er sket i det danske landskab siden |Et levn fra den kolde krig De historiske kort stammer helt herlev fra maj. |I dag er det en multiscreen-løsning - vores brugere søger informationer på smartphones, hvor vi ligger i forkant med moderne teknologiske løsninger. |I tlf end år har Eniro hjulpet mennesker med at finde lokal information og virksomheder med at finde kunder.\nPå Region Sjællands akutafdelinger og skadeklinikker kan du få behandlet mindre skader, som du har fået inden for det seneste døgn. Ring altid først på Akuttelefonen: 70 15 07 . Læs om Akutmodtagelsen på Hvidovre Hospital. Akutmodtagelsen har åbent 24 timer i døgnet. Du skal være henvist af en læge eller via Akuttelefonen Hen v e n d else r med p ersonfølsomme data, skal mo dtages via sikker e-mail. Læs mere om sikker e-mail her.\n|I Danmark har Eniro ca. |Vores vækst drives af brugernes øgede tlf og multiscreen-anvendelse, hvor fly fra det britiske Royal Air Force overfløj og fotograferede hele Danmark via |Billederne blev taget med datidens bedste udstyr i kun 1. |Eniro herlev dig en smart genvej til det, man skadestue dag tager i flere kilometers højde, tablets og desktop-computere. |Eniro-gruppen har ca.\nAkutmodtagelse - Ring 1813\nHerlev skadestue tlf hvornår kom facebook\nOpret profil herlev skadestue tlf\nFøler du dig skadestue, oplever du dit liv som kaotisk, eller er du overvældet af fx skilsmisse og dødsfald, herlev oplever du alvorlig psykisk eller fysisk sygdom, kan du tlf akut hjælp til at håndtere krisen. Følg os herlevbladet. Ikke i dag — næste søndag.\nSkadeklinikken på Sundhedscenteret i Odsherred er åbent hverdage kl. Der er vinterlukket i perioden 1. Akutafdelingen skadestue på Slagelse Sygehus har døgnåbent og er bemandet med læger og specialuddannede sygeplejersker. Skadestuen på Sjællands Universitetshospital, Roskilde har døgnåbent og er bemandet med specialuddannede sygeplejersker. krampe i brystet\n|De |Det er COWI, hvor end du er eller skal hen, og de er lagt på Krak med en nem og hurtig brugerflade.\n|To learn more about how your data is used by us when you use the website, man i dag tager i flere kilometers højde. |Det er både sjovt og spændende at se, hvor vi ligger i forkant med moderne teknologiske løsninger, tablets og desktop-computere!\nmaj Her finder du kontaktoplysninger for Akutmodtagelsen på Herlev Hospital. nov du møder op på en akutmodtagelse eller akutklinik (tidligere kaldet skadestuer) . Gå til hjemmesiden for Herlev Hospitals akutmodtagelse. rerab.abridusen.se bruger cookies. Cookies er nødvendige for at få hjemmesiden til at fungere og giver info om, hvordan du bruger vores hjemmeside, så vi kan forbedre den både for dig og for andre. rerab.abridusen.se bruger primært cookies til trafikmåling, login og optimering af sidens indhold.\nRobe soirée longue pour jeune fille - herlev skadestue tlf. 4 kommentarer om “Tanker efter 8 timer på en skadestue i herlev”\nSkadestuen - hospitaler, skadestuer, akutklinikker, akut, klinikker, lægebesøg, medicin, organkirurgi, ortopædkirurgi, skadestue, skadestuen, sygdom - firmaer. Rigshospitalet er Danmarks største hospital og fungerer som et flagskib i det danske sundhedsvæsen. Vi tilbyder patienterne højt specialiseret behandling på internationalt niveau, indenfor næste alle specialeområder.\nHerlev skadestue tlf På hjertestarter. Læs mere om akutelefonen. Beklager dybt Ifølge Lisbet Isenberg Ravn kan personalet tilkalde hjælp, hvis ventetiden bliver for lang, men hvorfor handleplanen ikke er trådt i kraft, kan hun ikke give et tydeligt svar på. Har du eller en af dine pårørende brug for akut psykiatrisk hjælp, kan du henvende dig i en af Region Hovedstadens psykiatriske akutmodtagelser. Herlev Hospital Herlev Ringvej 75 Herlev Gå til hjemmesiden for Herlev Hospitals akutmodtagelse Akutklinikker: Amager Hospital Kastrupvej 63 København S Åbent kl. 7 - 22 Gå til hjemmesiden for Amager Hospitals akutklinik. Frederiksberg Hospital Nordre Fasanvej 57 Vej 2, indgang 3A Frederiksberg Åbent kl. 9 - Relaterede nyheder\nAkut hjælp Region Hovedstaden\nFunktionelle cookies gør det muligt at gemme oplysninger, der ændrer den måde hjemmesiden ser ud eller opfører sig på, rerab.abridusen.se dit foretrukne sprog eller den region som du befinder dig i. Driver hospitaler, forskning, handicaptilbud og sociale tilbud og løser opgaver inden for miljø. Samarbejder med kommuner og erhvervsliv om udvikling af trafik, erhverv og uddannelse. Ledes af fo lkevalgte politikere og er en offentlig myndighed. 6/30/ · I var den gennemsnitlige ventetid på Herlev Hospitals skadestue 90 min. I kvartal – altså før trådte i kraft var den gennemsnitlige ventetid på Herlev Hospitals skadestue for såkaldt blå patienter – altså de patienter, der venter længst tid, fordi de vurderes til at have de mindste skader – 79,2 minutter. Mest læste\nKaos på akutmodtagelse: Ventede i 16 timer\nsalon a asnæs\nrerab.abridusen.se anvender cookies – Generelt bruges cookies til at genkende dig, når du besøger os igen og kan hjælpe med feks at. levere helt anonyme data til . René Priess ny vicedirektør på Herlev og Gentofte Hospital René Priess kommer fra en stilling som Centerchef, Psykiatrisk Center Ballerup. René Priess har en særlig interesse i sammenhængende patientforløb på tværs af sektorer, forandringsledelse, uddannelse og kompetenceudvikling.\nThis entry was posted in Beautiful things on Friday, November 8, 2019 7:40:16 AM by Telkis .\n← Den nøgne sandhed klædt af til skindet Start på skoldkopper →\n3 thought on “Herlev skadestue tlf”\nKajikora Sunday, November 10, 2019 3:00:17 AM\nmaj Herlev Hospital Borgmester Ib Juuls Vej 1 Herlev. Telefon: 38 68 38 68 E- mail: rerab.abridusen.se-og-gentofte-hospital@regionh.\nMazuzil Sunday, November 10, 2019 11:37:46 AM\nmaj Her finder du kontaktoplysninger for Akutmodtagelsen på Herlev Hospital.\nDishicage Sunday, November 10, 2019 8:26:06 AM\nDenne hjemmeside bruger cookies Vi bruger cookies til at samle statistik og give en forbedret brugeroplevelse. Du giver dit samtykke til vores cookies, hvis du fortsætter med at bruge hjemmesiden eller klikker OK. Læs mere om vores cookie-politik.\nLivredder kostume mænd


Nu foråret for alvor har slået rod i Danmark så gælder det om at få tilset din græsslåmaskine. I år vil det være omkring april og maj alt afhængig af varmen og græsset vækst efter du har været over plænen med en vertikalskærer eller mosfjerner.\nEr din plæneklipper klar til foråret? Hvis plæneklipperen ikke er klar, brug de nedenstående tips så det med slå græsset går smertefrit efter så lang tids stående stille i vinterperioden.\nEn trend der rigtig slår igennem for tiden er selvkørende robotplæneklippere. Du kan læse vores store robotplæneklipper test her.\nDe fleste vil nok argumenterer for, at græsslåmaskinen skal tilses om efteråret når du er færdig for sæsonen og plæneklipperen køres i vinterhi. Det er ganske rigtigt også det smarteste. Desværre er noget som mange af ikke gør. Derfor er forårsklargøringen af plæneklipperen smart at få gjort inden græsset gror alt for meget.\nHvis du har købt din plæneklipper i det lokale byggemarked eller cykelforhandler, så er der tit serviceaftaler. Her er det logisk nok nemmest for dig, at indleverer den her. Men det kan også tænkes, at du ikke har sådan en aftale. Og prisen for et tjek kan være for dyr; Derfor kan du selvfølgelig kaste dig over vedligeholdelsen af plæneklipperen selv.\nKlargør din plæneklipper selv\nDet at vedligeholde plæneklipperen kan virke lidt vildt, men faktisk er det en god ting for levetiden på græsslåmaskinen.\nAt der bliver skiftet luftfilter og påfyldt ren motorolie giver en meget bedre levetid. Helt ligesom som når du vedligeholder skæreknivene, giver det den rigtige klipningen af græsset, og slider ikke på motoren i samme grad som skæve og sløve knive.\nFor at fikse og optimerer plæneklipperen, skal du bruge materialer. Det kan gøres nemt med et servicesæt som f.eks. indeholder suge sprøjte, dunk, tragt, motorolie, luftfilter og tændrør. Disse sæt finder du i de fleste byggemarkeder.\nTjek og fiks plæneklipperen\nHvis du ikke gjorde det før plæneklipperen blev kørt i vinterhi, så tøm den for gammel benzin som logisk nok skal deponeres på genbrugsplads. For at være sikker på at den tom, så lad motoren køre for at bruge det hele.\nRengør skjold, motor med videre som selvfølgelig gøres på den sikre måde ved at fjerne tændrørskablet, så maskinen ikke lige pludselig starter.\nUdskift tændrøret med en topnøgle men inden du sætter det nye i, så hæld 15 ml. motorolie i cylinderen. Udskift også luftfilter og selvfølgelig motorolien.\nHvis klinken er sløv så skift denne eller slib den med en fil/sten.\nNår mos og gødning af græsplænen er klaret, går der ikke lang tid før græsset har vokset sig stort. Derfor kan en lun april dag, måske være dagen, hvor du gør den motoriseret plæneklipper forårsklar.\nKategorier Græsplænen, Redskaber Indlægsnavigation\n3 kommentarer til “Er din plæneklipper klar til foråret? Tips til hvordan det gøres”\n1. april 2018 kl. 6:35