Dyrevelfærden i dansk svinepro...\nAf Christian Fink Hansen, Ph.D, sektordirektør Landbrug & Fødevarer, Svineproduktion\nI Dyrlægeforeningens blad 'DVT' 06, 2017 var der et stort tema om dyrevelfærd. Et relevant emne at tage fat på. Særligt en af artiklerne fangede min interesse, nemlig artiklen om dyrevelfærden i moderne dansk svineproduktion. I artiklen ser en række forskere fra Aarhus Universitet på forskellige temaer inden for velfærd i dansk svineproduktion. Bl.a. søer i drægtigheds-, løbe- og farestalden, pattegrise og slagtesvin.\nDanske landmænd har fokus på dyrevelfærden hver dag. God dyrevelfærd og god økonomi går nemlig hånd i hånd.\nI Danmark lever landmændene selvfølgelig op til EU’s krav til dyrevelfærd, og på en lang række parametre går landmændene længere, end de fleste af vore naboer i EU gør for at skabe gode rammer for dyrene. Derfor er dyrevelfærden i svineproduktionen mere nuanceret, end det bliver fremlagt af forskerne fra Aarhus Universitet i artiklen i DVT, og de seneste år er der sket klare forbedringer i dyrevelfærden i svineproduktionen.\nI 2014 underskrev Landbrug & Fødevarer 'Handlingsplan for bedre dyrevelfærd for svin' sammen med slagterier, dyreværnsorganisationer, forbrugerorganisationer, dyrlæger og detailhandel. I handlingsplanen blev der aftalt en række konkrete indsatsområder, som SEGES Svineproduktion efterfølgende, i tæt samarbejde med landets universiteter, arbejder målrettet på at opfylde. I foråret 2017 lancerede Fødevareministeren det nye dyrevelfærdsmærke med ”Hjertegrise”, som skal bidrage yderligere til at sikre fremdrift i de initiativer, der er aftalt i handlingsplanen.\nKigger man på, hvordan forholdene for grisene har udviklet sig de sidste mange år, er dyrevelfærden, modsat hvad mange måske forestiller sig, faktisk forbedret i alle staldafsnit, og der arbejdes videre på at finde nye veje til bedre dyrevelfærd.\nKort kan det siges, at:\nI tæt samarbejde med universiteterne arbejdes der på at indfri målene i handlingsplanen for bedre dyrevelfærd for svin.\nAntallet af løse søer i farestalden er stigende – i seneste tilskudsrunder er der søgt tilskud til yderligere 3.000 stier. Der er nu flere løse søer i farestaldene, end der er søer på friland.\nAmmesøer og søer med egne grise har samme niveau for spytcortisol (stresshormon).\nPattegrisedødeligheden (summen af dødfødte grise og grise som dør i diegivningsperioden) er for 9. år i træk faldet, og var i 2016 nede på 21,3 pct.\nFor at nedbringe pattegrisedødeligheden yderligere er der indgået et samarbejde mellem SEGES Svineproduktion og dyrlægerne om, at dette er et fast punkt ved alle sundhedsrådgivningsbesøg.\nSodødeligheden er nu på det laveste niveau siden 2001.\nDer er iværksat national screening for mavesår hos søer. Resultatet af screeningen vil pege på indsatsområder for at forbedre mavesundheden og nedbringe so-dødeligheden yderligere.\nAlle nye løbestalde indrettes med løsdrift, og det gælder alle stalde fra 2035.\nDer er overbrusning i alle stalde til grise over 20 kg for at sikre grisene mulighed for at termoregulere.\nDer arbejdes målrettet på at nedbringe behovet for at halekupere grise. Der er bl.a. igangsat Ph.D.-projekt sammen med Københavns Universitet, der er etableret netværk for svineproducenter omkring lange haler, og der sker løbende en tæt erfaringsudveksling med Holland og Tyskland.\nDer arbejdes fokuseret på at opfylde målet i handlingsplanen om stop for kastration uden bedøvelse i 2018.\nDet var den korte udgave. I nedenstående gives et mere fyldestgørende indblik i nuancerne i dyrevelfærden og SEGES Svineproduktions aktiviteter på området. Det er en lidt længere udgave, men som nævnt, så er velfærden i dansk svineproduktion et vigtigt område for svineproducenterne og for SEGES Svineproduktion.\nPlads - behov og anbefalinger\nDanmark var sammen med England, Sverige og Norge blandt de første lande i verden til at stille krav om løsgående drægtige søer.\nI Danmark trådte den første lov om hold af drægtige søer og gylte i kraft 1. januar 1999 (Retsinformation, 1998). Først i 2003 blev der indført tilsvarende krav om løse drægtige søer i resten af EU, hvor det 1. januar 2013 var gældende for alle drægtighedsstalde.\nDe seneste mange år har SEGES Svineproduktion arbejdet fokuseret på at optimere forholdene for de drægtige søer i staldene.\nDer er begrænset videnskabelig dokumentation for sammenhængen mellem tilgængelig plads i stien og soens velfærd (Verdon et al., 2015). Det store erfaringsgrundlag fra danske besætninger viser dog, at også andre faktorer end plads har betydning for søernes velfærd og adfærd.\nDet er lige så vigtigt, at stien er indrettet optimalt med attraktive hvilearealer med strøelse (Hansen et al., 2016) , skridsikkert gulv i gødeområdet (Hansen, 2013) og nem adgang til foderet.\nSEGES Svineproduktion arbejder løbende på at optimere indretningen af drægtighedsstalde og omsætte viden til praktiske guidelines samt publikationer på SEGES Svineproduktions hjemmeside: Se manual om drægtighedsmanagement.\nSult og mavesundhed\nDansk lovgivning stiller krav om fyldende foder og strøelse i stier hos drægtige søer. I praksis sker det ved at tildele halm i søernes leje og ved tildeling af fibre i foderblandingen. Som udgangspunkt fodres drægtige søer med kornbaserede foderblandinger for at styre deres huld. Hvis søerne oplever større udsving i huld, vil det påvirke deres velfærd, reproduktion (Strathe et al, 2016; Sørensen & Thorup, 2003; Zak et al, 1997; Koketsu et al, 1996) og holdbarhed (skuldersår).\nSEGES Svineproduktion anerkender betydningen af fyldende foder i relation til søernes mæthedsfølelse, men det er en udfordring objektivt at måle sult direkte hos søer. Som alternativ anvendes forskellige beskrivende måleparametre som fx søernes ædemotivation og aktivitetsmønster (D’Eath et al., 2009).\nSEGES Svineproduktion har i tidligere samarbejdsprojekter med Aarhus Universitet fokuseret på, hvilke typer og hvor stor fiberandel i foderblandingerne søerne skal tildeles, før det har en positiv effekt på deres adfærd og velfærd (Jensen et al., 2012; Jensen et al., 2015). Konklusionerne var ikke entydige. Samlet set er det derfor vanskeligt at komme med konkrete anbefalinger til, hvilke mængder af fibre søerne skal tildeles for, at det har tilstrækkelig effekt på søernes ædemotivation. Samme konklusion nåede Arbejdsgruppen for Svin frem til i 2010 (Justitsministeriet, 2010).\nEn anden udfordring er at værdisætte energiindhold og dermed fodringsværdi af grovfoder for søer. Det skyldes, at det er vanskeligt at vurdere energiindholdet i grovfoder, når det tildeles til søer. De senere år er der gennemført en række forsøg for at undersøge effekterne af at tildele majsensilage og roepiller til drægtige søer. Forsøgene har vist, at tildeling af grovfoder giver store udfordringer med at styre søernes huld (Sørensen & Hansen, 2016a; Sørensen & Hansen, 2016b).\nEn mulig måleparameter for ”sult” er tomgangstygning, som er en stereotypi. Et netop afsluttet projekt fra SEGES Svineproduktion viste, at ældre drægtige søer tomgangstyggede oftere end yngre søer og at tildeling af grovfoder nedsatte tomgangstygning. Omvendt viste resultaterne, at søer, der tomgangstyggede, havde mindre risiko for at blive medicinsk behandlet eller udsat af stien. Alle forskelle var statistisk sikre (Hansen & Sørensen, 2017). Disse resultater tyder således på, at flere forhold end blot tildeling af grovfoder kan have indflydelse på frekvensen af søer, der tomgangstygger. Der mangler således en del viden omkring, hvordan søernes mæthedsfølelse øges. På nuværende tidspunkt anbefaler SEGES Svineproduktion groft formalet foder (Sørensen, 2009) kombineret med tildeling af halm i lejet (repromanagement).\nYdermere har SEGES Svineproduktion som led i handlingsplanen indført en national screening for mavesår, der skal klarlægge mavesårsforekomsten i samtlige danske sohold med over 200 årssøer. Ud fra denne undersøgelse gennemføres en risikofaktorundersøgelse, der skal belyse de væsentligste årsager til mavesår hos søer i Danmark. Screeningen vil hjælpe den enkelte svineproducent til at få et overblik over forekomsten af mavesår på besætningsniveau og kan på den baggrund iværksætte tiltag, der skal forbedre mavesundheden i besætningen. Det er forventningen, at dette tiltag kan være med til at nedbringe sodødeligheden yderligere i de kommende år.\nDerudover gennemfører SEGES Svineproduktion forsøg med tildeling af wraphø i farestalden for at undersøge effekten på forekomsten af mavesår.\nNår drægtige søer er løse i flok, opstår der rangkampe om foder og hvilearealer (Verdon et al., 2015). Dette øger risikoen for fx benproblemer med udsætning eller aflivning til følge. Forsøg viser således, at benproblemer typisk opstår umiddelbart efter gruppering, og det typisk er de unge søer, der får problemerne (Hansen, 2013).\nFlere projekter i SEGES Svineproduktion har haft fokus på søernes holdbarhed (Vestergaard et al., 2004; Vestergaard et al., 2016), og der er opnået viden og erfaringer, der efterfølgende er implementeret i produktionsbesætningerne.\nSEGES Svineproduktion anbefaler fodringsprincipper som elektronisk sofodring og æde-/hvilebokse, hvor søerne er beskyttet i ædesituationen for at undgå rangkampe. Endvidere anbefales det, at søerne er opstaldet i stabile grupper. Disse anbefalinger er omsat til guidelines tilpasset personalet i stalden.\nDet massive fokus på holdbarhed hos søer har resulteret i, at sodødeligheden for 9. år i træk er faldet. Resultatet fra landsgennemsnittet for svineproduktion i 2016 viser, at sodødeligheden er faldet til 9 pct. i 2016, og nu er på det laveste niveau til dato (Helverskov, 2017).\nBesætningerne, som indgår i landsgennemsnit, vurderes at være repræsentative, da samme positive udvikling ses i de nationale tal for sodødelighed opgjort på baggrund af tal fra DAKA og Danmarks Statistik, der viser, at sodødeligheden i 2016 var 11,3 pct. Det er et fald på 0,1 procentpoint siden 2015, og det laveste niveau siden 2001.\nSEGES Svineproduktion, dyrlæger og rådgivere arbejder fortsat sammen på, at også sodødeligheden skal blive ved med at falde.\nPlads og gulve\nDanmark er gået foran EU på dyrevelfærdsområdet og har indført krav om, at søerne i nye stalde fra 1.1.2015 skal være løsgående i løbeafdelingen, og det gælder for alle stalde i 2035.\nEt nyere udenlandsk forsøg peger dog på, at det ikke er uden problemer at have søerne løse i brunstperioden (Rault et al, 2014). I et dansk forsøg blev det således fundet, at løse søer fik benproblemer i perioden fra dag 3 efter fravænning til dag 5 og, at 10 procent af søerne ikke blev løbet (Hansen et al, 2014). Problemstillingen omkring benproblemer er også tidligere blevet dokumenteret (Hansen & Jensen, 2005; Hansen et al, 2012).\nSEGES Svineproduktion har gennemført flere forsøg for at sikre, at høj produktivitet går hånd i hånd med god velfærd for søer, der er løsgående i brunstperioden. Forsøgene har blandt andet fokuseret på sammenhængen mellem gulvudformning og benproblemer. Undersøgelser har vist, at dybstrøelse kan reducere frekvensen af benproblemer, men af hensyn til de udfordringer dybstrøelse giver i forhold til søernes mulighed for at termoregulere, er det ikke foreneligt med god dyrevelfærd at have dybstrøelse i lejet i praksis. Derimod er der udviklet stier med drænet, strøet leje (Hansen & Kongsted, 2002; Hansen, 2005), som fungerer godt og bidrager til at reducere benproblemer.\nMed baggrund i ovenstående viden giver lovgivningen mulighed for, at søerne i den egentlige brunstperiode kan opstaldes i boks for at mindske risikoen for, at søer får benproblemer (Retsinformation, 2017).\nNår søerne er løsgående i løbestien (såvel som i drægtighedsstien) er god plads og et skridsikkert gulv en væsentlig faktor, og derfor har SEGES Svineproduktion udarbejdet udførlige vejledninger for indretning af løbeafdelingen. Med baggrund i gennemførte forsøg anbefaler SEGES Svineproduktion bl.a. mere plads end loven foreskriver (Hansen & Vinther, 2015).\nSøer i farestalden\nSodimensioner og kassestier\nSEGES Svineproduktion har løbende fokus på, at staldforholdene tilpasses dyrene. DANISH Produktstandard er danske svineproducenters kvalitetsprogram, og søernes pladsforhold er et punkt i denne standard, der bliver kontrolleret i alle besætninger, og hvor der stilles krav om handling, hvis der findes for store søer i forhold til soens opstaldning.\nDet er vigtigt, at søerne kan rejse og lægge sig uhindret, så de kan optage foder og vand, samtidig med, at pattegrisene sikres god adgang til søernes yver, da mælken er den altafgørende ernæring for pattegrisene. Derfor er det også i landmandens egen interesse at sørge for, at søerne har tilstrækkelig plads.\nFor at sikre, at anbefalinger til pladsbehov følger en eventuel udvikling i størrelsen på søerne, har SEGES Svineproduktion netop gennemført en måling af 405 danske krydsningssøer fra 10 forskellige besætninger. Resultatet fra undersøgelsen viser, at søernes størrelse i dag er uændret sammenlignet med målinger af søers dimensioner i 2003 (Moustsen et al., 2011; Moustsen et al., in prep). Det betyder, at hvis størrelsen på farebokse og bokse i andre staldafsnit følger anbefalingerne fra 2003-2006 (Moustsen & Poulsen, 2004; Petersen & Moustsen, 2005; Moustsen & Duus, 2006), vil der kun i meget få tilfælde være søer, som er for store til boksene. Sker det, at der er enkelte søer, der er for store til boksen, anbefaler SEGES Svineproduktion, at de opstaldes i et løsdriftssystem eller sættes ud af produktionen.\nDet er et centralt mål i handlingsplanen, at 10 procent af søerne skal være løsgående i farestien i 2020. Det nye statslige dyrevelfærdsmærke er et afgørende element i at sikre en forbrugerdrevet efterspørgsel efter dyrevelfærd, der vil gøre det muligt for endnu flere landmænd at investere i farestier til løse søer.\nIndretning af farestier er komplekst, da soens, pattegrisenes og personalets behov er meget forskellige og til tider modsat rettede (Baxter et al., 2011). Den danske svinebranche har derfor over de senere 10-15 år investeret massivt i forsknings- og udviklingsarbejde i tæt samarbejde med universiteter i ind- og udland og staldinventarfirmaer, så farestier til løse søer kan være et realistisk alternativ til de kendte og velfungerende systemer med kassestier.\nI samarbejde med Københavns Universitet er udfordringer ved løse søer i farestalden blevet kortlagt (Pedersen, 2015). Den primære udfordring er en højere pattegrisedødelighed, hvilket der er stor opmærksomhed på (Hales et al., 2014a; Hales et al., 2014b, Hales et al., 2015). Derudover er det dyrere at investere i farestier til løse søer (Justitsministeriet, 2010). Alligevel vælger flere og flere svineproducenter at investere farestier til løse søer, hvor der er sket en mangedobling i antal stier de sidste 10 år, så der nu er flere løse søer i indendørs farestalde sammenlignet med søer på friland. Udviklingen med stigende antal løse diegivende søer indenfor fortsætter, og ved seneste (2016-17) tilskudsrunde blev der ansøgt om tilskud til etablering af yderligere godt 3.000 farestier.\nMange besætninger vælger – af hensyn til pattegrisenes velfærd – farestier til løse søer, hvor det er muligt at bruge en boks i få dage omkring faring. Betydningen af, at søerne er begrænsede under faring og i de første kritiske døgn efter, hvor risikoen for pattegrisene er størst, er undersøgt under danske produktionsforhold (Pedersen, 2015). Resultaterne viste, at brugen af boks i en kortere periode omkring faring ikke påvirkede søerne negativt (Hansen et al, 2017) eller forlængede faringsforløbet (Hales et al., 2014b; Hales et al., 2016) eller øgede dødfødte, men at det forbedrede pattegriseoverlevelsen (Hales et al., 2015).\nFor at styrke landmændenes beslutningsgrundlag ved valg af farestier til løsgående søer, åbnede SEGES Svineproduktion i 2016 et showroom med ti forskellige fabrikater af farestier til løse diegivende søer. Formålet med showroomet er at øge synergien og fremdriften i udviklingen af robuste og konkurrencedygtige farestier til løse søer.\nDerudover gennemføres der løbende projekter og forsøg i farestier til løsgående søer, og erfaringerne fra disse bliver bredt formidlet på kongresser og møder.\nPattegrise i farestalden\nOverlevelse og kuldstørrelse\nØget overlevelse blandt pattegrise er et dagligt fokusområde hos danske svineproducenter. For den enkelte svineproducent er der både et økonomisk såvel som et arbejdsmiljømæssigt incitament i at øge overlevelsen blandt pattegrise i farestalden.\nBranchen har et stort ønske om og interesse i at sikre velfærd – også i store kuld. Det har blandt andet ført til et tæt samarbejde med en internationalt anerkendt forskergruppe indenfor svinevelfærd og etik. Et hovedprodukt af samarbejdet var et omfattende review (Rutherford et al., 2011; Baxter et al., 2013; Rutherford et al., 2013). Reviewet peger på en række tiltag, herunder avl for egenskaber, som forbedrer overlevelse, livskraft og vækst, til at imødekomme potentielle udfordringer ved store kuld.\nDer er stor fokus på overlevelse i de danske avlsmål, hvor avlsmålet for LG5 (Levende Grise dag 5), der blev indført i 2004, har øget overlevelsen betydeligt siden indførelsen (Nielsen et al., 2013).\nI Holland er det vist, at pattegrisedødeligheden kan reduceres samtidig med, at kuldstørrelsen øges (Knol et al., 2010). Det er kendt, at søernes pasningsevne er arvelig (Nielsen et al, 2016), men der er ingen dokumenteret sammenhæng mellem antal patter og pattegrisenes overlevelse. I det danske avlsarbejde er der stor fokus på pattegriseoverlevelse. Det formodes, at dette avlsarbejde har betydet, at grise med lav fødselsvægt har bedre overlevelsesevne i dag i forhold til tidligere.\nDer arbejdes løbende på at forbedre pattegriseoverlevelsen gennem avl. Konkret pågår der et arbejde med at forbedre beregning af indeksmodellen, så man fremadrettet kan udvælge søer med høj LG5 mere præcist.\nData fra produktionsbesætningerne viser et løbende fald i pattegrisedødelighed siden 2009. For de 25 pct. bedste besætninger er der sket et fald i totalpattegrisedødeligheden fra 22 pct. i 2009 til 19,1 pct. i 2016 (Vinther, 2010; Helverskov, 2017).\nSEGES Svineproduktion har netop, i tæt samarbejde med en række besætningsrådgivere, gennemført kampagnen PattegriseLIV, hvor der i en række af besætninger blev gennemført aktiviteter, som øgede pattegriseoverlevelsen.\nSom led i kampagnen blev der afholdt 7 regionale møder i 2016 med deltagelse af ca. 500 landmænd og medarbejdere, der arbejder i farestalden. I forbindelse med kampagnen er ligeledes udviklet praktiske værktøjer, der skal hjælpe til at reducere pattegrisedødeligheden yderligere i besætningerne.\nDerudover har SEGES Svineproduktion og dyrlægerne indgået et samarbejde om at nedbringe pattegrisedødeligheden. Samarbejdet betyder, at dyrlæger og landmænd i forbindelse med sundhedsrådgivningsbesøgene iværksætter en målrettet indsats for at reducere pattegrisedødeligheden i den enkelte besætning.\nSEGES Svineproduktion har endnu ikke nået det ambitiøse mål med én overlevende gris mere pr kuld i 2020, som er aftalt i handlingsplanen. Men det er kun i svineproducenternes interesse at nå det mål, og derfor arbejdes der fortsat, i tæt samarbejde med besætninger, rådgivere og øvrige interessenter fokuseret på at nå målsætningen.\nI såvel konventionel som i økologisk svineproduktion kastreres hangrise i dag for at undgå risikoen for afvigende lugt i det ferske svinekød. Svineproducenterne vil hellere end gerne slippe for at kastrere pattegrisene. Udover at løse en dyrevelfærdsmæssig udfordring vil ophør med kastration være en økonomisk fordel (Maribo, 2013), ligesom det vil bidrage til en lavere miljøbelastning (De Briyne et al., 2016).\nAlle pattegrise får i dag smertelindrende medicin i forbindelse med kastration. Som aftalt i handlingsplanen arbejdes der for, at kastration uden bedøvelse skal ophøre senest med udgangen af 2018. Der er derfor fuld turbo på aktiviteter, der skal føre til, at målet kan nås i 2018.\nSEGES Svineproduktion har iværksat et projekt, der skal afdække de dyrevelfærdsmæssige fordele og ulemper ved kirurgisk kastration for grisen set i et livscyklusperspektiv. Her vil de forskellige spor med kastration uden og med lokal- og totalbedøvelse blive sammenholdt med hangriseproduktion for at få det bedst mulige beslutningsgrundlag for en fremtidig strategi.\nBranchen har de seneste år bidraget til at finansiere udviklingen af et on-line sorteringssystem, der på sigt skal gøre det muligt at sortere for hangriselugt på slagtelinjen. Derudover har SEGES Svineproduktion de seneste ni år gennemført forsøg for at opnå viden om, hvordan hangriselugt kan reduceres gennem fodring, avl og management (Maribo et al., 2014; Maribo et al., 2015; Maribo et al., 2017).\nSom det er tilfældet med kastration vil svineproducenter også hellere end gerne slippe for at halekupere pattegrisene, men for svineproducenten er halekupering et valg mellem et enkeltstående, kortvarigt indgreb på alle grise eller risikoen for, at mange grise bliver angrebet af langvarige, smertefulde halebid (D’Eath et al 2016), som kan medføre infektioner og i værste fald aflivning (Sutherland & Tucker, 2011). Derfor er det også et af de klare mål i handlingsplanen, at behovet for at halekupere grise skal nedbringes, og SEGES Svineproduktion er i samarbejde med universiteterne i fuld gang med de aftalte aktiviteter i handlingsplanen, som er nærmere beskrevet i afsnittet nedenfor om slagtesvin.\nFravænningsalder og diarré\nSEGES Svineproduktion arbejder løbende på at sikre den bedst mulig fravænning for smågrise samtidig med det lavest mulige forbrug af antibiotika. Danmark er blandt de lande i EU med det laveste forbrug af antibiotika (ESVAC, 2014), og som samtidig har en meget nøjagtigt opgørelse af antibiotikaforbruget helt ned på besætningsniveau og dyregruppe.\nI perioden 2014-2016 er forbruget af antibiotika faldet med 9,1 pct., og der arbejdes målrettet på, at målet om en reduktion på 15 pct. i perioden 2015-2018.\nDet vurderes, at der ikke på nuværende tidspunkt er grundlag for at ændre de gældende regler for fravænning (Justitsministeriet, 2010). Ifølge Justitsministeriet (2010), skyldes det, at en markant dyrevelfærdsmæssig fordel for pattegrisene først synes opnået, hvis pattegrisene fravænnes ved 5 uger eller senere, hvilket kan medføre øget stress for søerne.\nDer er flere forhold der, ud over alder, har betydning for en vellykket fravænning; herunder management, foder, sundhed, vandforsyning og kvalitet samt graden af holddrift (Pluske, 2016). SEGES Svineproduktion har iværksat flere aktiviteter, der undersøger dette. Formålet er at kunne fravænne en robust gris med begrænset forekomst af diarré. Pt er der igangsat undersøgelser, der undersøger fodringsstrategi og fodersammensætning, koncepter for fravænning i farestalden, fodring af soen for at sikre optimal mælkeydelse og høj fravænningsvægt, begrænse sammenblanding af smågrise, hygiejne både før og efter indsættelse, overvågnings- og behandlingsstrategi for at reducere behandlinger mod diarré.\nViden og erfaringer fra ovenstående forsøg omsættes løbende til konkrete anbefalinger til svineproducenterne og præsenteres på Kongres for Svineproducenter, ved lokale møder og foredrag og her på hjemmesiden.\nCortisolniveau ved ammesøer\nDer anvendes i dag ammesøer i dansk svineproduktion. Det sker for at sikre alle pattegrise god adgang til somælk. Brugen af ammesøer er ofte et omdiskuteret emne. Rutherford et al., (2013) og Baxter et al., (2013) pegede på mulige velfærdsmæssige udfordringer ved brug af ammesøer. Herunder at søerne ville opleve akut stress, når deres eget kuld blev fjernet, og derudover være negativt påvirket af at være opstaldet i kassesti i længere tid. En senere undersøgelse fra Københavns Universitet (Amdi et al., 2017) fandt ingen forskelle i hverken korttids eller længerevarende effekt på søer, som var ammesøer i op til 45 dage.\nSEGES Svineproduktion er hele tiden opmærksomme på brugen af ammesøer og deres velfærd, og det er kun i alles interesse, at søerne har et godt liv i stalden.\nSenest har SEGES Svineproduktion sat fokus på brugen af supplerende mælkeforsyning for at sikre pattegrisene god adgang til mælk. De foreløbige resultater er positive og tyder på, at det kan være endnu et godt værktøj til at sikre sunde og raske grise i fremtiden.\nEt andet igangværende projekt vedrører søernes egen pasningsevne. Hvis søerne kan passe flere af egne grise, vil det ligeledes reducere brugen af ammesøer. Første fase i projektet er afsluttet, hvor der er registreret og karakteriseret yver og patter på 400 søer fordelt på 10 danske besætninger. Dette vil, sammenholdt med nyeste viden fra Aarhus Universitet (Krogh, 2017) om næringsstofforsyning til mælkeproduktion baseret på måling af til og –fraførsel fra søernes yver, blive anvendt til udvikling og optimering af søernes potentiale for at passe grise.\nDansk lovgivning går allerede længere på en række områder end kravene i EU, når det gælder slagtesvin. Der er krav om fast og/eller drænet gulv samt krav om overbrusning i alle stier.\nSiden 2000 har det ikke været tilladt at bygge stalde med fuldspaltegulve af beton, og fra 2015 har dette krav omfattet alle stalde.\nDet danske særkrav om overbrusning i stier til grise over 20 kg har til formål at hjælpe grisen med at regulere temperaturen. Særligt i varme perioder er det afgørende, at dyrene har mulighed for at regulere deres kropstemperatur.\nEt andet tiltag for at sikre et godt nærmiljø er netop publicerede resultater (Sørensen et al., 2017), der viser, at man kan forbedre staldklimaet, og i højere grad sikre tørre og rene stier ved at benytte regulerbare supplerende luftindtag, hvor luften kan ledes ned over grisene, når udetemperaturen overstiger 19oC.\nBerigelse og haler\nDer er stor fokus på, at danske grise har permanent adgang til en tilstrækkelig mængde halm eller andet manipulerbart materiale, der kan opfylde deres behov for beskæftigelses- og rodemateriale. I modsætning til flere andre europæiske lande opfylder danske svineproducenter kravet om, at der skal anvendes biologisk materiale og ikke blot bolde og ophængte kæder, som ofte ses i udlandet. Fødevarestyrelsen har udarbejdet en vejledning, der beskriver hvilke materialer, som kan bruges, hvordan de skal tildeles, og hvor meget grisene skal have for, at det er tilstrækkeligt. Denne vejledning er udgangspunktet for SEGES Svineproduktions anbefalinger, og derudover er tilstedeværelse af beskæftigelses- og rodemateriale et fast punkt i kontrollen af danske besætninger i DANISH Produktstandard.\nTilstrækkelig tildeling af beskæftigelses- og rodemateriale spiller sammen med andre faktorer en stor rolle i at forebygge halebid i besætningerne (D'Eath, et al., 2014). Som tidligere beskrevet vil landmanden hellere end gerne undlade at halekupere grisene.\nFra undersøgelser ses det, at ophør med halekupering øger andelen af halebidte grise. Andelen af halebidte grise i vægtintervallet 30-60 kg øges til ca. 7 pct. i nogle besætninger og i andre op til 17 pct. af grisene (Lahrmann et al., 2017; Jensen et al., 2016).\nDer er flere faktorer, der kan udløse halebid, og forekomsten varierer fra besætning til besætning (Sutherland & Tucker, 2011). En af de mest undersøgte faktorer er effekten af beskæftigelsesmaterialer, herunder halm, på risikoen for halebid. Halm reducerer risikoen for halebid (D’Eath et al., 2014). En undersøgelse har vist, at en øgning af halmmængden reducerer den stifællerettede adfærd (Pedersen et al., 2014). Men i undersøgelsen (Pedersen et al., 2014) sidestilles stifællerettet adfærd ikke med halebid, og det er derfor ikke muligt på baggrund af undersøgelsen eller anden litteratur at fastlægge, hvilken halmmængde der bedst forebygger halebid.\nSundhed, belægningsgrad, fodersammensætning, temperaturforhold mv. er områder, der også vurderes at påvirke risikoen for halebid (D’Eath et al., 2014), men disse områder er meget ringe videnskabeligt undersøgt. I de få undersøgelser, der er gennemført, er resultaterne ikke entydige.\nSEGES Svineproduktion har iværksat en række aktiviteter, der alle skal hjælpe til at reducere behovet for at halekupere grise, som aftalt i handlingsplanen for bedre dyrevelfærd for svin. Sammen med Københavns Universitet har SEGES Svineproduktion iværksat et Ph.D.-projekt, hvor formålet er at kortlægge de tidlige signaler på halebid, og identificere mulige målrettede indsatser til at forhindre halebid. SEGES Svineproduktion deltager aktivt i GUDP-projekter, hvor formålet er at udvikle beslutningsstøtteværktøjer, der tidligt kan varsle om øget risiko for udbrud af halebid og tiltag, der kan afværge et varslet udbrud, samt udvikling af teknologier til automatisk tildeling af halm til grise.\nEndelig har SEGES Svineproduktion etableret et netværk for svineproducenter, der i dag producerer grise med intakte haler under Fødevareministeriets mærkningsordning (Ét-hjertegrise), for at sikre vidensdeling og erfaringsudveksling blandt producenterne. Derudover udveksler SEGES Svineproduktion løbende erfaringer om forebyggelse af halebid og stop med halekupering med Tyskland, Frankrig og Holland.\nLigesom hos søerne har SEGES Svineproduktion fokus på forekomsten af mavesår hos slagtesvin. Der kan være flere faktorer i spil ved udviklingen af mavesår, blandt andet viser forsøg, at melfoder/ ikke-pelleteret foder og en større partikelstørrelse er med til at mindske forekomsten af mavesår markant (Hansen & Callesen, 2000; Sloth & Jørgensen, 2004; Nielsen et al., 2015 ). Det er tiltag, der indgår i SEGES Svineproduktions anbefalinger til landmænd, der har problemer med mavesår hos grisene.\nÆdemønstret lader ligeledes til at have indflydelse, og undersøgelser viser, at grise, der fodres 1-2 gange dagligt, har en reduceret forekomst sammenholdt med grise, der fodres ad-lib (Jørgensen & Haugegaard, 2014).\nDerudover medvirker SEGES Svineproduktion blandt andet i et Ph.D. projekt ved Københavns Universitet, der skal undersøge ædeadfærd og forekomsten af mavesår hos smågrise og slagtesvin. Undersøgelserne påbegyndes i løbet af 2017.\nEn undersøgelse fra Aarhus Universitet viser, at tildeling af halm reducerer forekomsten af mavesår hos slagtesvin (Herskin et al, 2016;Jensen et al., 2017). Undersøgelsen er dog hæmmet af, at der ikke var en kontrolgruppe, der ikke fik tildelt halm. Gruppen, som fik mindst halm, fik 10 gram halm/gris/dag, og de øvrige grupper fik en stigende mængde halm op til 500 gram/gris/dag. Det konkluderes, at tildeling af 300-400 gram halm/gris/ dag reducerede forekomsten af mavesår. Reelt viser undersøgelsen dog, at den største forbedring af mavesår forekom fra tildeling af 10 til 80 gram halm, og der var maksimal reduktion ved 150 gram halm/gris/dag. Forsøget antyder desuden, at store mængder halm ikke forbedrer mavesundheden, da 500 gram halm/gris/dag ikke forbedrede mavesundheden sammenlignet med 10 gram (Jørgensen et al, 2015).\nPilotprojekter udført af SEGES Svineproduktion viser, at wraphø kan have en positiv effekt på mavesår. Derfor har SEGES Svineproduktion iværksat undersøgelser, der skal belyse, hvordan wraphø kan tildeles, så det er praktisk muligt samtidig med, at den positive effekt på mavesår bibeholdes.\nDyrevelfærden i moderne dansk svineproduktion\nSamlet set er dyrevelfærden i dansk på et meget højt niveau og bevæger sig hele tiden i retning af et endnu højere niveau – samtidig med fokus på bundlinje, så grisene produceres og arbejdspladserne bevares i Danmark. Danske svineproducenter og SEGES Svineproduktion prioriterer forskning, udvikling og implementering indenfor dyrevelfærd højt.\nAmdi, C., V.A. Moustsen, L.C. Oxholm, E.M. Baxter, G. Sørensen, K.B. Eriksson, L.H. Diness, M.F. Nielsen and C.F. Hansen (2017). Comparable cortisol, heart rate and milk let-down in nurse sows and non-nurse sows. Livestock Science. Vol. 198, pp. 174-181.\nBaxter, E.M., A.B. Lawrence and S.A. Edwards (2011). Alternative farrowing systems: design criteria for farrowing systems based on the biological needs of sows and piglets. Anim. Vol. 5, pp. 580-600\nBaxter, E.M., K.M.D. Rutherford, R.B. D’Eath, G. Arnott, S.P. Turner, P. Sandøe, V.A. Moustsen, F. Thorup, S.A. Edwards and A.B. Lawrence (2013). The welfare implications of large litter size in the domestic pig II:management factors. Vol. 22, pp. 219-238.\nD’Eath, R.B., B.J. Tolkamp, I. Kyriazakis and A.B. Lawrence (2009). ”Freedom for hunger” and preventing obesity: the animal welfare implications of reducing food quantity or quality. Anim. Beh. Vol. 77, 275-288.\nD'Eath, R.B., J.K. Niemi, A.B. Vosough, K.M.D. Rutherford, S.H. Ison, S.P. Turner, H.T. Anker, T. Jensen, M.E. Busch, K.K. Jensen, A.B. Lawrence and P. Sandøe (2016). Why are most EU pigs tail docked? Economic and ethical analysis of four pig housing and management scenarios in the light of EU legislation and animal welfare outcomes. Anim. Vol. 10, pp. 687-699.\nD'Eath, R.B., G. Arnott, S.P. Turner, T. Jensen, H.P. Lahrmann, M.E. Busch, J.K. Niemi, A.B. Lawrence and P. Sandøe (2014). Injurious tail biting in pigs: how can it be controlled in existing systems without tail docking? Anim. Vol. 8, pp. 1479-1497.\nDe Bryine, N., C. Berg, T. Blaha and D. Temple (2016). Pig castration: will EU manage to ban pig castration by 2018? Porcine Health Management 2:29.\nESVAC (2014). Sales of veterinary antimicrobial agents in 29 European countries in 2014, European Medicine Agency.\nHales, J., V.A. Moustsen, M.B.F. Nielsen, A.M. Devreese and C.F. Hansen (2014a). Comparable farrowing progress in confined and loose housed hyper-prolific sows. Livestock Science. Vol. 171, 64-72.\nHales, J., V.A. Moustsen, M.B.F. Nielsen and C.F. Hansen (2014b). Higher preweaning mortality in free farrowing pens compared with farrowing crates in three commercial pig farms. Animal. Vol. 8, pp. 113-120.\nHales, J., V.A. Moustsen, M.B.F. Nielsen and C.F. Hansen (2015). Temporary confinement of loose-housed hyperprolific sows reduces piglet mortality. J. Anim. Sci. Vol. 93.\nHales, J., V.A. Moustsen, M.B.F. Nielsen and C.F. Hansen (2016). The effect of temporary confinement of hyperprolific sows in Sow Welfare and Piglet protection pens on sow behaviour and salivary cortisol concentrations. Appl. Anim. Behav. Sci. Vol. 183, pp. 19-27.\nHansen, C.F. & J. Callesen (2000). Effekt af formalingsgrad og pelletering på slagtesvins produktionsresultater og mavesundhed. Medd. nr. 475. Videncenter for Svineproduktion.\nHansen, C.F., J. Hales, P.M. Weber, S.A. Edwards and V.A. Moustsen (2017). Confinement of sows 24 h before expected farrowing affects the performance of nest building behaviours but not progress of parturition. Appl. Anim. Behav. Sci. Vol. 188, 1-8.\nHansen, L.U. (2005). Dybstrøelsesmåtte med dræn i løbeafdeling til løsgående søer i flok. Erf. nr. 0502. Landsudvalget for Svin.\nHansen, L.U (2013). Sammenhæng mellem søers benproblemer og gulvets overflade i drægtighedsstier. Medd. nr. 959. Videncenter for Svineproduktion.\nHansen L.U., M.J. Hansen & M.B.F. Nielsen (2016). Stier til drægtige søer uden svineri i lejet. Medd. nr. 1063. Videncenter for Svineproduktion.\nHansen, L.U. & H.K. Jensen (2005). Boksopstaldning i forbindelse med brunstens indtrædelse. Medd. nr. 697. Landsudvalget for Svin.\nHansen, L.U. & A.G. Kongsted (2002). Gulvudformning i løbeafdeling med æde-/insemineringsbokse til løsgående søer. Medd. nr. 559. Landsudvalget for Svin.\nHansen L.U. & K.B. Sørensen (2017). Tomgangstygning hos drægtige søer. Erf. nr. 1713. SEGES Svineproduktion.\nHansen L.U., F. Thorup & S.L.A. Schild (2012). Løbeafdeling til løsgående søer. Rapport nr. 39. Videncenter for Svineproduktion.\nHansen, L.U. & J. Vinther (2015). Effekt af pre-gruppering af søer på forekomst af benproblemer. Medd. nr. 1060. Videncenter for Svineproduktion.\nHansen L.U., P.M. Weber & S.L.A. Schild (2014). Søers springaktivitet og udvikling af benproblemer i løbestalde med flokopstaldning. Medd. nr. 994. Videncenter for Svineproduktion.\nHelverskov, O. (2017). Landsgennemsnittet for produktivitet i svineproduktionen 2016. Notat nr. 1716. SEGES Svineproduktion.\nHerskin, M.S., H.E. Jensen, A. Jespersen, B. Forkman, M.B. Jensen, N. Canibe and L.J. Pedersen (2016). Impact of the amount of straw provided to pigs kept in intensive production conditions on the occurrence and severity of gastric ulceration at slaughter. Research in Veterinary Science 104, 200-206.\nJensen, K.H., L. Jørgensen, S. Haugegaard, M.S. Herskin, M.B. Jensen, L.J. Pedersen and N. Canibe (2017). The dose-response relationship between the amount of straw provided on the floor and gastric ulceration of pars oesophagea in growing pigs. Research in veterinary Science. Accepted January 2017.\nJensen, M.B., L.J. Pedersen, P.K. Theil, C.C. Yde and K.E.B. Knudsen (2012). Feeding motivation and plasma metabolites in pregnant sows fed diets rich in dietary fiber either once or twice daily. J. Amin. Sci. Vol. 90, pp. 1910-1919.\nJensen, M.B., L.J. Pedersen, P.K. Theil, C.C. Yde and K.E.B. Knudsen (2015). Effects of a fibrous diet and free acces to straw. App. Anim. Behav. Sci. Vol. 171, pp. 58-63.\nJensen, T., H.P. Lahrmann & E. Damsted (2016). Erfaringer med ophør med halekupering i to besætninger med lav forekomst af halebid. Erf. nr. 1601. Videncenter for Svineproduktion.\nJustitsministeriet (2010). Arbejdsgrupperapport om hold af svin.\nJørgensen, L. & S. Haugegaard (2014). Foderstrategi kan påvirke mavesundheden. Medd. nr. 1014. Videncenter for Svineproduktion.\nJørgensen, L. , L.J.Pedersen, M. S. Hersksin, L. Hübert & K.H. Jensen (2015). Halms effekt på mavesår hos slagtesvin. Medd. nr. 1042. Videncenter for Svineproduktion\nKnol, E.F., N. Duijvesteijn, J.I. Leenhouwers and J.W.M. Merks (2010). New Phenotypes for new breeding goals in pigs. The 61st Annual Meeting of the European Association for Animal Production. Heraklion, Greece.\nKoketsu, Y. G.D. Dial, J.E. Pettigrew and V.L. King. (1996): Feed intake pattern during lactation and subsequent reproductive performance of sows. Anim. Sci. Vol. 74, 2875-2884.\nLahrmann, H., M.E. Busch, R.B. D’Eath, B. Forkman and C.F. Hansen (2017). More tail lesions among undocked than tail docked pigs in a conventional herd. Animal, 1-7.\nMaribo, H. & M. Christiansen (2013). Økonomi i hangriseproduktionen i to besætninger. Medd. nr. 984, Videncenter for Svineproduktion.\nMaribo, H, B.B. Jensen & M.F. Nielsen (2017). Androstenon i hangrise stiger med stigende vægt. Medd. nr. 1102, SEGES Svineproduktion.\nMaribo, H., H. Thoning & B.B. Jensen (2014). Screening af hangrise. Medd. nr. 996, Videncenter for Svineproduktion.\nMaribo, H., B.B. Jensen & H. Thoning (2015). Fibre reducerer skatol i hangrise. Medd. nr. 1055, Videncenter for Svineproduktion.\nMoustsen V.A., H.P. Lahrmann and R.B. D’Eath (2011). Relationship between size and age of modern hyper-prolific crossbred sows. Livestock Science. Vol. 141, pp. 272-275.\nMoustsen, V.A. & L.K. Duus (2006). Søers ”rejse og lægge sig” bevægelse i forskellige farestier. Medd. nr. 733. Landsudvalget for Svin.\nMoustsen, V.A. & H.L. Poulsen (2004). Anbefalinger vedr. dimensioner på fareboks og kassesti. Notat nr. 0414. Landsudvalget for Svin.\nNielsen, E.O., M. Johansen & M.E. Busch (2015). Faktorer af betydning for maveforandringer hos slagtesvin fra 37 besætninger. Medd. nr. 1047. Videncenter for Svineproduktion.\nNielsen, B., G. Su, M.S. Lund and P. Madsen (2013). Selection for increased number of piglets at d 5 after farrowing has increased litter size and reduced piglet mortality. J. Anim. Sci. Vol. 91, pp. 2575-2582.\nNielsen, B., O.F. Christensen and I. Velander (2016). 'Nurse capacity, fertility, and litter size in crossbred sows and genetic correlation to purebred sow information'. Anim. Sci. Vol. 94, no. 5, pp. 1827-1833.\nPedersen, J.H. (2015). Loose housing or temporary confinement of sows in designed farrowing pens. PhD Thesis. Faculty of Health and Medical Science, University of Copenhagen.\nPedersen, L.J. (2007). Sexual behaviour in female pigs. Hormones and Behaviour. Vol. 52, pp. 64-69.\nPedersen, L. J., M. Herskin, B. Forkman, U. Halekoh, K.M. Kristensen and M.B. Jensen (2014). How much is enough? The amount of straw necessary to satisfy pigs' need to perform exploratory behaviour. Appl. Anim. Beh. Sci. Vol. 160, pp. 46-55.\nPetersen, L.B. og V.A. Moustsen (2005). Vejledende anbefalinger til dimensioner på bokse til krydsningssøer i løbe-, kontrol- og drægtighedsafdelingen. Notat nr. 0502. Landsudvalget for Svin.\nPluske, J.R. (2016). Invited review: spects of gastreintestinal tract growth and maturation in the pre- and postweaning period of pigs. J. Anim. Sci. Vol. 94, 399-411.\nRault J.L., R.S. Morrison, C.F. Hansen, L.U. Hansen and P.H. Hemsworth (2014). Effects of group housing after weaning on sow welfare and sexual behavior. J. Anim. Sci. Vol. 92, pp. 5683-5692.\nRetsinformation (1998). Lov om indendørs hold af drægtige søer og gylte. https://www.retsinformation.dk/Forms/R0710.aspx?id=87565\nRetsinformation (2017). Bekendtgørelse af lov om indendørs hold af gylte, goldsøer og drægtige søer. https://www.retsinformation.dk/Forms/r0710.aspx?id=186206\nRutherford, K.M.D., E.M. Baxter, B. Ask, P. Berg, R.B. D’Eath, S. Jarvis, K.K. Jensen, A.B. Lawrence, V.A. Moustsen, S.K. Robson, R. Roehe, F. Thorup, S.P. Turner and P. Sandøe (2011). The Ethical and Welfare Implications of Large Litter Size in the Domestic Pig: Challenges and Solutions. Project report 17. Danish Centre for Bioethics and Risk Assessment and SAC (Scottish Agricultural College).\nRutherford, K.M.D., E.M. Baxter, R.B. D’Eath, S.P. Turner, G. Arnott, R. Roehe, B. Ask, P. Sandøe, V.A. Moustsen, F. Thorup, S.A. Edwards, P. Berg, and A.B. Lawrence (2013). The welfare implications of large litter size in domestic pig I: biological factors. Animal Welfare. Vol. 22, pp. 199-218.\nSloth, N.M. & L. Jørgensen (2004). Melfoder kontra pelleteret foder ved vådfodring. Medd. nr. 674. Videncenter for Svineproduktion.\nStrathe, A.V., T.S. Bruun and C.F. Hansen. (2016). Sows with high milk production had both a high feed intake and high body mobilization. Animal. 1-9.\nSutherland, M.A. and C.B. Tucker (2011). The long and short of it: A review of tail docking in farm animals. Appl. Anim. Beh. Sci. Vol. 135, pp. 179-191.\nSørensen, G. & F. Thorup (2003): Energitildeling i implantationsperioden. Medd. nr. 618. Videncenter for Svineproduktion.\nSørensen, G. (2009). Mavesundhed hos søer, der tildeles industrielt foder. Erf. nr. 0909. Videncenter for Svineproduktion.\nSørensen, G. & L.U. Hansen (2016a). Majsensilage til drægtige søer. Medd. nr. 1074. Videncenter for Svineproduktion.\nSørensen, G. & L.U. Hansen (2016b). Roepiller som supplement til foder til drægtige søer. Medd. nr. 1076. Videncenter for Svineproduktion.\nSørensen, T.S., M.J. Hansen & M.B.F. Nielsen (2017). Typer af supplerende luftindtag afprøvet I en slagtesvinestald. Medd. nr. 1107. SEGES Svineproduktion.\nValros, A., C. Munsterhjelm, L. Hanninen, T. Kauppinen and M. Heinonen (2016). Managing undocked pigs – on-farm prevention of tail biting and attitudes towards tail biting and docking. Porcine Health Management. Vol. 2, pp. 1-11.\nVerdon, M., C.F. Hansen, J.L. Rault, E. Jongman, L.U. Hansen, K. Plush and P.H. Hemsworth (2015). Effects of group housing on sow welfare: A review. J. Anim. Sci. Vol. 93, 1999-2017.\nVestergaard K., G. Christensen, L.B. Petersen & H. Wachmann, (2004). Afgangsårsager hos søer – samt obduktionsfund hos aflivede og selvdøde søer. Medd. nr. 656. Landsudvalget for Svin.\nVestergaard K., M.G. Christiansen & L.U. Hansen (2016). Analyse af sodødelighed I 17 danske besætninger. Notat nr. 1604. Videncenter for Svineproduktion.\nVinther, J. (2010). Landsgennemsnit for produktivitet I svineproduktionen 2009. Notat nr. 1023. Videncenter for Svineproduktion.\nZak, L.J., J.R. Cosgrove, F.X. Aherne and G.R. Foxcroft. (1997): Pattern of feed intake and associated metabolic and endocrine changes differentially affect postweaning fertility in primiparous lactating sows. Anim. Sci. 75, 208-216.\nArtiklen findes på adressen: svineproduktion.dk/Aktuelt/Nyheder/2017/07/060717_Svar_paa_artikel_DVT_06


Citadel hedge f...\nCitadel hedge fund files 4.79%ownership of PVA\nThis is one of the most successful hedge funds -- Kenneth Griffin.\nVery sharp stock pickers\nThat is very good news. Thanks for posting\nDec 25, 2012 4:04 AM\nWhere would they file thier holdings as holding are kept silent as far as I know,however this fund took some hard knocks during the financial crises but has recovered nicely since they took a 50%swan dive\nMore LinksSummaryHistorical PricesInteractive ChartHeadlinesMarket PulseCompetitorsKey StatisticsInsider TransactionsIncome StatementBalance SheetCashflowTechnical Analysis Top Stories El-Erian: Volatility is coming and here’s how to deal with it Asian shares firm on resurgent oil, Nikkei falls on BOJ VW CEO says recall to start in January, be completed end-2016 Airbus, Bombardier end talks over CSeries jet investment UAW threatens strike at Fiat Chrysler U.S. operations Faint corporate praise for TPP as winners, losers sought 0.821+0.192(+30.50%)Oct 6 4:07 PMEDT


Kold frugtsuppe med Pink Lady® æbler og nektariner parfumeret med jernurt | Pink Lady®\nKold frugtsuppe med Pink Lady® æbler og nektariner parfumeret med jernurt\nDenne forfriskende frugtsuppe starter sommeren i lette og frugtagtige toner! Tynde croissanter af fast og lækkert frugtkød fra Pink Lady® æbler ko…\nDenne forfriskende frugtsuppe starter sommeren i lette og frugtagtige toner! Tynde croissanter af fast og lækkert frugtkød fra Pink Lady® æbler kombineres perfekt med saft parfumeret med frisk jernurt og citron. Pink Lady® æblet med smagsnoter af citrusfrugt og vanilje blandet med den hvide nektarins behagelige søde smag, skaber en rigtig god duo. Jernurt teen udsender en grøn og citronagtig bouquet, der sublimerer æblet og dets urtenoter. Her er en kombination af subtile smage, fremhævet af lidt karamelliserede pistacier, der ender i et rigtig lækkert resultat.\n500 ml Pink Lady® æblemost\n1 hvid nektarin\n1 stilk frisk jernurt\n20 g pistacier\n1. Frugtsuppe: 2. Til anretningen:\nFjern kernehuset fra Pink Lady® æblerne. Skær æblerne og nektarinen midt over, og skær frugterne ud i tynde lameller. Hæld lidt citronsaft over, og stil dem køligt.\nVarm vandet, æblejuicen, den flækkede vaniljestang og saften fra en halvcitron. Når det koger første gang, tages gryden af komfuret. Kom en stilk jernurt i, og lad den trække i 20 minutter. Lad det køle af.\nHæld den afkølede saft parfumeret med vanilje og jernurt over frugtstykkerne, og lad dem marinere i mindst 30 minutter.\nHæld sukkeret på en pande, tilsæt pistacier og bland godt. Karamelliser i 2 minutter. Når sukkeret bliver flydende, røres der rundt, så pistacierne bliver betrukket.\nMed en lille pincet plukkes der forsigtigt frugtkød ud af citronen.\nFordel frugtstykkerne i saften i 4 dybe tallerkener. Pynt med lidt karamelliserede pistacier, en stilk frisk jernurt og lidt citron frugtkød. Server med det samme!\nDu kan benytte ananas salvie eller citron timian i stedet for jernurt! Det er nemmere at plukke frugtkødet ud af citronen ved at skrælle den først og lægge frugtkødet i fryseren. Med et slag af en kagerulle vil frugtkødet gå fra hinanden i trævler helt af sig selv!\nFransk juleroulade med Pink Lady® æbler\nEnergi eller müslistænger med Pink Lady® æbler


Ameritania Hotel - Sammenlign Hotelpriser New York City\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i USA > Hoteller i New York City > Ameritania Hotel\nAmeritania Hotel230 West 54th Street, New York City, USA Vis kort\nAmeritania Hotel: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 4 stjerner i New York City, USA.\nMidt i Manhattan ligger Ameritania Hotel kun et stenkast fra New York Centrum. Det ligger mindre end 10 minutter på gåben fra Broadway, Times Square og Museet for Moderne Kunst (MoMA).Dette afslappende og moderne hotel er beliggende i det centrale New York City og byder desuden på opbevaring af bagage, døgnåben reception og pengeskab. Der er wifi over hele hotellet, så du kan forblive tilsluttet på ferien.Ameritania Hotel har 223 værelser og byder på iPod docking station, kabel/satellit-tv og cd-afspiller. Samtlige badeværelser er udstyrede med hårtørrer.Ameritania Hotel ligger kun 20 minutters gang fra Central Park og Rockefeller Plaza. Hotellets flersproget stab vil sørge for at gøre dit ophold behageligt.\nGenerelAircondition, Kabel-/satellit-tv, TV med filmkanaler, Forbundne værelser, Hårtørrer, Tv, Cd-afspiller, En suite, Privat badeværelseTjenesterForretningscenter, Elevator, Døgnåben reception, Renseri, Flersproget personale, Sikkerhedsboks, Vækning, Vaskeservice, Kopimaskine, Opbevaring af bagageAktiviteterFitnesscenterInternetHøjhastighedsinternet, Internetforbindelse (trådløs)AndenPrivat toilet\nBrugere, som kiggede på Ameritania Hotel kiggede også på disse 4 stjerner New York City hoteller:\nGenerel vurdering: 7.93/10Rengøring: 8.58/10Service: 8.39/10Udstyr: 7.54/10Beliggenhed: 8.64/10Mad: 7.84/10Værelser: 7.95/10baseret på 3385 anmeldelser\nNærmeste hotellerResidence Inn by Marriott New York Manhattan Central Park


TheFinancely | Alt, hvad jeg nogensinde har ønsket, var dig\nForside Kærlighed Alt, hvad jeg nogensinde har ønsket, var dig\nAlt, hvad jeg nogensinde har ønsket, var dig\nJeg ville have dig fra første gang, jeg så dig.\nDine øjne skjulte en historie, jeg desperat ønskede at høre. Dine ord ekko stadig i mit hoved. Ord af kærlighed og kærlighed. Du var sådan en gåde for mig. En mand, der er helt forskellig fra alle dem, jeg nogensinde har mødt.\nDer var noget attraktivt ved dig, som jeg ikke vidste, hvordan jeg skulle forklare. Måske på grund af det var du noget, jeg ville undersøge dybt.\nJeg kan stadig huske de dage, hvor vi rejste sammen. Jeg husker udseendet i dine øjne, mens du så på mig.\nDet er ikke så kompliceret - hvis han ville være sammen med dig, ville han være sammen med dig\nDine øjne var fulde af kærlighed. Kærlighed, der bryder grænserne for sund fornuft. Kærlighed, der var så dyb, at et hav kunne misundes det. Og du kunne se det samme i mine øjne. Jeg havde kun øjne for dig, fordi der ikke var nogen mand, der trylle mig som du gjorde. Med dine bløde læber, der blidt rører ved mine, med dine hænder, der holder min krop tæt på din, med duften af din parfume i luften.\nJeg var fuld af kærlighed, men jeg havde ikke noget imod det. Faktisk var det den bedste følelse nogensinde. Med den bedste mand af alle.\nMen der var noget, som ingen af os var i stand til at påvirke. Du var allerede taget. Der var en kvinde, der ligesom mig havde set, hvilket perfekt menneske du er. Men fangsten var, at hun fangede dig foran mig.\nOg det knuste mit hjerte. Jeg var nødt til at håndtere det faktum, at du aldrig ville være min. Men det var så svært at acceptere det. Hver gang jeg så dig, ville jeg glemme alt, hvad jeg havde besluttet at gøre. Alle mine løfter om, at jeg ville lade dig være i fred, forsvandt lige i samme øjeblik, hvor du ville se mig i øjnene.\nJeg følte, at mit hjerte bankede hurtigere, og jeg følte, at jeg skulle besvime. Det er den slags effekt, du havde på mig. Så jeg begyndte at snyde på mig selv hver dag. Jeg bad hemmeligt om, at du ville forlade din kone og bo hos mig. Jeg var så egoistisk, det ved jeg. Men jeg kunne ikke hjælpe mig selv.\nHeldigvis var du meget modigere end mig. Du kom, så vi kunne tale, og du forklarede mig, at selvom du føler noget mere end venskab for mig, kan vi aldrig være sammen. Ved at gøre det ville du svigte din kone og dine børn.\nSandheden var, at du ikke var forelsket i hende, men du besluttede at blive på grund af børnene. Og jeg respekterede din beslutning. I sidste ende var det den smarteste ting, vi kunne gøre i det øjeblik.\nOg nu, efter alle disse år uden dig, har jeg stadig ikke fundet min soulmate.\nJeg har stadig ikke mødt en fyr, der får mit hjerte til at slå hurtigere. Der var ikke nogen så god som dig. Måske ser jeg dig som en ideel mand, så andre ikke kan nå mig. Måske er det hele min skyld. Men en ting vil jeg aldrig fortryde - jeg vil aldrig fortryde at elske dig. Jeg vil aldrig fortryde at savne dig, ligesom ørkenerne savner regnen.\nDisse minder holder mig i live. Og hvis jeg nogensinde finder nogen, der vil elske som dig, vil jeg aldrig fortælle ham om dig. Du vil være min hemmelighed, som jeg vil bære til graven. Og når jeg bliver gammel, vil jeg stadig huske dig, men der vil ikke være tårer i mine øjne. Bare en hukommelse om, at du var den rigtige mand på det forkerte tidspunkt.\nSe også: Sådan giftede jeg mig med min eks


Danske HF & VUC: Gode takter i VEU-udspil - VUC.dk\n13. juni 2017 | VEU, VUC i medierne\nPressemeddelelse udsendt den 13. juni 2017.\nVUC-sektoren hilser VEU-ekspertgruppens anbefalinger ’Nye kompetencer hele livet’ velkommen. ”Der er et konstruktivt og fremadrettet fokus i deres anbefalinger, der rimer fint med vores tanker om VEU-indsatsen. Og som sektor er vi klar til at løfte vores del af opgaven,” siger formand for Danske HF & VUC Verner Rylander-Hansen.\nÉn samlet indgang. Styrket digital indsats. Og fokus på engelsk-kompetencer. Sådan lyder tre centrale anbefalinger fra den nedsatte ekspertgruppe, der har haft til opgave at se på Voksen- efter- og videreuddannelses-indsatsen (VEU). VUC-sektoren ser positivt på takterne i udmeldingen, og melder sig klar til at løfte udfordringerne.\n”Vi er glade for, at ekspertudvalget så tydeligt betoner væsentligheden af de almene kompetencer – og samspillet med dem og de erhvervsrettede kompetencer. Det er en opgave, VUC-sektoren er klar til at løfte. Vi har allerede gode konkrete erfaringer med tæt samarbejde med konkrete virksomheder og kommuner om at løse specifikke uddannelsesopgaver. Kompleksiteten og foranderligheden på arbejdsmarkedet er støt stigende. Det stiller hele tiden større og større krav til, at medarbejderne har de rette kompetencer. Det er derfor enormt vigtigt, at vi har et VEU-system, der kan levere netop de fleksible og målrettede løsninger, der skal til, for at den enkelte medarbejder rustes og at den enkelte virksomhed har de kompetencer til rådighed, de har brug for. Det er derfor utroligt positivt, at ekspertgruppen lægger op til, at vi i VEU-indsatsen både skal have fokus på de almene og de erhvervsrettede kompetencer,” siger Per Skovgaard Andersen, der er formand for VUC Bestyrelsesforening.\nVerner Rylander-Hansen, der er formand for Danske HF & VUC er glad for ekspertgruppens generelle anbefalinger og hæfter sig især ved, at fleksibiliteten i indsatsen skal styrkes:\n”Det er godt tænkt, at vi skal lette og forenkle organiseringen af VEU-indsatsen. En af de helt store udfordringer er, at få den enkelte til at ville efteruddanne sig. Og her er det af stor betydning, at der ikke er strukturelle udfordringer. Så vi er tilfredse med, at de bliver lagt op til, at man vil styrke fleksibiliteten ved fx at udbyde kurser uden fysisk tilstedeværelse – altså organiseret på den enkelte arbejdsplads eller via nettet. Ligesom vi mener, det er fornuftigt, at de lægger op til en forenkling af godtgørelsessystemet. Vi deler eksperternes syn på, at en forenkling vil øge efterspørgslen. Vi er derfor glade for, at eksperter lægger op til, at der oprettes en national strategisk indsats for digitalisering,” siger Verner Rylander-Hansen.\nVUC-sektoren hæfter sig desuden ved, at ekspertgruppen lægger op til en øget brug af og indførelse af fælles retningslinjer for realkompetencevurderinger, et generelt løft af de basale kompetencer og et øget fokus på VEU ved at oprette en personlig uddannelseskonto, der skal sikre kompetencer igennem hele arbejdslivet\n”Vores arbejdsmarked er i stigende grad præget af kortere ansættelser og hyppigere skift. Det betyder, at krav til kompetencer stadigt forandres. Og det stiller store krav til fleksibiliteten og lydhørheden i uddannelsessystemet. Det bliver på den lange bane uhyre vigtigt, at vi kan tilbyde den enkelte borger og den konkrete virksomhed netop den pakke af almen og erhvervsrettet viden, de har brug for, for at fastholde beskæftigelse og til videre uddannelse. Den analyse er vi enige i. Og det vil vi som sektor gerne kvittere for og melder os klar til at løfte vores del af den opgave,” siger Verner Rylander-Hansen.


Konvertering DOC til ODF - File Extension\nFilkonvertering DOC til ODF\nVed at konvertere filen til en anden filendelse, kan du bruge andre programmer til dens håndtering. Man skal dog huske, at filen DOC efter konvertering til ODF kan afvige en smule fra originalen, selvom med et datasystem. De vigtigste oplysninger skal bevares, men hvis Du interesserer dig for, at filen efter konvertering fra DOC til ODF var identisk, skal du gå forsigtigt og vælge den relevante app fra listen nedenfor. Den garanterer selvfølgelig ikke at udføre konverteringen 100% i overensstemmelse med dine forventninger, men den vil sikkert hjælpe Dig meget i den. Hvis det trods alt effekten af konvertering af filen DOC til ODF ikke opfylder dine forventninger, kan du blot prøve at finde på internettet en anden version af Din fil i formatet DOC, tidligere korrekt konverteret af en anden person til filen ODF. Hvis det ikke virker, kan du bruge oplysningerne præsenteres i yderligere del af siden.\nProgrammer til konvertering DOC til ODF:\nHvis du efter konvertering af filen DOC ikke har opnået den ønskede effekt, kan du prøve at ændre filformatet DOC til noget andet end ODF. I vores service vil du endnu finde informationer om følgende konvertering muligheder:\nDesværre, hvis du efter udførelse af to tidligere beskrevne handlinger (forsøger at finde din fil DOC konverteret af en anden person og forsøger af dens uafhængig konvertering til formatet ODF) stadig har et problem med din fil, så løsninger er ikke allerede meget. Du kan igen forsøge at finde og installere en app, der kan åbne filen DOC i dens oprindelige format (uden konvertering til filen ODF. En sådan løsning vil være vanskeligt at gennemføre, men det helt sikkert vil give den bedste effekt.


Danske Tursejlere • Odensevej 197 A • 5600 Faaborg • Telefon 70 21 42 42 • Mail: info@tursejleren.dk ForsideDanske TursejlereDanske TursejlereFakta om Danske TursejlereDanske Tursejlere's egne udvalgHistorieHistrorie om Danske TursejlereVedtægterVedtægter for Danske TursejlereBestyrelseBestyrelsmedlemmerReferat fra bestyrelsesmøderSekretariatMedarbejdere og åbningstiderForretningsudvalgUdvalgets arbejdeUdvalgsmedlemmerAktivitetsudvalgUdvalgets arbejdeUdvalgsmedlemmerRedaktionsudvalgUdvalgets arbejdeUdvalgsmedlemmerMedlemsserviceIntern. bådcertificatGenereltVejledning og skemaFør du står til søsFlagets udseendeY.F. FlagFlagning på lystbådeSignalflagHandel med bådeFør du køberCE-mærkningBådvedligeholdelseTjekliste til vedligeholdelseMedlemsklubberOversigt klubberIndmeldelsesformularBådkonsulentenGenereltMotordoktorenGenereltJuridisk assistanceGenereltFarvandsafmærkningFarvandsafmærkningerSejladsafmærkningSejladsafmærkningerVejrudsigtenDiverse vejrudsigterHavneoversigtDanske havnelodsDine bådoplysningerTilret dine bådoplysningerKursustilbudKanalskipperbevisKursusbeskrivelseVHF/SRC kursusKursusbeskrivelseNatsejladsKursusbeskrivelsePigesejladsKursusbeskrivelseRadar grundkursusKursusbeskrivelseEl om bordKursusbeskrivelseBestyrelsesarbejdeKursusbeskrivelseTursejlerenOm TursejlerenFormålet med TursejlerenUdvalgets arbejdeBladudvalgBladudvalgRedaktionRedaktionenLæs TursejlerenTursejleren - udgivelserAnnonceringAnnoncering og priserKontakt annoncekonsulentShopSøkortForskellige kortpakkerBøgerVandvejen til BerlinSøforklaringerDT kogebogSejlads i SkotlandBeklædningDT polo dameDT polo herreDT capSolskygge til sejlerpigerneDT håndklædeUdstyrGPS trackerBevægelsescensor til GPSDT standerFalck søsikkerhedspakkeGSM-tilbudSejlerferierSun-WayJim SøferieLarsen Yacht-CharterDiverseFotos2010 - Træf 72010 - Træf 12010 - Træf 22010 - Træf 32010 - Træf 42010 - Træf 52010 - Træf 62011 - Egå2012 - Både i Bella2012 - Hanseboot2012 - DT Træf - 12012 - DT Træf - 22012 - DT Træf - 32012 - DT Træf - 42012 - DT Træf - 52013 - Messe FredericiaTursejlerlinksTursejlerlinksSøkrammarkedSælges - SøkrammarkedSælges - Søkrammarked 2Købes - SøkrammarkedSøges - SøkrammarkedTil- og afmelding af annonceArkiv2012-12012 -22012-32012-42012-52012-62012-72012-82012-92012-102013-1 Danske Tursejlere er stiftet i 1992 og er i dag den største organisation for fritidssejlere med tursejlads som interesse. Klik for indmeldelse her Klubber - klik for indmeldelse Se folder Velkommen om bord Tilmelding til Den bedste forsikring året rundt Danske Tursejlere er agent for Søassurancen Ærø, og vi tilbyder dig, hvad vi kalder Danmarks bedste Sejlerforsikring. Dit medlemskab af Danske Tursejlere omfatter automatisk Sejlerforsikring ANSVAR. Vi kan desuden tilbyde dig Sejler-forsikring KASKO for lystbåde op til 20 BRT. Læs mere herHer kan du se Tursejleren...Klik her for det nyeste og tidligere udgaver af Tursejleren. Bådkonsulenten\nUNDGÅ PROBLEMER VED BÅDKØBRisikoen for at tabe penge på bådkøb er stor, hvis man ikke er ekspert i den slags. Derfor har DT lavet en aftale med en professionel bådkonsulent, og vurderingsmand - Carsten Lund i Beder v/ Århus, som nedsætter denne risiko. Carsten er 41 år, er vokset op med både, fordi hans far gennem 30 år drev JL Bådcenter, hvor han beskæftigede sig med salg af brugte både, reparation af motorer og solgte udstyr.Det medførte at Carsten senere læste til skibsingeniør i Helsingør. Carsten blev efter endt eksamen ansat i Lloyds Skibsregister i København, og senere i 1998 startede han sin egen konsulentvirksomhed - Ship Consult, der beskæftiger sig med konsulentarbejde for forsikringsselskaber, finansieringsinstitutter, målebreve af lystfartøjer og mindre erhverv tonnage til skibsregister og med syns- og skønsarbejde.Carsten er vant til vurdering og opmåling, når det drejer sig om køb og forhøjelse af lån for finansierings selskabet. I denne forbindelse gennemgås båden fra bunden, fribordet, dæk, rig, aptering, maskininstallation og køberen må gerne deltage, så de samtidig kan få råd og vejledning om bådtypen.Drejer det sig om en førstegangskøber, gives der tips til vedligehold og særlige ting ved bådmodellen. Syns- og vurderingsattester udarbejdes ud fra et visuelt fagligt synspunkt uden præjudice af nogen art overfor konsulenten.DT har indgået aftale med Carsten Lund om, at medlemmerne kan etablere kontakt gratis i forbindelse med en sag. Hvis DT's medlemmer ønsker besigtigelse af en båd, kan dette aftales direkte med Carsten Lund.Carsten Lund kommer over hele landet og cirka en gang om ugen på Sjælland. Ship Consult kan kontaktes på: tlf.: 40 57 27 27 eller mailHusk at have dit medlemsnummer klar. Aktiv Søgning


Forfatterfokus på Jakob Martin Strid | Page 2 | Odsherred Bibliotek, Borgerservice og Kulturhuse\nJakob Martin Strid tegner og skriver fantastiske børnebøger\nJakob Martin Strid tegner og fortæller med detaljerigdom og eventyrlyst om hverdagens små udflugter og om fantasiens endeløse rejser. Jakob Martin Strid debuterede egentlig som tegner af tegneseriestriber til voksne, men nu er han nok mest kendt for hans elskede børnefortællinger, som 'Den utrolige historie om den kæmpestore pære', 'Da lille Madsens hus blæste væk', rim- og remsebogen 'Mustafas kiosk' og bøgerne om den blå elefant Mimbo Jimbo.\nTeaterkoncert 'Mustafas kiosk'\nTil familieforestillingen 'Mustafas kiosk' d. 29. februar i Aksen præsenteres digtene fra Jakob Martin Strids moderne børnebogsklassiker som en ægte rodebutik af små historier fortalt med musik, sang, dukker, skuespil og teatermagi. Køb billet her.


Firmafrokost i Østjylland.\nVi leverer frokost hver dag i Århus og omegn\nHAR VI FRISTET DIG?\nBliv kontaktet om ny frokostordning til dit firma\nVi vil meget gerne give dig et uforpligtende tilbud på firmafrokost til din virksomhed.\nHos GO-FROKOST er det vigtigt for os, at du får lige den frokost din virksomhed ønsker. Med en frokostordning fra os, er du sikret en sund og varieret frokost hver dag. Fleksibilitet er vigtigt for os - derfor kan du selv admisterer din frokostordning og selv rette antal til.\nUdfyld formularen, så vil vi kontakte dig med henblik på en uforpligtende snak om jeres nye frokostordning.\npr. kuvert, ex. moms\nCa. antal kuverter i ønsker dagligt\nGo Frokost – Firma Catering


Fotomural de Ernst Ludwig Kirchner . Cafe Chantant II\nCafe Chantant II. Fotomural de Ernst Ludwig Kirchner\nCAFE CHANTANT II ( Ref: 310101006908 )\nTítulo: Cafe Chantant II


Computersalg.dk - Dit Online MEGA Varehus! : Technaxx Mini Musicman, Indbygget, 1-vejs, 3W, 150 - 18000 Hz, 4 ohm (O), Kabel\nAlt-i-en PCAppleTyndeklienterAlle StationæreRaspberry PIServere\nAftrækKondensTørreskabStrygerullerTørretumblerKøl & frys\nTørrestativ & vasketøjskurveOpvaskebaljer & SpandeTilbehør højtryksrenserHøjtryksrenserVinduesvaskerRengøringsartiklerStøvsugerStøvsuger tilbehørDamprenserRobotstøvsugerMaling & Træbeskyttelse\nVarmeapperaterBad & køkken\nBadeværelses tilbehørVentilation & Klima\nSpabade inde & udeSikkerhedsudstyrUdendørs Leg\nGocartEl-løbehjulDirtbikes/PocketbikeEl-biler til børn 6VEl-biler til børn 12/24vATVEl-cyklerReservedeleGå / Løbekøretøjer\nTrillebøre til børnBalance scootereSkateboardGå cyklerLøbe cyklerPedal køretøjerLøbehjulReservedeleGå køretøjerTrick ramperHjelmePools & Vandleg\nLegetelteLegetøj til havenLegehus i træFodboldmålSandkasserGyngerHavespilTilbehørRutsjebanerKælke og bobslæderLegetøj\nBilerBådeDronerHelikopterFlyDinosaurer/DyrTanksTraktorReservedele & TilbehørSpilleborde\nTræ legetøjRacerbaneLegekøkkenLegekøkken tilbehørLegemadLegetøjsbilerDukkehuseDukkevogneGyngeheste og hoppedyrAndet legetøjModellervoks & TilbehørLEGO\nPlaymobil CityPlaymobil CountryPlaymobil PiratesAlt PlaymobilTil de små\nPC & TabletBærbare Gamer PCStudie PCApple MacbookUltrabooksAlle Bærbare2-in-1Bærbare tilbehørTasker til bærbareDiverse tilbehørPortreplikator & DockingBatterierStrømforsyningTabletsSamsung tabletsApple iPadAndroid TabletsWindows TabletsTablet tilbehørCovers & TaskerTablet tilbehørSkærmbeskyttelseStationære computereAlt-i-en PCAppleTyndeklienterAlle StationæreRaspberry PIComputertilbehørWebcamPc-højttalereTastaturerMusSkærmeServereRackservereTowerservereTilbehør til servereHukommelseHarddiskeSoftwareCPUØvrigtControllerStrømforsyningBackupBackupdrevBackup medierTilbehørSoftwareUPSUdskiftningsbatterierTilbehør UPSOverspændingsbeskyttelseUPS Netværk & ServerRackkabinetterRackkabinetterTilbehørBareboneBarebonePC-KomponenterGrafikkortPCI-ExpressUSB GrafikkortTilbehørRAM-hukommelseDDRDDR2DDR3DDR4SDRAMVærktøjSkruetrækkereVærktøjProcessorerAMD CPUIntel CPUAlle CPU'erLydkortInterne lydkortEksterne lydkortØvrige kortBundkortAMD bundkortIntel bundkortAlle bundkortTilbehørHarddisk & LagringSSDInterne harddiskeEkstern HarddiskNASKabinetter & dockingDiskettedrevUSB-HukommelseLagringsmedierDisk drevMedie opbevaringHarddisk tilbehørKøling og moddingCPU kølingGrafikkort kølingKøling bærbarKølepasta til CPU mv.Diverse kølingKabinet belysningStøjdæmpningKabinet kølingKabinetterBigtowerMiditowerMicro & MiniMini-ITXTilbehørStrømforsyningPC/Server strømforsyningDiverse strømforsyningComputertilbehørKabler & AdaptereDisplayport <> HdmiDatakablerLydkablerVideokabler & AdaptereNetværkskablerUSB-HubsBillede kablerStrømkablerAdaptereControllereIO-kortSATA & SASUSB & FirewireTilbehørSkærme & TilbehørSkærmeVægbeslagØvrigt tilbehørPC-højttalereLadere & BatterierBærbare strømforsyningPC/Server strømforsyningDiverse strømforsyningStrømforsyningsadapterBatteri opladereDiverse batterierKVM & SwitchesSwitcheTilbehørNetværkRoutere & FirewallsNetværksforlængerNetkortSwitchesStorage (NAS)HomePlug/PowerlineDiverse tilbehørGamingGamingstoleGamingtøjGaming tilbehørJoystick & GamepadsHovedtelefonerMus & TastaturTastaturerMus & PegeenhederTegnepladerTilbehørMusemåtterService - PacksSoftwareOperativsystemerMicrosoft OfficeAntivirus/SikkerhedØvrigt SoftwareMultimedierNetværkLicenserØvrige computerdeleReservedeleAndet tilbehørKontorKontorartiklerLim og tapeBrevordnere & ArkivLommer & omslagArkivbokseKontormaskinerLommeregnerIndbindingFaxmaskinerLamineringsmaskinerLabelprinterePengeskab & sikkerhedKasseapparaterBøger & HæfterManualer/HæfterRengøring & RensRenseprodukterKontormøblerVogne med hjulKontorbordeFoto & VideoDigitalkameraerKompaktSpejlrefleks (SLR)Spejlløst systemkameraFlashBatteriflashAnalog kameraInstant kameraVideokameraGoPro actionkameraAction videokameraStativerTripodsTilbehørFoto- & videotilbehørHukommelseskortFiltreDiverseActionkamera tilbehørBatteri og ladereDiasscannereModlysblændeVideolysKortlæsereVideobåndRedigeringsudsyr / softwareBilledrammerSpejlreflekskamera tilbehørObjektiverCanonFujifilmSonyTamronNikonSigmaSamyangAlle ObjektiverOvervågningOvervågningsudstyrTilbehør til overvågningTaskerKompaktRygsækkeDigital fotorammerKikkertStjernekikkertPrint & ScanBlæk- & fotoprintereMultifunktionsprintereInkjet printereFotoprintereLaserprintereFarvelaser printereSort-hvid printereMultifunktionsprinterKopi & ScannereKopimaskinerScannereHåndscannereBlæk, tone & forbrugsstofferBlækTonere3D-printer forbrugsstofferØvrige forbrugsstofferPapirLaserpapirInkjet papirStorformatpapirTilbehør til printereScannerHåndscannerØvrigt tilbehørAndre kontormaskinerFaxmaskinerLamineringsmaskinerMatrix & EtiketteprintereLabelprintere3D-printereStorformatsprintereTelefoni & GPSMobiltelefonerAlle mobiltelefoneriPhoneAndroidWindows phoneMobiltilbehørCovers & TaskerHeadset / HåndfriBil monteringDiverse tilbehørSkærmbeskyttelseHukommelseskortSelfiestangFastnet & IP telefonerAlle fastnet telefonerIP telefonerTilbehør fastnetHeadset / HåndfriHeadset tilbehørWalkie talkieGPSGPSKort & softwareTilbehørBatteri & OpladereBatterierOpladereOplader til bilenPowerbanksLyd & BilledeSpil & KonsolPlaystationXboxNintendo WiiPlaystation spilXbox spilNintendo Wii spilNintendo DS/3DSNintendo DS/3DS spilTilbehørPC spilTVLED & PlasmaTV MonteringTV TilbehørRenseprodukterHotel TVProjektor og lærredProjektorLærredLamperProjektor monteringProjektor tilbehørInteraktive WhiteboardsHjemmebio og LydA/V Receivere & forstækereHøjttalereRadio (DAB & FM)Blu-ray & DVDMedieafspillere & StreamingMikro og Mini stereoanlægHøjtaler tilbehørGhettoblastereMixerpult, Jukebox & VinylSubwooferSoundbarHovedtelefoner & MikrofonerHøretelefonerDiktafonerDigital tv-tunereAntennerDigital-tv receiverBilstereoAuto HiFiAuto højttalereTilbehørAndet tilbehørBetjeninger3D-brillerAudio & Video ExtenderHeadset tilbehørBærbar lyd & billedeMP3 - afspillereE-bog læsereTilbehør\nLyd & Billede>Bærbar lyd & billede>MP3 - afspillere>\nHovedtelefon & Mik\nCreative EP-220 - Hovedtelefoner - ørespids - sort - for ZEN Stone, Stone Plus, V PlusDKKN/A Se mere\nKøb With an excellent sound quality, small package top of the line sound. This sound station is made out of aluminum and plastic casing in a trendy modern design.\nSpecifikationerSpecifikationer - UdvidetProduktbeskrivelseTechnaxx MusicMan Mini - digital afspillerProdukttypeDigital afspiller USB flash drev & flash baseretFås i farverneSortDimensioner (B x D x H)5 cm x 5 cm x 5 cmVægt117 gKompatibel med iPodiPod, iPhone, iPadDigitale standarder for playbackMP3Understøttede Flash Hukommelses KortmicroSDHC, microSDBatteriAfspilningsbatteri - genopladelig - 600 mAh GenereltProdukttypeDigital afspillerType digital-afspillerUSB flash drev & flash baseretBredde5 cmDybde5 cmHøjde5 cmVægt117 gFås i farverneSortUnderstøttede digitale audiostandarderMP3LydsystemUnderstøttede Flash Hukommelses KortmicroSDHC, microSDTilslutningerForbindelsestypeLydindgang ( 3,5 mm mini jack ) USB ( 5 pin Micro-USB Type B )DiverseKompatibel med iPodiPod, iPhone, iPadUdstyr inkluderetAudiokabel, USB-kabel, håndledsremMedfølgende ledninger1 x USB-kabel 1 x audiokabelBatteriBatteriAfspilningsbatteri - genopladeligKapacitet600 mAhDriftstid (op til)5 time(r)Genopladningstid3 time(r) Alternative produkter\nVarenr.:  / 3531 / TechnaxxTechnaxx Mini Musicman, Indbygget, 1-vejs, 3W, 150 - 18000 Hz, 4 ohm (O), KabelTechnaxx MusicMan Mini - Digital afspiller - rosaVaren er på fjernlager, leveringstiden er 2-3 dage.DKK N/Aex. moms N/ASe mere\nKøb Varenr.:  / 3529 / TechnaxxTechnaxx Mini Musicman, Indbygget, 1-vejs, 3W, 150 - 18000 Hz, 4 ohm (O), KabelTechnaxx MusicMan Mini - Digital afspiller - grønVaren er på fjernlager, leveringstiden er 2-3 dage.DKK N/Aex. moms N/ASe mere


Siam Massage Herning Dildo Mænd Body Body Massage København Escort Ishøj Intim Massage Viborg Senior Sex... escort pige esbjerg massage i herning Bøsse pik erotisk massage i københavn siam thai massage herning erotisk massage århus Dogging i jylland escort i vejle naturlig sex symfoniorkester københavn escort service jylland tantra massage nøgen, Thai massage ballerup massage klinik århus... Glidecreme Føtex Herlev Massage Intim oliemassage smukke liderlige kvinder.. Store Naturlige Bryster Massage Og Escort Esbjerg Piger der vil have sex pensionist sex Thai Søborg Hovedgade østerbro Bordel Escort i svendborg dansk pige får pik Escort Piger Aalborg Gode Spisesteder I Flensborg. Sex Med Dildo Thai Massage Odense. Urban præstekrave bryster bio kbh Frække Fantasier Pp Thai Massage Esbjerg\nbody 2 body massage eventyrpigerne sorø Hotel Nær Københavns Hovedbanegård Uriasposten\nsmoke fetish frauen in naylons Escort voksen søger par til sex Meena Thai Massage Mc Tøj Flensborg Privat escort københavn escort massage piger\nstore sorte pikke thai massage herning Dansk video sex massage kalundborg Frederikssund Thai Massage Maria Verbeck Billig Parkering Hamborg Lufthavn Sex I Røven, Verdens Bedste Parfume Til Kvinder Par Søger Kvinde Til Sex. Escort I København Erotisk Massage I århus\nSwinger Klubber København Gratis Nøgen Foto, keuschheitsgürtel bdsm nippel bondage Intim massage til mænd kinky sex moden dame escort erotisk massage til kvinder unge mænd dating-tjenester i vejle på nett voksen dating websted til midaldrende enkelt bøsse ballerup Amager sex brøndby thai massage Hvad er tantra sex hvad er 20 euro i danske kr thai massage tantra lækker sex, Tøj Til Kvinder Med Store Bryster Sex Massage Nordjylland Ero noveller barbie dansk porno store bryster nøgen oversigt teatre københavn Sex Vestsjælland Store Naturlige Patter... Markt dortmund erotik prostata masage gratis nøgen billeder sex xxxx gang bang in berlin brustwarzenstimulation\nmodne kvinder dating hvorfor kan jeg ikke blive gravid Thaipiger Søger Danske Mænd Hotel Med Spa På Værelset Sjælland... modne kvinder til sex ubåds jokes Slut Dating Kvinder Store Bryster, park bio skanderborg intime massage fyn Glostrup Thai Wellness Kropsmassage Med Afslutning Thai massage med happy ending kbh massagepiger Tantramassage ludwigsburg pornofilme gratis und ohne anmeldung.. mand til mand massage elitedaters dating\nTantra Massage Kvinder Erotisk Massage I Odense franske pornofilm kalasin thai massage Massgeguide Damer Med Store Bryster escortfuide tape til brysterne..\nMit liv som indvandrer swinger club københavn Erotisk massage i odense frække nøgne damer Bdsm Danmark Wellness Glostrup Gratis Porno Svane Linse Kessler Bh\nDating for unge scala bio næstved..\n. Elstrabladet massage rør pornostjerne\nluder søges dansk husmor porno Fedt nøgne damer skomager bliv ved din læst store bløde bryster carlslund bordbestilling\nPå nett dating-tjenester for unge gifte kvinder i gladsaxe Aalborg thai massage dansk porno trekant nøgne skolepiger fredericia escort Lys sovs jensen mega french københavn. hvad er en swingerklub sauna club copenhagen Posthus Rødovre Centrum Escort Dansk Breitbeinig In Der Sauna Bdsm Fesselspiele Bispebjerg Kønssygdomme Beautiful Tranny Sex escort nordjylland prostata orgasme, Thai Massage Sydhavnen Billige Dildo wellness svendborg viagra håndkøb Byens wellness nadias menukort\nFilme aus swingerclubs gay booys Porno Med Piger Massagepiger Dk... Kvinder Og Analsex Sandra Star Albertslund Massage Wellness Skive Escort vanløse store stive pikke .\nHus Til Salg Børkop City piger Helsingør thai massage nordvest free pornofilm vip escort privat escort københavn\nMassage Af Kønsdele P Club Flensburg Dominans massage liderlige modne kvinder Massageklinik amager thai goldfinger wellness massage.\nThai Massage Ballerup Ratree Massage Kvinder der vil kneppet tantra massage i århus Aldi Flensborg Store Stive Pikke\nVögelnde Paare Slip Mit Innendildo... Liderlige patter fisse på stranden Lækker kusse thai massage holbæk gratis sxe danske piger søger sex\nSwingerklub Amager Modne Kvinder Og Sex Siger På Dansk Gamle Kvinder Søger Unge Mænd stripbar københavn big tits com Intim massage kbh swingerklub vesterbro, solcenter hvidovre potenspiller uden recept thai massage vesterbrogade shemale in denmark Ordsprog på dansk latex anal sex Regntøj sex thai massage bredsten escort girls copenhagen vejle sex Mænd med store pikke dansk femdom gamle pornostjerne blod i sæden på mænd body to body massage gratis pirno hvor meget kan man overføre på mobilepay kondomland dk\nSex klubber i københavn frække nøgenbilleder escort sjælland sex butik esbjerg vojenspigerne thai massage happy Young Cuckold Huren Bergisch Gladbach Sex med min søster fræk kontakt Modne kvinder og sex tantra randers Hvornår menstruation efter ægløsning ikast-brande\nFat Boy Asian Kropspleje Esbjerg thai massage herlev sex annoncer Tysk gruppe køn saue liderlige fisser unge teenagere København massage dogging nordsjælland nitten per måltid kneppet i røven\nSaunaclub Braunschweig Penismassage Videos Thai wellness valhalla pigerne Tantra Massage Med Sex Thai Luder Prostata massage escort escort uden gummi\nsex salg massageklinik esbjerg dansk hjemmelavet sex piger der knepper Guide Til Blowjob Escort Korsør, Swinger Klubber København Tantra For Livet Linse Bryster Escort Massage Guide Frække billeder af kendte sperm i ansigtet. Pornostjerne Go En Xxx Parodi B2b Massage København Være en mandlig pornostjerne nønge damer Escort Ekstrabladet Swingerklub I Randers intim massage silkeborg escort piger dk\nErotiske noveller online body to body århus Escort Guide København Mandarin Massage\nTantra Massage Fyn Thai Massage Vestjylland Flotte Damer Uden Tøj Escort Piger Sjælland thai massage sydsjælland fitness world ny ellebjerg Escort I Næstved Danske Mødre Porno\nSex Massage Dk Piger Der Sprøjter Naturlige Bryster Call Girl København Siam Thai Massage Esbjerg Fisse Piercing\nPige fucked på flyet fisse quetsching fingre fisting sperm skrigende, Luder i esbjerg den nøgne kvinde Waxing rødovre perfekte bryster nude wrestling hardcore anal gangbang Hvor hurtigt kan en struds kører store bryster escort Ældre damer uden tøj søger kvinde.. Gennemsnit pennis længde sex med damer Aarhus de bedste par adult dating service helt gratis\nTilbud dildo negleklinik roskilde, Ledsagere i danmark anal sex gay vejarbejde tyskland 2017 seductiongirls\nSociale medier russisk anal sex tæt på københavn... søn og mor sex sexshop holstebro Bordel istedgade fotoudstilling københavn Liderlig Chat Danske Dating Sider Gratis. Signes brevkasse massage thai aalborg\nBi Sex Massage Www Swingerclub Dk. sex massage esbjerg store skamlæber porno\nLiderlige patter store sorte patter Orgasme Uden Udløsning Eskort Pige blowjob aalborg hvad tænder kvinder på i sengen Smukke piger uden tøj blonde pornostjerne Biseksuelle kvinder massage for kvinder Sex Første Gang Thai Sex København Spørsmål å Stille Deg Selv Før Dating Privat Massage København Gratis Dansk Mobil Porno Amatør Porno Thai Massage Adelgade Knep mig i røven escort service free bedste thai massage i københavn sex og pik sex film dansk fede nøgne kvinder\nEscortpiger i nordjylland wellness glostrup. All Rights Reserved Fræk webcam natasha thaimassage\nProudly powered by WordPress Gamle gamle mand søger mand ældre 20 i glostrup


5 frø du bør inkludere i din vægttabs diæt - Bedre Livsstil\nSpise nogle sorter af frø kan hjælpe med at forbedre virkningerne af din vægttabs diæt. Takket være deres bidrag af fiber og aminosyrer er de ideelle til at understøtte stofskiftet.\nDer er en bred vifte af frø du bør inkludere i din slankekur. Selv om de ikke er fødevarer med mirakuløse egenskaber eller noget lignende, er deres forbrug ideel til at understøtte virkningerne af mad, når det kommer til at bekæmpe overskydende vægt.\nMange af disse kaldes “fedtforbrændende” egenskaber, da de stimulerer stofskifte funktionerne for at reducere din vægt. Andre indeholder dog fibre og essentielle næringsstoffer, som griber ind på en positiv måde i de vigtigste processer i forbindelse med vægttab.\nHvad der er endnu bedre er, at de har en meget behagelig smag, der kan kombineres med andre ingredienser i din kost. Derfor er de ud over at blive indtaget for sig selv også lette at tilføje til en bred vifte af opskrifter.\nVed du hvilke frø du bør inkludere i din slankekur? Find ud af det nedenfor!\nSlankende frø du bør inkludere i din slankekur\nFrø har været en del af menneskers kostvaner siden oldtiden. I århundreder er de blevet værdsat for deres energi og ernæringsmæssige bidrag, da de er en kilde til makronæringsstoffer og mikronæringsstoffer.\nI de senere år er de blevet en tendens til slankende kostvaner, da nogle af deres egenskaber understøtter vægttab. Faktisk anbefales de af sundhedsmæssige årsager, fordi de også kontrollerer højt kolesterol og forebygger diabetes.\nHer er nogle frø du bør inkludere i din kur:\nEt frø, der hjælper med at fremskynde dit vægttab er chia frø. De er kendt for deres høje indhold af opløselig og uopløselig fiber ud over deres antioxidanter. Da de også indeholder omega 3 og essentielle aminosyrer, er de blevet katalogiseret som en “superfødevare”.\nDeres regelmæssige indtag hjælper med at bekæmpe langsom fordøjelse og forstoppelse. Derudover øger de dit stofskifte og reducerer akkumuleringen af fedt på maven.\nPå grund af deres umættede fedtstoffer hjælper de med at bekæmpe høje niveauer af dårligt kolesterol og triglycerider.\nDeres kalorie indhold er lavt, og de indeholder proteiner og kulhydrater, som hjælper med at opretholde et optimalt energiniveau.\nNogle mennesker troede, at solsikkefrø kun var til fugle. Men i dag er de en del af de mange menneskers regelmæssige kost, fordi de er gode til at hjælpe på angst og vægttab.\nDe indeholder store mængder E-vitamin, et antioxidant næringsstof, der hjælper med at bekæmpe virkningerne ved frie radikaler på huden.\nDeres bidrag fra mineraler og B-vitaminer styrker dine muskler og reducerer træthed.\nDe giver et lille bidrag af aminosyrer og kulhydrater, der hjælper dig med at opretholde en god metabolisk rytme.\nDeres umættede fedtsyrer hjælper med at stimulere arteriel rensning og reducerer tilstedeværelsen af skadelige lipider i blodet.\nLæs også: 8 overraskende fordele ved chia frø\nKoriander frø er måske ikke så normale, men de er slankende frø med mange medicinske fordele.\nDeres phytonutrienter stimulerer metabolisk aktivitet og hjælper med at regulere blodglukoseniveauerne.\nDe indeholder æteriske olier, der optimerer produktionen af insulin, hvilket er nøglen til omdannelse af sukker til energikilder.\nDe lindrer fordøjelsesvanskeligheder og har en vandrivende effekt, som fremmer elimineringen af tilbageholdte toksiner.\nDenne sort af frø er fremstillet af en flerårig plante kaldet Sesamum indicum, der tilhører sesam familien. De er kendt over hele verden for deres kost og medicinske anvendelser, da de hjælper på vægten og forebygger sygdomme.\nDeres lille bidrag fra niacin hjælper med at reducere følelsen af angst for at stoppe det umættelige ønske om at spise.\nDe indeholder aminosyrer, som understøtter dannelsen af muskelmasse samtidig med at de forbedrer den fysiske ydeevne.\nDe er en interessant kilde til kostfiber, der anbefales til forbedring af fordøjelsen og kontrol af kolesterol.\nDeres antioxidanter beskytter cellerne mod oxidativ stress og virker til fordel for udskillelsesorganerne i forbindelse med eliminering affald.\n5. Hørfrø til vægttab\nForbruget af hørfrø er himmelfartet i de seneste årtier på trods af at være en meget gammel fødevare. Dens popularitet steg med anbefalingerne fra nogle berømtheder og fitness figurer, der har foreslået dem til vægttab.\nDenne fødevare indeholder vigtige doser af fibre, polyphenoler og essentielle fedtsyrer, der gavner dit stofskifte.\nDeres lille bidrag fra omega 3 øger din følelse af vitalitet og forbedrer din kardiovaskulær sundhed, især fordi det reducerer kolesterol.\nDe er nænsomme for fordøjelsessystemet og deres naturlige geler smører tyktarmen for at udslippelsen af affald.\nDe har en langvarig mættende effekt, der reducerer tendensen til at spise “junk food”.\nHvilke vil du vælge? De her fem frø du bør inkludere i din kost er alle gode. Som du kan se, har de alle store fordele for din kost. Vælg den sort, som du anser mest egnet for din krop, og tøv ikke med at indarbejde dem i dine yndlingssalater og smoothies.


Date: Wed, 10 Apr 2002 18:22:20 +0200\nReferences: <slrnab63l9.vjg.jesper@luke.jknet> <Pine.OSF.4.21.0204091826010.460-100000@alf.nbi.dk><slrnab66mq.vjg.jesper@luke.jknet> <3CB38030.A356A53A@pea.dk><slrnab7fl4.vjg.jesper@luke.jknet> <a90nc4$kme$1@www.sslug.dk><a90nc4$kme$1@www.sslug.dk> <20020410172318.A31756@mkb84.ftn>\n> og ellers overvej at få dk.edb.system.linux.xxxxxxx på usenet\n> der er vel et passende generelt sted ?\nHvad er der galt med dk.edb.system.unix?\nNext by Date: Re: [MISC] vserver - kør flere gange Linux på en server samtidigt, Klavs Klavsen


Kite Surfers -\nVed hjælp af ny teknologi har strandglade danskere nu en måde at beskytte deres strande mod erosion og forurening. Det Grønne Råd, en dansk miljøgruppe, har eksperimenteret med måder at plante mere sand på Danmarks kystlinjer for at bevare landets strande. En løsning, de er kommet på, er at plante planter, der filtrerer sediment og…\nRead More “Hvad det betyder at tage stranden tilbage i Danmark” »\nI dette afsnit vil vi se på, hvordan du starter dit kitesurfespil. Hvis du overvejer at gå en ny karrierevej, men ikke er sikker på, hvor du skal starte, så er her nogle ideer, der kan hjælpe. Hvorfor du bør overveje at starte kitesurfing Kitesurfing er en ekstremsport, der har eksisteret i århundreder. Det kan…\nRead More “Sådan får du dit kitesurfespil startet” »\nKitesurfing er en form for vandsport, der involverer ridning på vinden med en kite. Det gøres typisk på havet eller store vandområder som søer og hav, men kan også praktiseres i floder eller endda i store pools. Kitesurfing Danmark er et online bibliotek over virksomheder, der tilbyder kitesurfingaktiviteter for både begyndere og eksperter. Det blev…\nRead More “Hvad er kitesurfing Danmark?” »


Eskov Strandpark i Danmark - Lej dit sommerhus hos DanCenter\nSommerhuse: Eskov Strandpark, Rundt om Limfjorden, Limfjorden, Danmark\nBjælkehus højt beliggende på en 1000 m² stor hjørnegrund med flot udsigt over marker og rekreative områder. Huset fremtræder særdeles velholdt med lyse trægulve og loft til kip. Fladskærms-tv med mulighed for at se tyske tv-kanaler og mulighed ...\nSommerhus beliggende på en 1000 m² stor naturgrund med græsplæne. Huset er højt beliggende med god udsigt over området. Der er kombineret opholdsstue og åbent køkken, fire store værelser hver med en dobbeltseng samt badeværelse og entre. Der ...\nSommerhus beliggende på lukket grund. 25 m² stue kombineret med køkken, som er fra 2006. Huset er enkelt indrettet og med tæpper på gulvene. Der er 3 terrasser og en sandkasse. Limfjordlandets enestående natur, seværdigheder og masser af oplevelser ...\nFra det højtliggende engareal bag dette sommerhus er der en fantastisk udsigt over Limfjorden til Fur, Livø og Himmerland. Huset er indrettet med et åbent køkken i forbindelse med spisestue og stue. Tv med såvel danske som tyske kanaler og der ...\nVelholdt Kalmar-sommerhus beliggende i roligt sommerhusområde ca. 200 m fra Limfjorden på en lukket naturgrund med læ. Huset er renoveret løbende og fremstår lyst. Der er to soveværelser samt en opredning i stuen. Køkken med god skabsplads, ...\nLyst sommerhus beliggende i et roligt sommerhusområde med udsigt til Limfjorden fra såvel hus som grund. Huset er gennemrenoveret i 2010 og fremstår lyst og indbydende. Huset er indrettet med åbent, moderne køkken med keramisk komfur, mikroovn, ...\nVelholdt sommerhus beliggende på en 1000 m² naturgrund med græsplæne. Der er 50 m² åben samt 12 m² overdækket terrasse rundt om huset, så I altid kan finde en god lækrog. Huset er velindrettet og har 3 gode værelser hver med en dobbeltseng. ...