NORGES HANDEL OG SKIBSFART - PDF\nNORGES HANDEL OG SKIBSFART\nDownload "NORGES HANDEL OG SKIBSFART"\n1 C. No. 3 a. UDDRAG. AF CONSULATBERETNINGER VEDKOMMENDE NORGES HANDEL OG SKIBSFART 1 AARET UDGIVEN AF DEPARTEMENTETIOR BETINDRE. CHRISTIANIA. TRYKT I DET BTEENSKE BOGTRYKKEUI\n2 C. No. 3. Consulatberetninger for Kjobenhavn. Rj obenhavn. Generalconsulatdistriktet besøgtes i 1873 af folgende Antal norske Fartøjer: Seilfartøier :I Dampfartoier : Havne, hvorfra ankomne og hvortil afgaaede :.med Ladning. i Ballast. med Ladning. i Ballast. Antal. Corn.- Læst. Antal. Coin -Læst. i Antal. Com.-Læst. Antal. Com..-.Læst. Ankomne fra norske Havne. e. - Havne i Distriktet.. - andre udenrigske Havne 1, ,883-i , , Summa 1,678 49, , , ,74kI A f g aa e -d e til norske Havne ,928 1, , Havne i Distriktet - andre udenrigske Havne l i 1 15, Summa 535 7,946 1,206 43, , Ved Aarets Begyndelse var her overliggencle 11 Seilfartoier dr. 709 C.-L. og ved dets Slutning 5 dr C.-L. For norsk Regning indkjobtes i Seilfartoier dr. 1,405 C.-L. og solgtes 3 dr. 369 C.-L. Det samlede Antal norske Fartøjer, der i Adret 1873 have besøgt danske Havne, udgjør saaledes.: Seilfartoier : 1,749 af 52,5031. C.-L.s Drægtighed. Dampfartøier : 81-3,819 - Tilsammen 1,830 af 56,3224. C.-L.s Drægtighed, hvilket Antal, sammenholdt med Aaret 1872, udviser e.i Formindskelse for Sejlskibe af 249 og 8,327-i C.-L. og - Dampfartoier ,869 - Denne Formindskelse i Skibenes Antal og Drægtighed kommer for en væsentlig Del deraf, at Skibe med Kulladninger have været betydelig færre end i foregaaende Aar, og disse ere sædvanlig af anseelig Drægtighed, samt at Dampskibet Kronprindsesse Lovise" ophørte med sine regulære Ture. Forovrigt maa her bemærkes, at ikke faa norske og svenske Fartøier besøge smaa Havne i Distriktet, hvor Viceconsuler ikke ere ansatte, og om hvilke Fartoier Generalconsulatet saaledes mangler de nødvendige Opgaver. Af svenske Fartøier ankom med Ladning 1,782 Seilfartoier og 1,419 Dampfartøier, drægtige henholdsvis 35,072 og 36,359 Nylæster; og afgik med Ladning 318 Seilfartoier og 1,384 Dampfartøjer, dr. 4,167 og 34,336 Nylæster. Af de ankomne og afgaaede svenske Dampskibe vare respektive 787 dr. 14,964 og 779 dr. 14,796 N.-L. anbragte i Oresundsfarten, der besorges af Dampskibe, som kun gaa imellem svenske og danske Havne i Oresund. Det samlede Antal af svenske Fartøjer, som under Aaret 1873 have besøgt danske Havne, udgjor : Seilfartoier : 1,890 dr. 37,426 Nylæster. Dampfartøier: 1, ,845 Tilsammen 3,476 af 78,271 Nylæsters Drægtighed, hvilket Antal, sammenholdt med foregaaende Aar 1872, udviser en Afgang i Seilfartøiernes Antal af 72, men en liden ForOgelse 1\n3 2 C. No. 3. Consulatberetninger for Kjobenhavn. af 159 Nylæster i Drægtigheden; samt, hvad Dampfartøierne angaar, en Tilvæxt af 339 og 13,969 Nylæster, som hovedsagelig hidrører fra, at Vinteren 1873 var saa mild, at de mellem Malmø og Kjabenhavn gaaende Dam'pbaade næsten uafbrudt var i Fart. Ifølge indkomne Opgaver have de til Danmark ankomne norske Seilfartøier optjent en Bruttofragt af Rd. 894,566 'dansk Rmt. og Dampfartaierne. - 18,531 Summa, Rd. 913,097 dansk Rmt. samt de fra Danmark til Norge afgaaede Seilfartøier.. Rd. 37,783 Darnpfartøier. - 6,755 44,538 Ialt for til Danmark ankomne og derfra til Norge afgaaede norske Fartøjer Rd. 957,635 dan k Rmt. eller Kroner 1,915,270. Dog bør herved anmærkes, at de mange smaa Skuder, der isærdeleshed gjøre Reiser pool jydske Havne,.som oftest fares af Personer, der selv eie Part i Fartøier, og sælge eller kjøbe sine Ladninger paa egen Resiko, uden nogen egentlig Fragtafslutning, hvorfor Opgave om Fragtfortjenesten- vanskelig kan erholdes. Den af svenske Fartøjer fortjente Bruttofragt udgjør ifølge modtagne Opgaver: For ankomne Fartøier Summa. Rd. 941,058 dansk Rmt. For til Sverige afgaaede Fartøjer - 157,685 Ialt for svenske Fartair... Rd. 1,098,743 dansk Rmt. eller Kroner 2,197,486, der i Forhold til Fartøiernes Antal og Drægtighed ikke synes at være hait, men kan antages at hidrøre fra, at de fleste svenske Fartøier herfra til Sverige afgaa i Ballast. Af de forenede Rigers vigtigste Produkter har Tilførselen under det forløbne Aar, ifølge modtagne Opgaver, udgjort: Fra Norge: Trævarer: Tømmer og Bord, ca.. 36,007 C.-L. og 413,159 Cb.fod Ege-Gavntømmer. 20,288 Brænde 654 Favne. Partipriserne for norske Bord eller saakalte Rispebord",har ifølge Opgave været: 12 Fods l ez 7" Furu iste Sort - - 2den - 5 A, 54- Rd. D. 3die 25 t7 A 29 4d e - 22 r A, 24 Ir Fiskevarer: Høstsild 10,408,452 g eller ca. 46,500 Tdr. Vaarsild og saakaldet Slosild", der lidet efterspørges til Forbrug her i Landet, hidførtes kun i ubetydelige Partier, der ved Forbiseiling solgtes paa Levering i mest preussiske Østers0- havne. Af Tørfisk hidførtes ca. 1,685 Sla, der solgtes til en Pris af 20 A 24 Rd. dansk pr. Skg efter Kvalitet. For Høstsild noteredes Prisen i Januar og Februar: Kjøbmandssild 121 A, 14 Rd. dansk pr. Td. Stor Middels 11 A 12 Middels.. 10 hvorimod ny Sild i Juli og August opnaaede : Kjøbmandssild 16 A, 17 Rd. dansk pr. Td. Stor Middels 15 A, 16 Middels.. 14 h 15 Smaa Middels 12 A, 131- hvorefter, ved Aarets Slutning, Prisen dalede noget, og noteredes i November resp. Kjøbmandssild 141 A, 151 Rd. pr. Td. Stor Middels 14 A, 15 Middels 13+ A, 14 Som Følge af formindsket Tilførsel har Prisen paa Vaarsild og saakaldet,,slosild" været høiere end under foregaaende Aar, og noteredes. til Levering i Østersøhavne: i Sverige: Rusland : Preussen: 27 A, 28 Rd. Svensk. 34 A, 36 Reichs 1C 91 A, 9-5 Thlr, Af Tran hidførtes fra Finmarken ca. 800 Tdr. i 2 Ladninger, der begge vare solgtepaa Levering. Den første hidkom September og betaltes med 27 Rd. 72 g for blank og 26 Rd. for bran; den anden i November blev betalt med 28 Rd. for blank, 26 Rd. 48,/J for brun; Alt pr. 15 Viertel til Udførsel og med sædvanlig Rabat for Furutander. Fra Sveri ge hidførtes Jernvarer: Stangjern ca. 129,676. Centner (ca. 60,000 Ctr. mindre end i 1872). Staal ca. 5,056. Spiger ca. 10,524 Andre Jernvarer ca. 15,676 Partipriserne paa svensk Stangjern af almindelige Dimensioner, fine Stempler, noteredes i Begyndelsen af Aaret 51 Rd. dansk for smedet (hvoraf dog ubetydelig hidføres) og 5f Rd. for valset pr. Centner, men steg.i Begyndelsen af Sommeren til respektive 6i- Rd; og 61 Rd. dansk pr. Centner. Staal ca. 10 Rd, dansk pr. Dunk A, 100 g dknsk. Sam 3 A, 4" ca. 40 Rd. pr. Parkister h 400 g. Jernplader da. 8 'Rd. pr. Ctr.; Alt.ufortoldet. Trævarer: Eg ca 42,364 Cubikfod Furu, Gran og andre Slags - 38,438 C.-L. og 3,044,263 Brænde af Bog, Birk etc. 17,765 Favne. Partipriserne paa Trælast, iberegnet Indførselstold, have ifølge Mægleres Opgave været: 12 Fods 11 & 9 à 10" Calmar Furubord 61 à 7 Rd. 8à9' 51- A, 6-7à8' 8" 5 6à7' 7" 23 fà25 r. 12 Fods 1 Si 8 A, 9" firskaarne Pited, Furubord 28 W 8 fi A, 6 Rd. 1 & 7" Furubord 24 g A, 30 lc. 14 Fods " Furuplanker 9 Rd. A, 10 Rd. 2 & 9" 11 - à12-3 & 9" à18.- Alt pr. Tylt.\n4 C. No Consulatberetninger for Kjobenhavn. Reykjavik. Pita, Furutømmer, firhugget 4" 9à 10,J 15" 14 A, 15 6" Alt pr. lobende dansk Alen. Kornvarer, uformalede: Hvede ca 17,863 Tønder Rug 16,682 Byg 41,128 Havre 10,857 og formalede: Hvede - 75,963 Re Rug ,993 - Desuden hidførtes, især fra Skaan.e, ikke saa lidet Fedekvæg og adskillige andre Landbrugsprodukter, hvorhos ligeledes. hidfortes betydelige Kvantiteter s. k. tuktad Sten" til Brolægning, der betaltes med 8 Rd. dansk pr. E.) Favn, samt huggen Granit til Afløbsrender etc., der betaltes efter Dimensioner, fra 3 V_ 8 til 5.11,. pr. løbende dansk Alen. Af det her foran Meddelte oui de forenede Rigeis Handel og Skibsfart paa Danmark vil man finde, at for svenske Fartøjer ingen væsentlig Forskjel fra det mstforegaaende ret gode Aar har fundet Sted, og at Priserne paa Jern og Trævarer have holdt sig paa et usædvanlig Wit Standpunkt. For nærværende er imidlertid her ligesom i de fleste andre europæiske Lande usædvanlig stille i alle commercielle og industrielle Foretagender, under Afventen paa det Udfald, som den nuværende trykkede Stilling vil frembyde. Prisen paa svensk Stangjern er dalet noget., men turde forventes igjen at stige længere frem paa Aaret, især da Jerntilvirkningen i Sverige under den forrige for Bergværksdriften uheldige Vinter antageligen har været betydelig mindre end sædvanligt, hvorfor Tilførselen ogsaa aftager. Hvorledes Forholdet i det Hele kommer at blive under indeværende Aar 1874, kan dog endnu ikke bedømmes, men adskillige af de her i Landet paabegyndte større Arbeider, som Jernveie, Fabrikanlæg, offentlige og private Byggeforetagender etc., ville rimeligvis i store eller mindre Grad foranledige Afsætning af Jern og Trævarer til antagelige Priser. Hvad særskilt Danmarks egne commercielle FOrholde angaar, da have disse under det forløbne Aar, ihvorvel Hostudbyttet, især i Kvalitet, ikke modsvarede de nærede Forventninger, været ganske gode. Priserne paa Danmarks Hovedprodukter,- Kornvarer, Smør, levende Kreaturer o. s. v., have holdt sig ganske høie, saa at, Landbrugerne ialmindelighed ere i ret gode Formuesomstmndigheder. I Stæderne derimod, Ihvor de lavere Klasser trykkes af de hoie Priser paa Livsfornødenhederne, og maaske ogsaa af den Uenighed mellem Mestere og Haandværkere, som stundom forekommer, tiltager Armoden, især i Hovedstaden. En sagkyndig statistisk Forfatte. r har nylig, ved Hjælp af officielle Opgver, gjort en Beregning over Danmarks hele Nationalformue, hvoraf Hovedposterne anføres saaledes : Fast Eiendom paa Landet.. 1,176 Millioner Rd. i Byerne Jernbane, Sporveie og Telegrafnettet 30 Summa fast Capitalværdi 1,461 Millioner Rd. Rørlig Eiendomsværdi: Husdyr Handelsflaaden, Mynt, Bohave etc., Fordringer i Udlandet 426 Summa fast og rørlig Eiendomsværdi 2,031 Millioner Rd., eller i rund Sum noget over 2 Milliarder danske Rd. Fra denne samlede Sum bliver at afdrage den Eiendomsværdi, der tilhører Staten og Communerne, hvorefter bliver tilbage en privat Nationalformue af 1,957 Millioner Rd., som, fordelt paa Landets Indbyggere, giver 1,100 Rd. pr. Individ, eller for hver Familie (af i Middeltal 5 Personer) 5,100 Rd. dansk. Den danske Handelsflaade synes at være i Tilvæxt, især af Dampfartoier, hvortil det herværende Forenede Dampskibsselskab" væsentlig har bidraget saavel med Capital soin Indsigt. Det nævnte Selskab eier nu 13 Skrue: og 1 Hjuldampskib, af samlet Drægtighed 7,135 Tons og 1,590 Hestes Kraft, hvortil endnu kommer 2de Fartøjer, der nylig ere løbne af Stabelen paa Burmeister & Wains mekaniske Etablissement her ved Havnen. I Handels- og Skibsfarts-Lovgivningen have ingen væsentlige Forandringer fundet Sted, og det af Regjeringen udarbeidede Forslag til en Revision af Toldtarifen, hvilket flere Gange er forelagt Rigsdagen, blev heller ikke ved sidste Rigsdagssamling bragt til endelig Afgjørelse. I de sidste 5 Aar er der udvandret fra Danmark til transatlantiske Havne henholdsvis: 3,898, 3,525, 3,906, 6,893 og 7,200 Individer. Sundhedstilstanden her i Landet har under dei forløbne Aar været jævn god. Børnekopper og Typhus ophørte som Epidemi. Blandt Husdyrene have epizootiske Sygdomme kun forekommet sporadisk, med Undtagelse af Skab hos Faar, der har været mere udbredt end sædvanligt, men dog nu er betydelig aftaget. Reykjavik. Ifølge Rapport fra de forenede Rigers Viceconsul i Reykjavik paa Island havde i Aaret 1873 intet svensk, men derimod 6 norske Fartøjer af samlet Drægtighed 1 93 Com.-Læster besøgt øeì, medbringende fra Norge.Colonialvarer, Mel og *nogen Trælast. Af disse Fartøier gik 4 tilbage til Norge med Ladning af Islands Produkter, et til, Norge i Ballast og et til Spanien med Klipfisk. Vinteren havde i det Hele taget været mild, Frosten oversteg ikke 12 0 R. med kun ubetydeligt Snefald, hvilke i Foreping med forrige Aars rigelige Hohøst havde god Indvirkning paa Husdyrenes Tilstand. Skab-Sygdommen, der i flere Aar har været udbredt blandt Faarene, er nu næsten ophørt. Sommeren var usædvanlig kold og tor, saaledes at Udbyttet af Høhøsten, hvad Kvantiteten angaar, neppe kunde regnes for et Middelsaar ; Kvaliteten derimod var udmærket god. Torskefiskeriet har givet et Udbytte, som ialmindelighed mod-- 1*\n5 4 C. No. 3. Consulatberetninger for Reykjavik. London. svarede et Middelsaar. En Mængde fremmede Fiskere, især franske, siges at have gjort ganske heldige Fangster. Af Trælast er tilfort betydelig mindre end sædvanlig, hvorfor denne Vare er meget efterspurgt til ganske hoie Priser ; 6 Alens Bord ere saaledes solgte til 9 Rd. dansk pr. Tylt. Udførselen af levende Heste!til England har i Lobet af Aaret været ganske betydelig, til usædvanlig hoie Priser; ogsaa ere endel Faar udførte, og denne:export antages fremdeles at ville vedblive. Priserne paa islandske Produkter har været: Uld 48,3, Talg 18 Edderdun 8 Rd. pr. ft. Tørfisk 30 Rd., Klipfisk 25 Rd. pr. Rif' ; Tran 25 Rd. pr. Tonde. Det af nogle lijobmærid i Bergen oprettede Samlag" for Handel paa Island siges nu at skulle opløses, efterat det har lidt ikke ubetydelige Tab, maaske tildels paa Grund af Ubekjendtskab med Lokalforholdene paa øen. Sundhedstilstanden har hele Aaret været tilfredsstillende. Som noget Usædvanligt for Island har i Lobet af Aaret for forste Gang en Udvandring af Islændere, ca. 400 Personer, fundet Sted, dels til Nordamerika, dels, som man antager, til Brasilien ; og den saaledes fremkomne Udvandringslyst vil rimeligvis tiltage, ifald tilfredsstillende Efterretninger indløbe fra de allerede Udvandrede. Islands iforveien ringe Befolkning gjor denne Formindskelse af de bedste Arbeidskræfter meget følelig. London. London og Viceconsuls-Stationerne besøgtes i 1873 af følgende Antal norske Fartøjer: Ankomne norske Fartøjer: Antal. C.-L. Fra Norge med Ladning 3, ,213 - Sverige - - 1, ,944 - andre Lande, - - 1, ,817 - Havne inden Distriktet _ ,3141 Norge i Ballast , andre Lande G, Havne inden Distriktet ,2381 Summa 6, ,852 Overliggende fra ,914 Kjobte Fartøier ,8021 Afgaaede norske Fartøjer: Summa 7, ,566 Til Norge med Ladning 1,171 93, Sverige , andre Lande - _._. 1, ,673 Havne inden Distriktet ,361 - Norge. i Ballast 1, ,140 _ Sverige ,644 Lateris 5, ,3101 Transport 5, , andre Lande i Ballast 1, ,934 - Havne inden Distriktet ,856f Summa 7, ,101 Overliggende ved Aarets Udgang ,291+ Solgte Fartøier 5 1,1734- Summa 7, ,566 Den af norske Fartoier paa Distriktet optjente Bruttofragt udgjorde for Fartøjer: Fra Norge ,452 Y. - Sverige.. 513, andre Lande. 1,481,392 - Til Norge. 94,137 - Sverige.. 35, andre Lande. 307,224 - Ankomne ialt 2,505,094 2 Afgaaede ialt 436,739 2 Altsaa paa Distriktet i det Hele 2,941,833 L. Antallet af de med Ladning ankomne norske Fartoier opgik i 1873, sammenholdt med de under de 2 foregaaende Aar ankomne, til i ,032 Fartøjer af 656,657 C.-L.s Drægtighed , ,362 : , ,974 - og de med Ladning afgaaede til i ,239 Fartoier paa 359,531 C.-L.s Drægtighed , , , ,168 Den norske Skibsfart paa Storbritanien, som i 1872 foregedes forholdsvis mindre eid den i en længere Aarnekke pleiede at gjøre, tog i det forløbne Aar et overordentligt stort Skridt fremad. Saaledes oversteg de med Ladning under 1873 ankomne Fartøjer med et Antal af 810 og en Drægtighed af 128,612 C.-L. de under det nmstforegaaende Aar ankomne - en Tilinext af ca. 19 pct. Paa den anden Side form' indskedes Antallet af de med Ladning afgaaede Fartøier med 250 og Drægtigheden med 43,228 Læster -- en Formindskelse af ca. 12 pet. Hele Tilvæxten med i Ladning ankomne og afgaaede Fartøjer udgjorde derfor 85,384 Læster eller noget over 8 pct., medens Tilvæxten i 1872 kun var 18,570 Læster eller ikke fuldt 2 pct. Forøgelsen viser sig saavél blandt de fra Norge og Sverige med Ladning ankomne norske Fartøjer, som blandt de fra andre Lande ankomne, men er størst for de sidstes Vedkommende. Saaledes ankom: Fra Norge: ,655 Fartøier af 264,217 C.-L.s Drægtighed , , , ,213 - Fra Sverige: ,072 Fartøjer af 170,636 C.-Les Drægtighed , , , og fra udenrigske Steder: ,305 Fartoier af 221,794 C.-Ls Drægtighed , , , ,817 - Ifølge de af Board of Trade" i Begyndelsen af Januar offentliggjorte summariske Opgaver skulde Drægtigheden af de ankomne lastede norske Fartoier have udgjort:\n6 C. No Consulatberetninger ,361,471 Tons ,425, ,626,574 - udvisende en Tilvæxt i 1873 af 200,994 Tons eller ca. 14 pct. orer det foregaaende Aar, medens Tilveexten ifølge Consulatets Opgaver, som nys nævnt, skulde have belobet sig til 128,612 C.-L. eller ca. 50,000 Tons mere. Denne Uoverensstemmelse mellem Board of Trades og Consulatets Opgaver beror antagelig paa en Feiltagelse i de forstes, opkommen ved en Forvexling af svenske og norske Fartøjer. Thi - som senere skal vises - ankom ifølge Board of Trades Tabeller svenske Fartøier til samlet Drægtighed 64,619 Tons med Ladning fra Norge, medens ifølge Consulatets Skibslister Antallet kun gaar op til ca. 40 af i det hoieste 10,000 Tons Drægtighed. Tilfølge de samme Tabeller skulle de lastede norske Fartøjer Aar 1873 være ankomne fra følgende Lande: Norge 611,310 Tons Sverige 322,469 Bri Usk Nord-Amerika '232,678 Forenede Stater.. 184,930 Finland og Rusland. 137,442 Tydskland 28,127 Vestindien, Mexiko og Central-Amerika 24,667 Spanien 18,838 Frankrig 15,095 Ostindien 8,180 Brasilien 5,330 Da nmail 4,585 Ægypten 4,222 Tyrkiet 4,216 Peru 2,317 Belgien 1,337 Italien. 1,149 Portugal 757 Australien 536 Kina 430 Holland 417 Ikke opregnede Lande 17,542 Summa 1,626,574 Tons Sammenholdt med Opgaverne for 1872 vise disse Summer en almindelig Tilvæxt i Importen med norske Fartoier; Importen fra britisk Nordamerika udviser den største Tilvæxt. Mere end 90 pct. af de lastede norske Fartoier ankom fra 5 Lande, nemlig fra Norge, Sverige, britisk Nordamerika, de forenede Stater og Rusland. Som allerede berørt, viser der sig en ganske betydelig Formindskelse i Antallet af de med Ladning under 1873 afgaaede norske Fartoier, næsten udelukkende blandt de til andre Lande" afgaaede, medens Antallet af de til Norge afgaaede forogedes og Formindskelsen i de til Sverige afgaaede var hoist ubetydelig. Saaledes afgik med Ladning til No r ge: ,047 Fartöier af 78, L.s Drægtighed , , ,171-93, for 1873 London. og med Ladning til S v erige: Fartøier af 31,514 C.-Ls Drægtighed , , samt med Ladning til an dre Lande: ,910 FartAer af 249,672 C.-L.s Drægtighed , , , ,673 - Formindskelsen i de sidste opgik ssaaledes til det betydelige Belob 55,698 C.-L. Grunden til denne me're indskrænkede Anvendelse af norske Fartoier i Exporten fra Storbritanien i Aar 1873 maa formentlig søges i den Formindskelse af Udførselen paa Stenkul og Jern, som indtraf forgangent Aar, og som var mest mærkbar i Exporten til de forenede Stater. Den betydeligste Formindskelse viste sig ogsaa blandt de til dette Land afgaaede norske Fartoier. Tilfølge de ovenomhandlede Board of Trades Tabeller udgjorde de med Ladning afgaaede norske Fartoier i ,777 Tons , ,492 - udvisende saaledes en Formindskelse i 1873 af 82,210 Tons eller næsten 11 pct. De afgaaede norske Fartøjer indtoge Ladning til efterfolgende Lande : Norge.. 210,846 Tons Forenede Stater 104,197 - Finland og Rusland 66,815 - Danmark 60,043 Sverige 56,496 Vestindien, Mexiko og Central-Amerika 44,550 Tydskland 36,214 Britisk Nordamerika 23,132 Italien.. 10,461 Spanien 10,133 Brasilien 9,352 Portugal 8,780 - Ægypten 8, Ostindien 7,490 - Tyrkiet 6,376 Frankrig 5,658 Grækenland 1,482 Peru 1,438 Østerrig Australien 528 Holland 137 Ikke opregnede Lande. 14,472 Summa 687,492 Tons. Formindskelsen var størst til de forenede Stater eller ca. 47,000 Tons, dernæst til Danmark og Rusland respektive 16,000 og 14,000 Tons; derimod forogedes Exporten med norske Far- Wier til de vestindiske Farvande med ca. 12,000 Tons. Antallet af norske Dampskibe, som besogte Distriktet, steg fra 113 Aar 1872 til 182 Aar 1873, beregnet efter Antallet af sammes Reiser. De fleste eller 88 ankom til Newcastle, 21 til\n7 6 C. No. 3. Consulatberetninger London, af hvilke de 4 Dampskibe, som underholdt en regelmwssig Forbindelse mellem Norge og Newyork via London, tilsammen gjorde 12 Reiser, 11 ankom til hver af Stederne Liverpool og Hull, 10 til Middlesbro og 9 til Cardiff. 25 norske Fartoier forulykkedes eller strandede inden Distriktet og 5 norske Fartøier paa tilsammen 1,174 C.-L. solgtes. Paa den anden Side indkjobtes ikke mindre end 125 Far- Wier al ca. 27,802 C.-Las Drægtighed for norsk Regning. Til London ankom Aar ,113 lastede norske Fartøjer paa 245,0661 C.-L. mod 923 paa 195,031 C.-L. Aar Af de Aar 1873 ankomne Faitoier vare : Fra Norge paa 62,140 C.-L. - Sverige ,171 - andre Lande , Derimod afgik med Ladning fra London kun 48 Fartoier paa 14,284 C.-L. mod 60 Fartøier paa 11,0761 C.-L. det foregaaende Aar. De vare saaledes fordelte: Til Norge... A Fartøjer paa 5,811 C.-L. - Sverige andre Lande , Blandt de til Norge afgaaede ere indbefattede de store transatlantiske Dampskibe, hvilke dog indehavde kun hoist ubetydelig Ladning. Samtidig ankom til London med Ladning 285 svenske Far- Wier paa 35,001 Nyhester og afgik med Ladning 104 paa 11,436 Nylæster mod 252 Fartøier paa 26,241 Nylæster ankomne og 91 paa 9,368 Nylæster afgaaede Aar De stare Havne inden Distriktet besøgtes Aar 1873 af folgende Antal norske Fartøjer: Newcastle. 737 Fartoier paa 85,4121 C.-L. Liverpool ,241 - Hull ,8241 Cardiff , Hartlepool ,6441 Grangemouth ,059 - Grimsby ,009 - Bristol ,566 Gloucester ,120 - Sunderland , Leith ,536 Charlestown , Middlesborough ,182 Barrow 71 14,103 - Dundee ,183 - Dublin 59 12,741 Alba ,538i Cork 59 10,9361 Swansea 69 10,6184 Newport 64 10,208 Belfast 54 10,081 Sammenholdt med Opgaverne fra 1872 vise disse Summer en Formindskelse i den norske Skibsfart i 1873 i Newcastle, Cardiff, Leith, Dublin og Newport; men en Tilvmxt i alle de øvrige Havne, særdeles betydelig i Liverpool og Hull. I enhver af de for London. 21 ovennævnte Havne opgik den norske Skibsfart til 10,000 C.-L. og derover. Den sv ensk e Skibsfart paa Storbritanien Aar 1873, sammenholdt med de tvende nærmest foregaaende Aar, udviser Følgende: ,176 Fartøier paa 141,279 Nylwster , , , ,131. deraf ankom af lastede Fartøier: ,572 paa 98,355 Nylæster , , , ,247 og afgik af lastede: ,585-94, ,599-99, , ,554 Den svenske Skibsfart forøgedes i Aaret 1873 med ca. 21 pct. Antallet af svenske Dampskibe, som besøgte Distriktet, var 522 mod 269 i 1872, en Tilvæxt af næsten 100 pct. Af 102 Havne, hvor Viceconsuler findes ansatte Aar 1873, besøgtes 95 af svenske og norske Fartøier. Svenske Fartøjer ankom til 74 og norske til 95 Viceconsulsstationer. De 7 Stationer, til hvilke intet svensk eller norsk Fartøj erlagde Consulatafgift i Aaret 1873, vare Aldborough, Leal, Lore, Lossimouth, St. Ives, Scilly og Shields. Belobet af de i 1873 udfærdigede Andragender om Penges Hjemsendelse til Norge ved herværende Generalconsulat og ved Viceconsulaterne i Cardiff, Hull, Liverpool og Newcastle opgik til 2 1, mod i og i I Lobet af Aar 1873 blev gjennem Consulatets Foranstaltning besorget udbetalt og hjemsendt Arvemidler efter afdøde norske Søfolk til et Belob, stort skibbrudne og nødlidende norske Sømænd bleve gjennem Consulatets Omsorg understottede og hjemsendte Aar Den samlede Drægtighed af alle til Storbritanien og Irland i hvert af de sidste 3 Aar ankomne og afgaaede lastede Fartøier udgjorde: Ankomne: Britiske 11,250,120 Tons Fremmede 5,205,222 - Summa 46,455,342 Tons 17,905,940 Tons 18,791,963 Tons Afgaaede: Britiske 13,396,583 Tons 13,574,471 Tons 13,656,400 Tons Fremmede 5,650,872-5,673,881 5,486,267 - Summa 19,047,455 Tons 19,248,352 Tons 19,142,667 Tons Drægtigheden af de ankomne og afgaaede lastede Fartoier opgik tilsammen Aar 1873 : Britiske til 26,131,286 Tons Fremmede 11,803,344 - Summa 37,934,630 Tons, ,139,805 Tons 12,474,886 Tons 5,766,135-6,317,077 -\n8 C. No Consulatberetninger for London. og var hele Tilvæxten sammenholdt med 1872 : 780,338 Tons eller ca. 2 pct. Heraf kommer paa de britiske Fartøier 417,010 Tons, en Tilvæxt af noget over 4 pct. og paa de fremmede 363,328 Tons, noget over 3 pct. Samtidigt omfattede Sveriges Skibsfart 959,948 Tons, og Norges 2,314,066 eller tilsammen 3,274,014 Tons. De forenede Rigers Fartøjer udgjorde saaledes næsten 9 pct. af hele Skibsfarten og næsten 28 pct. af de fremmede Fartøjer. Af de forskjellige Nationers Fartøjer formindskedes de russiske, franske og italienske; de danske, tydske, hollandske og østerrig ske forbleve stillestaaende, hvorimod de forenede Rigers, Belgiens, Spaniens, Grækenlands og de forenede Staters Fartøjer forøgedes, i en noget mere betragtelig Grad dog arlene de forenede Rigers eller med 346,536 Tons, hvoraf 227,751 Tons skulle ko mme paa Sveriges Andel og 118,784 paa Norge. Heri antages dog, som tidligere antydet, en Modifikation at burde ske. Storbritaniens Handelsflaade bestod ved Udgangen af 1873 af 21,021 Seilfartøier paa 4,024,581 Tons. og 3,852 Dampfartøier - 1,711,787 24,873 Fartøjer paa 5,736,368 Tons. I Aarets Lob aftog Seilfartojernes Antal med 400 paa 121,307 Tons og Dampskibenes tiltog med 190 paa 175,712 Tons; Tilvæxten udgjorde altsaa 54,405 Tons. Det samme Forhold har vist sig nu gjennem flere Aar. Nogen officiel Opgaye over Skibsbyggeriet i Aarets Lob er endnu ikke bleven tilgjaangelig. Det antages imidlertid, at et mindre Antal Fartöier byggedes i 1873 end i de tvende foregaaende Aar, rimeligvis som en Folge af de forhøjede Priser paa Materialierne. Den tilforordnede Viceconsul i Newcastle skriver angaaende Skibsbyggeriet ved Tynefloden, at Skibsværfterne i det forløbne Aar have udfoldet en livlig Virksomhed, og har man beregnet at 100,000 Tons ere blevne construerede mod 80,000 Tons Aar Og dette uagtet Priserne paa Jernfartoier ere stegne med 25 pct., saaledes at et Dampfartøi, bestemt til Fart i europæiske Farvande, nu koster 2 18 til L 21 -pr. Ton gross register hoiere Klasses Dampfartøier koste 2 22 til 2 25 pr. Ton; Dampmaskiner koste 60 A 2 65 pr. nominel Hestekraft. Siden Kulprisernes Stigen har man begyndt at bygge Seilfartoier af Jern, for hvilke Priserne ere 2 18 til 2 20 pr. Ton for mindre og 2 20 til L 22 for transatlantiske Fartoier. Det største Jernseilfart0i, construeret i Newcastle, gik af Stabelen forrige Aar. Dets Drægtighed var 1,730 Register Tons, dets Længde er 254 Fod og Bredden 39'. Fragterne vise sig under det forlane Aar at have været meget lønnende, - hvilket har sin Grund dels i den usædvanlig store Efterspørgsel efter Trævarer og dels af de allerede i Consulatets Indberetning for 1872 antydede Aarsager, nemlig Formindskelsen i Antallet af britiske Seilfartøier og Forhøjelsen i Priserne paa Stenkul, hvilket sidste har gjort Concurrencen med Dampfartoierne mindre vanskelig. Fragterne viste sig ogsaa at være i jevnt Tiltagende. Saaledes betaltes i Fragt fra Norge til London for B atten s og B ord pr. Christiania Standard 18 sh. 6 d, 19 sh., 20 sh., 22 sh., 25 sh. 3 d til 27 sh. ; pr. Dram. Stand. : 22 sh., 23 sh., 24 sh., 27 sk, 28 šh. 6 d, 30 sh. til 32 sh. ; for Ved 32 sh., 33 sh., 34 sh., 37 sh. 6 d, 38 sh., 40 sh., 42 sh., 45 sh., 50 sh. 6 d, 55 sh. til 57 sh. pr. Kubik- Favn. For I s (Vaarlèverance) 10 sh., 10 sh. 6 d, 11 sh., 12 sh., 13 sh., 14 sh. 6 d i Juli og August 15 sh., 16 sh. 6 d til 17 sh. ud paå Hosten endog 20 sh. pr. Ton. Fra Gefle og nærliggende Havne til London paa Vaaren for Planker 50 sh. h 52 sh. 6 d pr. Pbg. Std., i Juli Maaned 55 sh., i August 60 sh. à 65 sh. og senhøstes endog 70 sh. pr. Std. Fra de nordligste Havne i den botniske Bugt saavelsom fra Finland 2 sh. 6 d. à 5 sb. mere. Fra Kronstadt 52 sh. 6 d, 55 sh., 70 sh. fra preussiske Havne for TOmmer 16 sh. pr. Load indtil 20 sh. A 21 sh. ud paa Hosten. Fragterne fra Kvebek stege fra 80 sh. paa Vaaren til 120 sh. ud paa Hosten pr. Std. Planker og Ira 34 sh..pr. Load Bjælker til 50 sh. Fra Archangel 78 sh.' 9 d til 80 sh. pr. Std. Fra Pensacola for Pitchpine 50 sh..pr. Load, senere 57 sh. 6 d A 60 sli. Fra New-York pr. Qr. Hvede 6 sh. 9 d til 8 sh. 9 d,"pr. Steamer 10 sh. til 10 sh. 6 d. Fra Filadelfia 6 sh. 6 d pr. Qr. Mais og pr. Tonde Petroleum 7 sh. 2 d A 10 s. Fra Wilmington pr. Tønde Terpentin 7 sh. 8 d A 8 sh. 9 d. For Mahogni fra Minatitlan 65 sh. til 77 sh. 6 d pr. Ton, fra Belize 63 sh. à 65 sh. For Sukker fra Brasilien 26 sh. 42 sh. pr. Ton. For Benaske fra Montevideo 30 sh., fra Rio Grande 26 sh. pr. Ton. For Ris fra Ostindien betaltes 60 sh. A 70 sh. pr. Ton og for Guano fra Peru 65 sh. b, 72 sh. 6 d. pr. Ton til Storbritanien. Fragterne for Trævarer til Newcastle vare fra Gotheborg Begyndelsen af Aaret 22 sh. til 27 sh. 6 d pr. Ptbg. Std., fra Mai til August stege de til 30 sh.; ira September til December varierede de mellem 28 sh. 6 d og 35 sh. Fra Hernosand vare 42 sh. 6 d for Vaarleverancen og 72 sh. 6 d imod Slutning'en af Aaret. Fra Drammen vare de paa samme Tid og Stenkulsfragterne for Seilfartoier til Christiania stege fra 2 7 til 2 8'-10 ; til Horten varierede de mellem 2 4 og ; til Bergeh mellem 2 8 og Til Stockholm vare de i! i Januar, i Vaarmaanederne stege de til L 10, fra August til Oktober varierede de mellem sh. og sh., imod Slutningen af Aaret gik de op til s. Til Gefle betaltes sh. A L 8 5 sh. paa Vaaren og 2 7 mod Slutningen af Aaret. Til Bahia 2 25 A, 2 27 Rio 2 26 A Lissabon (fra Newcastle) 2 9 à 11 Malta 2 13 Ai 18 Livorno og Genua 2 16 A 24 Aden 2 32 A 36 Mauritius 2 25 A 30 Bombay 2 25 A, 27 Alt regnet pr. Keel. Fra Havne i Wales for Jernbaneskinner til New-York 17 A 18 sh. pr. Ton New-Orleans 21 sh. A 22 sh. 6 d til Montevideo for Kul 30 h 37 sh. Vestindien, St. Thomas og Jamaica 15 sir. A, 20 sh. pr. Ton. Ifølge de af Board of Trade i Begyndelsen af Januar d. A. offentliggjorte Opgaver udgjorde Drægtigheden af de til Storbritanién og Irland fra Norge med Ladning i 1873 ankomne Fartoier, sammenlignet med de mest foregaaende tvende Aar: ,083 Tons , ,147\n9 8 C. No. 3. og de med Ladning til Norge afgaaede : ,933 Tons , ,641 - Værdien af Importen fra Norge angives til: Consulatberetninger ,128, ,367, ,920,938 - samt af Exporten til Norge af britiske Produkter alene: ,058, ,425, ,880,749 - I disse Tal er saaledes ikke indbefattet Værdien af Colonialvarer m. m., hvoraf betydelige Kvantiteter fra England afskibes til Norge. Ovenanførte Summer viser en ganske mærkelig Udvikling af Handelsforbindelserne mellem Norge og Storbritanien i det forløbne Aar. Saaledes forogedes Importen med 75,375 Tons og Værdien med k 553,636, medens Indførselen fra Norge i 1872, som ogsaa var et meget godt Aar, kun tiltog med 38,689 Tons og Værdien med 249,152 L. Ligeledes tiltog Exporten i 1873 med 23,432 Tons og i! 455,317, medens den 1872 kun udviste en Tilvwxt af 7,276.,Tons og k 367, maa derfor have været et særdeles gunstigt Aar og fremforalt have Priserne paa Trævarer vieret exempelløst hoie. Eftersom de udførlige statistiske Arbeider vedrørende Storbritaniens Handel og Skibsfart for 1873 endnu ikke ere blevne tilgjængelige, er det umuligt at sige, hvori Ifenne anseelige Tilveext hovedsageligen bestod, og den Omstændighed, at man har slaaet sammen Norge og Sverige i de faa enkelte Opgaver, som haves for Haanden, saasom f. Ex. i Importen af Trævarer og Exporten af Kul og Jernbaneskinner, lægger store Hindringer iveien for en klar Opfor London. fatning af Handelsforholdene. Importen fra Norge foregik med nedenanførte Landes Fartøier: Norske Engelske Svenske. Danske Tydske. Russiske & Finske Hollandske Franske Belgiske De forenede Staters ,310 Tons 151,797-64,619*) 24,492-4,896 3,513 1, mod 588,686 Tons. 156,627 5,750 30,303 5,222 2,315 1,905 1,686 Summa 868,147 Tons. og Exporten med: Norske 210,846 Tons mod 185,381 Tons. Engelske 77,222 91,768 Svenske 17,660 6,331 Tydske 10,393 7,678 Danske. 7,702-5,472 Hollandske 1,761-2,212 Franske 1,647 3,343 Spanske 708-1,561 Russiske & Finske Summa 328,641 Tons. Efter denne almindelige Oversigt over Norges Skibsfart og Handel i 1873 hidsættes sluttelig en nærmere Redegjørelse for Rørelsen i de vigtigste Importartikler derfra, saavidt de knappe og ufuldstændige Materialier tillade : *) Forholdet hermed har tidligere været omhandlet. T r ee var e r: Ifølge de af Board of Trade udgivne Tabeller indførtes til Storbritanien følgende Kvantiteter Trævarer i de sidste 3 Aar. Fra Huggen Last i Loads. Skaaren Last i Loads Norge og Sverige. 462, , ,097 1,491,988 1,523,195 1,535,862 Rusland og Finland. 191, , ,702 I 515, , ,666 Tydskland.. 334, , ,818 Britisk Nordamerika. 451, , , , , ,356 Andre Landre. 209, , , , , ,849 Summa 1,648,635 1,782,633 2,071,390 2,848,501 3,087,349 3,415,723\n10 C. No Consulatberetninger for London. hvis Værdi er bleven beregnet til : Huggen Last. Skaaren Last. Fra Norge og Sverige , ,448 1,551, ,012,345 3,349,616 4,431,184 Rusland og Finland. 399, , ,284 1,239,170 1,530,745 2,239,243 Tydskland.. Britisk Nordamerika.. 841, , ,887 1,798,441 1,009,107 1,806,642 1,830,446 2,206,405 3,130,185 Andre Lande. 822,478 1,047,140 1,504, , , ,896 Summa 3,682,165 5,170,028 6,682,368 6,512,226 7,573,663 10,524,508 Totalimport.. til en Værdi af Loads 4,497,136 4,869,982 5,487, ,194,391 12,743,691 17,206,876 hvoraf fra *Norge og Sverige : Loads. Værdi i L i Huggen Last. 462, , , , ,448 1,551,536 Skaaren Do. 1,491,988 1,523,195 1,535,852 I 3,012,345 3,349,616 4,431,184 Summa 1,954,213 2,033,093 2,235,949 I 3,822,561 4,260,064 5,982,720 Den samlede Tilvæxt i Importen af Trævarer udgjorde saaledes 617,131 Loads, hvoraf fra Norge og Sverige 202,856 Loads, og bestod paa det nærmeste det hele eller 190,199 Loads af huggen Last. Hvilke usædvanligt hoie Priser, der have været gjceldende i Aarets Lob, fremgaar klart nok deraf, at medens Til-. væxten i Importen af skaaren Last fra Norge og Sverige kun forøgedes med 12,657 Loads, steg Værdien samtidig med 2 1,081,568. Ogsaa for huggen Last sees at være betinget højere Priser, idet den importerede Kvantitet steg med ea. 37 pct., men den beregnede Værdi med ca. 70 pct. Hvor stor Andel af Importen, der kom paa hvert at Rigerne, er ikke muligt at bestemme, clog turde en stor Del af Tilvæxten i huggen Last være grundet paa en yderligere udvidet Tilførsel fra Norge af smaa Bjælker, de s. k. Balks" og MinetOmmer. Tonsantallet af den sammenlagte Import fra Norge. Aar 1873 forøgedes nemlig forholdsvis mere end Tonsantallet af Importen fra Sverige, medens et fuldstændigt modsat Forbold fandt Sted Til London skal der i 1873 være ankommet 1,673 Fal-Wier paa 750,059 Tons, lastede med Trævarer, mod 1,455 paa 640,502 Tons det foregaaende Aar, og var Tilførselen af Trævarer til London 1873 den største, som nogensinde har fundet Sted. Fra Norge skal der 1873 være ankommen til London med Trævarer: 291 Fartoier paa 104,145 Tons 1873 mod , , Tilførselen af Trævarer fra Norge til London synes at være i stadigt Aftagende ; thi omend Importen i 1872 var noget større end 1871, var den dog betydeligt mindre end i de foregaaende Aar. I 1868 opgik Importen til 159,374 Tons og gik saaledés, sammenlignet med 1868, forgangent Aar ned med over 50 pct. Importen fra Norge til London bestod af Battens.. Stkr. 509,000 mod 717,000 Gulvplanker. - 3,385,000-3,892,000 2\n11 - 1 0 C. No. 3. Consulatberetninger Planker. Stkr. 163,000 mod 173,000 Balks. 34,000-17,000 Spirer 75,000-77,000 Ved Favne 20,000-21,000 Kjøbelysten efter høvlede Gulvplanker, som er den vigtigste Im- portartikel, var mindre paa Grund af de høie Priser, som Sælgerne forlangte. Importen dalede ogsaa med ca. 500,000 Stkr. Henimod Slutningen af Aaret blev Efterspørgselen stærkere og Priserne stege. Priserne noteredes for: Prima Furu 1 Tomme tykke 12 sh. 6 d A, 13 sh. 6 d og i Oktober 14 sh. 6 d A, 15 sh. Do. Gran sh. 6 d A, 11 sh. 6 d og i Oktober 12 sh. 13 sh. Sekunda Kvalitet. 8 sh. 6 d à 10 sh. 6 i Juli 10 sh. 6 d A 12 sh; 6 d; i Oktober 12 sh. 13 sh. 6 d. s. k. Matched Boards t" og 4" - 8 'sh. 6 d h 10 sb. 6 d pr. 100 Kvadratfod. Prisen paa Planker af prima Kvalitet var i Begyndelsen af Aaret 2 10 à sh., men steg i Juli til L 12 A, sh. pr. Ptbg. Std. Sekunda Kvalitet betaltes med sh sh., hvilken Pris ligeledes steg til sh. à sh. EfterspOrgselen efter Battens mindskes. Aar for Aar og Importen aftager derfor i samme Forhold. Prisen var ved Aarets Begyndelse sh. à 2 9, men steg mod Slutningen til L 9 A, 2, 9 10 sh. Af de s. k. Balks" var Importen dobbelt saa stor som i 1872 og oversteg Behovet paa Pladsen. Prisnoteringerne begyndte i Januar med 50 sh. A, 55 sh., stege i August og September til 55 &a. A, 62 sh. ; men gik atter ned ved Aarets Slutning til 50 sb. A, 55 sh. pr. Load. For Spirer- betaltes i Begyndelsen af Aaret 50 sh. A, 70 sh. pr. Load, senerehen faldt Prisen ned til 40 sh. A, 60 sh. Forbruget af Ved formindskedessom Folge af de hoie Priser, og Handeleft dermed synes ikke at have været lonnende. Priserne noteredes uforandrede hele Aaret til 90 sh. A, 125 sh. pr. Favn for Planke- og Bordved og for Baghunved og Kubbeved 70 sh. à 80 sb. pr. Favn. Humlestører betaltes med 1 à 4 Penny pr. Fod i Januar, men steg i Værdi til 2 A, 21 fence pr. Fod. De s. k. Rickers 7 d A, 9 d pr. Stykke ud paa Vaaren o 10 d A, 14 d ved AaretOlutning. Til Hull indførtes fra Norge følgende Kvantiteter Trævarer: Planker, Battens og Bord.. Loads 46,182 38,304 27,758 Bjælker ,224 9,895 35,626 Minetømmer ,013 3,865 Splitved 396 3, Stav - 2,213, for London. hvilket viser en temmelig stor Aftagen i Tilførselen af skaaren Last, men derimod en endnu større Forøgelse i huggen Last Efterspørgselen efter Trævarer har været jævn, omend de høie Priser afskrækkede Kkberne. Beholdningerne vare ved Aarets Slutning af almindeligt Omfang. Viceconsulen udtaler som sin Formening, at om end Trævarer paa Grund af de nærværende9 høie Priser ikke vil komme til at anvendes i samme Udstrækning som før, saasom som Bygningsmateriel, saa anvendes de dog nu for Tiden i saa mange forskjellige Industrigrene inden Landet, at nogen Fare for en formindsket Efterspørgsel neppe vil kunne opstaa, saafremt ikke Afskiberne opskrue sine Fordringer altfor Wit. Viceconsulen i Newcastle indberetter, at 1873 Aars Import af Trævarer fra Norge og Sverige oversteg betydeligt det foregaaende Aars. Tiltrods for de høie Priser var Afsætningen god og Beholdningerne ved Aarets Slutning vare i Almindelighed ikke store. Importen fra Norge bestod af: Planker,. Battens og Ender 17,496 Loads mod 21,543 Huggen Last 47, ,498 Lathwood 10 Favne - 23 Af disse Varer syntes Begjæret efter Battens, Stav og Minetømmer i store Længder at ware livligst. Bord vare sammenlignelsesvis mindre begjæred2. 61" à 71" Battens af 2den Kvalitet noteredes i Juli til 2 11 A 2 12 pr. Ptbg. Std. Høvlede Bord, Furu af bedste Sort, noteredes sh. Gran sh. 2den Kvalitet blandet Furu & Gran L 13 pr. Ptbg. Std. Priserne paa kort Props vare forholdsvis lave. 3" saaledes til 5 sh. A, 5 sh. 6 d; 31" noteredes ved Midsommerstid og for den tilbagestaaende Del af Aaret til 6 sh. ; 4" til 6 sh. 3 d 4-1" til 8 sh. 6 d; 5" og 6" til 10 sh A, 11 sh., alt pr bende Fod. For lang Props vare Priserne 6 sh. a 7 sh. pr. lobende 72 Fod. Paa Grund af stor Beholdning ere de gaaede ned til 5 sh. A, 5 sh. 6 d. Minetømmer solgtes i Begyndelsen af Aaret til 42 sh. 6 d pr. Load string measure", men gik senere op til 47 šh. 6 d A 50 sh. Da som en Folge heraf Indførselen tiltog, faldt Priserne atter og vare ved Aarets Slutning 40 sh. pr. Load. Viceconsulen i Leith meddeler, at Indførselen af Trælast fra Norge did og til Grauton opgik til: ,... Planker. Stlir. 1,600 mod 15,441 Battens 768,163 _ 430,462 Bord Bjelker - 2,030-11,091 Minetømmer. 258,340 _ 12,802 Spirer 811 _ - Stay 586,070 _ 209,214 Sleepers.., Afsætningen har været god med betydelig forhøiede Priser. Indførselen af Korn til Storbritanien og Irland Aar 1873 var idetheletaget mindre end det næst foregaaende Aar. Dette\n12 -mesteds, C. No Consulatberetninger var dog kun Tilfældet med de mindre ædle Sædsorter, thi Indførselen af Hvede og Hvedemel tiltog. Ifölge Board of Trades's Tabeller bestod Importen af: Hvede Cwts. Byg Havre Erter Bonner Mais Hvedemel 39,407,646 8,589,059 11,007,106 1,021,950 2,975,651 16,832,499 3,984,638 41,990,228 15,078,140 11,567,058 1,290,076 2,937,514 24,563,334 4,396,059 43,751,630 9,232,485 11,922,736 1,211,068 2,976,500 18,768,127 6,204,260 Summa Cwts. 83,818, ,822, ,806 Som en Følge af et uheldigt Veirligt under Saaningstiden HOsten 1872 og en kold og regnfuld Vaar 1873 skadedes Hvedehösten betydelig, og antages samme at have været ca. 20 pa. under det Gjennemsnitlige var det fjerde Aar inden Storbritanien, j hvilket Aarsvmxten, især Hveden, viste et mindre godt Resultat, og tiltrods for en rigelig Tilførsel have Kornpriserne i de tre sidste Aar holdt sig høie. Saaledes var Aars Middelprisen for hele,riget : sh. 8 d Byg- og Havrehøsten viste i 1873 et bedre Resultat. Af foranstaaende Opgaver vil det sees, at Importen af Havre holdt sig jævn i de sidste 3 Aar, medens Byg- og Mais-Importen var _underkastet store Fluktuationer. Middelprisen for britigk Byg ag Havre har i de sidste 3 Aar været: Byg. Havre sh. 2 d pr. Qv sh. 2 d Til Hull indførtes fra Norge i ,800 Cwts. Havfe ; til Leith og Granton 44,715 Cwts. Havre og 11,847 Cwts. Byg, 6g til Newcastle 1,908 Quarters Havre. Indførselen af Smør tiltog noget sammenlignet med 1872, men var mindre end i Prisen gik imidlertid yderligere ned og s. k. Waterford Smør noteredes 117 sh. pr. engelsk Centner (A, 112 &) i Januar og 106 imod Slutningen af Aaret. Til Hull skal være ankommen 1,730 Cwts. fra Sverige, til Newcastle 2,562 Cwts. mod 1,285 Cwts. Aar 1872, og til Leith 9,405 Fade mod 1, Angaaende denne Artikel skriver den tilforordnede Viceconsul i Newcastle, at endnu for et Par Aar siden gik Indførselen af svensk Smør fidelukkende over Danmark, hvilket Land endnu fremdeles er den fornemste Exportør af det Smør, som paa Stedet forbruges ; af 100,210 Cwts., som indførtes til Newcastle i 1873, kom over 80,000 Cwts. fra Danmark. Skibfingen af saavel norsk som svensk Smør sker nu for Tiden hovedsagelig over Gotheborg; mindre Kvantiteter komme fra Helsingborg og Malm0. for London. Den bedste Kvalitet er Herregaardssmør (large estates), som i Begyndelsen af Aaret noteredes til 130 sh. à 148 sh. pr. Cwt., ud paa Sommeren til 118 sh. h 132 sh. og imod Slutningen af Aaret til 135 sh. A, 145 sh. Farmsmør (small estates) noteredes paa Vaarkanten til 122 sh. A, 135 sh., i Sommermaanederne til 110 sh. A. 118 sh. og udover Høsten til 124 sh. h 134 sh. pr. Cwt. Smøret fra Malareprovindsernes Meieri-Aktiebolag staar i Almindelighed 3 sh. h 4 sh. lavere end Herregaardssmøret. Til Granton ankom fra Norge 82 Fade og til Newcastle 87 Fade Smør. Træmasse. Af denne Artikel indførtes fra Norge til Hull 2,506 Tons mod 1,685 Tons Aar 1872 og til Granton 730 Kasser Aar Indførselen af Træmasse fra Sverige har været nieget betydelig. Priserne paa saadan Masse, tilvirket paa mekanisk Vei, have været jævnt dalende, saaledes at for de bedste Produkter Prisen er gaaet ned fra sh. til 2 11 pr. Ton, medens mindre gode Produkter solgtes til L 8 pr. Ton. Kemisk Træmasse har derimod holdt sig til en Pris af 2 25 til L 26 pr. Ton. Slagtekvæg. Indførselen af Slagtekreaturer forøgedes forholdsvis i Da imidlertid Veterinær-Departementets Beretning, fra hvilken Consulatet tidligere har hentet sine Opgaver om denne Handelsgren, endnu ikke er bleven offentliggjort for 1873, kunne nogle Meddelelser angaaende Størrelsen af Importen ikke nu gives. De høieste Priser i London for prima Kvalitet har været: For Oxekjød 5 sh. 8 d A, 6 sh. 4 d pr. Stone A 8 n: - Eaarekjal 6 sh. 4 d A, 7 sh. 10 d - - Flesk 4 sh. 8 d A, 5.sh. 4 d - Malm og Kis. Heraf indførtes til Newcastle: Jernmalm 2,493 Tons mod 1,619 Tons Svovlkis 42,550 47,873 og til Hull: Malm og Kis 19,762 Tons 19,055 Tons 16,592 Tons. Samtidig med Afgivelsen af ovenstaaende Opgave over IndfOrselen til Newcastle meddeler den tilforordnede Viceconsul sam at Middelpriserne paa Kemikalier Aar 1873 vare de højeste, som paa mange Aar ere blevne noterede. Til Trods herfor kunne Konjunkturerne ikke siges at have været heldige for denne Industrigren. De dyre Arbeidsomkostninger og den høie Pris paa Raamaterialierne opveiede fuldstændig de høie Noteringer ved Aarets Begyndelse, og ud. paa Sommeren blev Markedet mere og mere ustadigt. Under Indflydelse af en aftagende Efterspørgsel og endog af nogen Overproduktion faldt Priserne jævnt, og først i December bleve de noget stadigere. Af Svovlkis og almindeligt Salt fra Cheshire, de egentlige Raaemner for Alkaliproduk- - tionen, forbrugtes her af det første Produkt 142,550 Tons, hvis Værdi anslaaes til 2 1,034,500, og af det andet 223,473 Tons 2*\n13 12 C. No. 3. Consulatberetpin.ger for London. til en Værdi af L 279,341. Svovlkis indføres nu for Tiden næsten udelukkende fra Norge, Spanien og Portugal. Den norske Pynt indeholder 45 til 48 pct. Svovl og, med Undtagelse af den fra Viksnms" ankomne, kun en ringe værdiløs pot. Kobber. Prisen paa Ytterøens" Pynt var 25 sh. à, 30 sh. pr. Ton. Prisen paa Viksnms" Pynt var ca. 35 sh. pr. Ton (deri iberegnet 5 sh. for Kobberet). Værdien af den i Aarets Lob importerede norske Pynt er beregnet til 2 82,000. Den spanske og portugisiske Pynt indeholder 48 h, 50 pct. Svovl og 2 til G pct. Kobber samt en ikke ubetydelig Procent Jern, som, uden at betales særskilt, dog forøger Kobberets Værdi. Priserne paa denne Pynt var 40 sh. til 55 sh. pr. Ton (hvoraf 10 sh. for Kobberprocenten). Den norske Pynt indeholder visselig ogsaa en Mængde Jern, men Metallei kan ikke tilgodegjøres paa Grund af de Forbindelser, hvori det forekommer. Foruden ovenomhamilede Importartikler har der fra Norge været indført en Del andre, hvorom Consulatet ikke bar havt Anledning til at erhverve specielle Opgaver. Blandt disse IndfOrselsartikler kunne imidlertid nævnes: Til Hull: v- Fisk 36,666 Cwts. 37,263 Cwts. 26,254 Cwts. Is.. 29,175 Tons 21,070 Tons 23,050 Tons. Jern 320 Oliekager. 766 Tran Papir Collis. Til Leith og Granton : Oliekager Tons Ben 166 Tomme Fade 4,114 Stkr. Sild 200 Tønder Is 790 Tons. Til Newcastle: Jern 113 Tons Tjære 330 Tønder lamp 44 Tons. Sildefisket i Skotland 1873 var det mest indbringende, man nogensinde har havt. Udbyttet antages at have været meget lidet under 1 Million Tønder, medens det største forud kjendte Fiske (det i 1870) opgik til 800,000 Tønder. Torskefiskeriet var ogsaa rigt og lige med et Middelsaar. Udførselen af Sild fra Skotland til Kontinentet var ogsaa større end i noget foregaaende Aar; alene til Stettin udskibedes saaledes 227,792 Tdr., og Beholdningerne den 31te December gik op til 31,696 Tdr. mod 46,687 Tdr Der gjøres usædvanlig store Forberedelser ved alle Stationer paa den nordøstre Kyst af Skotland i Anledning det forestaaende Fiske ved denne Kyst og Hebriderne, og det antages, at Antallet af Fiskebaade vil komme til at forøges betydeligt. Tilførselen af Stav for Tilvirkning af Sildetoder fra Norge har ikke været tilstrækkelig i Aarets Lob, og Priserne ere som Følge deraf 4stegne 100 pct. Henimod Slutningen af Aaret forögedes dog Tilførselen, og Priserne viste faldende Tendents. Det samlede Antal Baade, anvendte i det skotske Sildefiske i de sidste 5 Aar, opgik til: ,668 6,411 6,080 5,516 5,361 og udgjorde Udbyttet samme Aar: Crans 428, , , , ,047 Hele Kvantiteten af saltet Sild antages at have gaaet op til: Tdr. 660, , , ,000 ca. 920,000 Angaaende Farten paa Tynefloden anfører den tilforordnede Viceconsul i Newcastle, at det hovedsageligen er ved de Arbeider, som udførtes i de sidste 20 Aar, at the Tyne er bleven hvad den nu er, en dyb og bekvem, 20 engelske Mile lang og 400 til 1,400 Fod bred Havn, hvor næsten 2,000 Fartøier paa engang kunne finde Ankerplads. I 1857 aabnedes den første Dok, Northumberland Dock, udstrækkende' sig over et Areal, stort 55 Akres, med et Flodbassin paa 2 Akres og 1871 til 23 Fod dyb. Den har egentlig været bestemt til Kulexport og staar i Jernveisforbindelse med mange Kulgruber, men den anvendes nu ogsaa ved Import. Den er nylig bleven forsynet med nye Kaier, Værft og Oplagstomter. En langs med Floden gaaende Jernvei kommer til at forbinde den med de industrielle Etablissémenter paa den nordre Strand samt med Whitehill Point, hvor tvende nye Kulskibningspladse ere under Bygning, hvilke siges at skulle blive de mest fuldendte i sit Slags. Et af disse blev for ikke lang Tid siden aabnet, og indtog da et Dampskib der 1,000 Tons Kul paa mindre end 3 Timer. Tyne Dock, anlagt af North Eastern Railway, aabnedes Den har et Areal, stort 50 Akres med 24 Fod dybt Vand; Tidevandsbassinet er 10 -Akres med 25 Fods Dybde ved Flodtid og 10' 6" ved Ebbe. Den staar i direkte Jernveisforbindelse med alle Dele af.england. Endnu i Slutningen af 50-Aarene var Indløbet til Tynen vanskéligt og farligt; Passagen gjennem Shields's Havn var ved Lavvande saa godt som spærret. Kun mindre, 13 til 15 Fods dybgaaende Fartøier, ku-nde under Flodtiden komme op fra Dokkerne idol Newcastle. Gjennem Mudring er der nu fra Tynens Indløb til Dokkerne bleven aabnet en Passage af 23 Fods Dybde ved Ebbe og 38 Fod ved Flodtid ; fra Dokkerna Newcastle har Floden faaet en Dybde,, resp. 14 Fod og 29'. Siden 1850 er der her bleven opmudret 45 Millioner Tons. En nødvendig Forandring i Reglerne for Dokkernes Benyttelse er nu bleven indført, idet Fartøier herefter indtages i den Orden, hvorefter de anmelde sig, medens tidligere Dampskibe altid havde et Fortrin fremfor Seilfartøier. Ved Indladning af Kul maa dog Seilfartøier vedvarende give Plads for Dampskibene, da disse for at blive hurtig lastede betale til Kuleierne en vis Afgift (despatch money), sædvanligvis beregnet til 1 sh. A, 2 sh. pr. Ton ; men undertiden gaar den endog op til 4 sh., alteftersom der ligger flere eller færre Fartøier i Dokkerne. Havneafgifterne vare før særdeles drøje, fornemmelig som en Følge af de høie Trinity House dues". Endnu i 1868 havde et Fart0i paa 300 Tons, gaaende til Bergen, at betale k 5 10 sh. 11 d for light-dues". Heri er der nu indført en betydelig Nedsættelse. Et Dampskib paa 309 Tons, kommende fra Bergen med Ladning og returnerende did med Do., har at erlægge nedenstaaende Afgifter :\n14 C. No Consulatberetninger for London. Low-lights sb. 4 d Peer-dues *- Tonage dues Dock dues Mariner's Society River Watch Brinkers Fairway Buoys Trinity Lights sh. 2 d Sluttelig turde det fortjene at anmærkes, at lastede Fartøier, som ankomme til Tyne, nu kunne efter Behag klare ved Toldboden i Shields eller Newcastle, uanseet til hvilken af disse Pladse Ladningen er bestemt. Den mærkeligste Foreteelse inden Handelsverdenen i Starbritanien 1873 var den Reaktion, som indtraadte i den sidste Del af Aaret, og som nærmest havde sin Grund i de financielle Kriser, som udbrod næsten samtidigt i de forenede Stater og Tydskland, om endog en saa rask Udvikling, som i de sidste tvende Aar fandt Sted inden næsten alle Grene af industriel Virksomhed, ikke kunde ventes at ville vedblive for bestandigt, hvorfor en Tilbagegang ifølge Tingenes egen Natur sent eller tidlig ogsaa var at forudse. Som man kunde formode, viste denne Reaktion sig først og fremst i de tvende Industrigrene, som i de sidste Aar have gjort de største Fremskridt, nemlig Stenkulsbedriften og Jernhandelen, omend Exporten af de andre Metaller, saasom Kobber, Tin og Bly, ogsaa aftog, ligesom ogsaa de statistiske Opgaver vedrørende de store textile Industrigrene, Bomuld, Uld, Silke og Lin udviste en aftagende Virksomhed. Denne Aftagen kommer dog ikke meget tilsyne i Exportens tilsammenlagte Værdi, paa Grund af de hoiere Priser, som i en stor Del af Aaret vare raadende; thi denne (Værdien) mindskedes kun med 1,184,011 eller fra 2 256,257,347 Aar 1872 til - 255,073, medens det kun er, naar man undersøger de afskibede Kvantiter, at Tilbagegangen falder i Oinene. Saaledes sank Exporten af Jern og Staal af alle Slags fra 3,382,762 Tons 1872 til 2,959, eller 423,448 Samtidigt formindskedes Exporten til de forenede Stater med mere end hele denne Kvantitet eller, saavidt man kan se af Board of Trades's Opgaver, med'427,099 Tons en Formindskelse af fulde 100 pct. Exporten af Stenkul faldt ligeledes fra 13,198,494 Tons 1872 til 12,632, At de uhørt hoie Priser paa begge disse Artikler vilde lede baade til en Formindskelse i Anvendelsen paa den ene Side og til en forøget Produktion paa den anden samt derigjennem tilslut til en Nedgang i Priserne, var et Resultat, som var let at for-. udse. Imidlertid have de Nedsættelser i Arbeidslønnen, som derved blev en Nødvendighed, foraarsaget store Tvistigheder mellem Arbeidsgiverne og Arbeiderne, hvilket har virket hemmende og skadeligt paa Handelsvirksomheden. Angaaende Kulgrubedriften og Jernindustrien i Trakterne omkring Newcastle omtaler den tilforordnede Viceconsul sammesteds, at under Vaarmaanederne betaltes der for Husholdningskul 30 sh., for usigtet Fabrikskul 16 sh. til 17 sh. og for Coke 45 sh. til 55 sh. pr. Ton. Længere ud paa Sommeren begyndte en Reaktion at indtræde, og Priserne faldt med næsten samme Hurtighed som de stege. I December vare de gaaede 'ned med 7 sh. h 8 sh. ; god usigtet Fabrikskul solgtes da til 12 sh. pr. Ton, Gaskul til 15 sh. 6 d, god Coke til 28 sh., Alt en naturlig Følge af paa den ene Side en forøget Produktion og paa den anden Side en formindsket Efterspørgsel. En Mængde nye Gruber vare blevne aabnede og gamle udvidede; overalt havde man sogt at spare paa Kul, saavel i Husholdningerne som i Fabrikerne. I Jernindustrien var Kulforbruget indskrænket i en ikke ubetydelig Grad. Cirka 600 Pridlingsovne vare lagte ned i det nordlige England, repræsenterende en Aftagen i Jernfabrikationen af næsten 300,000 Tons pr. Aar med et modsvarende formindsket Forbrug af Kul og Cokes, endog Exporten havde aftaget. I Juli Maned udskibedes fra Tyne 40,000 Tons Kul mindre end i samme 1VIaaned det foregaaende Aar. Hele den aarlige Export fra Tyne til Udlandet var 3,405,890 Tons Kul og 144,001 Tons Cokes mod 3,435,757 Tons Kul og 169,622 Tons Cokes i Men til Norge og Sverige var Udskibningen store end i det sidstnævnte Aar. Antallet af ikke britiske Fartoier, som exporterede Kul fra Tyne" til Udlandet, var 3,273, hvoraf 1,087 norske og svenske Fartoier, mod 3,640, hvoraf 998 norske og svenske Aar Aar 1871 vare Priserne paa bedste Dampbaadskul fra 9 sh. til 11 sh. pr. Ton frit ombord. I Lobet af Aar 1872 stege de fra Januar til Oktober gradevis fra 12 sh. til 25 sh. ; i November og December vare de 20 sh. til 22 sh. I 1873 noteredes Prisen paa bedste Dampskibskul: Januar og Februar 21 sh. pr. Ton. Marts. 23 sh. à 24 sh. - April og Juli à August September h 26 - Oktober òg Novbr December h, For Jernhandelen var det forløbne Aar alt andet end gunstigt. De hoie Priser paa Rujern, Kul og andre Raamaterialier i Forening med drøie Arbeidslønninger foraarsagede denne Industri et betydeligt Afbrwk. Saameget heldigere vare Konjunkturerne for Rujernstilvirkningen. Priserne vare hoiere end noget af de foregaaende Aar ; adskillige Jernværker siges at have havt en Nettogevinst af 30 sh. til 2 2 paa hvert Ton Rujern, de tilvirkede. Markedet var dog underkastet hyppige Fluktuationer; Noteringerne varierede med endog indtil 35 sh. pr. Ton. Den nominelle Middelpris for Aaret var 110 sh.; i Virkeligheden var den dog betydelig lavere, da mange Jernværkseiere havde fra de foregaaende Aar anseelige Kontrakter for Leverance al Jern til 50 sh. h 60 sh. pr. Ton. Og det beregnedes i Begyndelsen 1873, at mindst Aarets Tilvirkning var disponeret til Priser, varierende mellem 60 og 105 sh. ; Middelprisen paa Aarets Leverancer turde saaledes ikke have oversteget 80 sh. š 90 sh. pr. Ton. Clevelands Rujern No. 3 noteredes i Begyndelsen af Januar til 100 sh. pr. Ton ; men under den ved Arbeidsstands-\n15 14 C. No. 3. Consulatberetninger for London. Archangel. ningen i Skotland og Wales forøgede Efterspørgsel steg det paa en Gang til 117 sh., og i Februar fra 120 sh. til 125 sh. Allerede da stode mange Marsovne uvirksomme, da deres Eiere fandt det fordelagtigere at sælge Kullene saavelsom Rujernet, fremfor at bearbeide dette. I Juni blev Tilgangen paa Jern rigeligere, og Priserne gik ned til 115 sh. A, 120 sh. I Juli var Noteringerne 100 sh. à 110 sh., i August 95 Sh. A, 100 sh., September 102 sh. A, 107 sh. Man havde troet, at den nye tydske Toldtarif, som traadte i Kraft den lste Oktober, skulde bevirke en livligere Efterspørgsel efter Rails, Smedearbeide og grovere Maskiner og saaledes gjøre Jernpriserne fastere. Den havde imidlertid ikke videre Indvirkning paa Markedet, og Priserne paa Rujern vedbleve at falde, indtil de i December noteredes 80 sh. a 85 sh. pr. Ton. Afsætningen af svensk Jern var noget træg som Folge af Varens Dyrhed, og i mange Tilfælde paa Grund af daarlig Sortering. Udenlandske Jernmalme faa med hvert Aar en alt mere udstrakt Anvendelse i Jernindustrien i Newcastle. Clevelands- Malmen er af underlegen Kvalitet, idet den indeholder bl. A. Svovl, Fosfor og Silicat, hvilket gjor det deraf smeltede Jern uanvendbart for Tilvirkning af finere Jernsorter. For nu at formindske Procentgehalten af disse Stoffe blander man Malmen op med andre renere og rigere Malme. Først bragte man i Anvendelse Cumberlandshmmatiten, men denne blev snart, som en Folge af den stigende Efterspørgsel efter Bessemermethodens Produkter, altfor kostbar og man forsyner sig nu hovedsagelig med Malm fra Spanien og Portugal. Den spanske Malm indeholder fra 59 til 63 pct. metallisk Jern. Sidste Aar vare Priserne paa denne 27 sh. til 30 sh. pr. Ton. Man har ogsaa i Nord-Afrika fundet særdeles ren og rig Malm, indeholdende over 60 pct. Jern. Indførselen deraf er allerede ganske betydelig ; den gik op ifjor til næsten 10,000 Tons. Den afskibes i Tunis og leveres her for ca. 28 sh. pr. Ton. I Vaares indførtes her til et Forsøg tvende Ladninger titanholdig Jernmalm fra Norge; men den ansaaes ikke anvendbar med Fordel paa Grund af dens ringe Procent af Jern og dens vanskelige Smeltbarhed. I Stockton synes dog dermed anstillede Forsøg at have havt et bedre Udfald. Den eneste Forandring, som fandt Sted i Toldtarifen i 1873, var, at Tolden paa Sukker fra og med den 8de Mai nedsattes til det halve. Toldsatserne bleve fastsatte til: 3 sh. pr. Cwts. for raffineret Sukker 2 sh. 10 d - - uraffineret af iste Klåsse 2 sh. 8 d - - 2den 2 sh. 5 d - 3die og 2 sh. - 4de Den fortoldede Kvantitet steg fra 14,927,633 Cwts til 16,285,066 Cwts. 1873, saa at Forbruget opgik til ca. 57 ir pr. Individ. Med Hensyn til de i 1873 gjorte Forandringer i Storbritanjens Lovgivning paa Handelens og Søfartens Omraade bemærkes et yderligere Tillæg til the Merchant Shippings Acts, indeholdende hovedsagelig visse Forskrifter med Hensyn til Mærkningen af Fartøiets Lastelinie foruden angaaende Navn, Drægtighed og Dybgaaende ; angaaende Besigtigelse af Fart0i, som mistænkes for at ware usødygtig ; om hvad der bør iagttages ved Fartoiers Sammenstød, om Nødsignaler og Signaler efter Lods; om Førelse af ildsfarlige Sager samt Taxter for Fartøiers Maalning og Besigtigelse m. m. Archangel. Paa Grund af sildig Isgang i Dwivafloden og uheldige Isforhold i Hvidesoen ved Masser af inddreven Polaris begyndte Skibsfarten i 1873 temmelig sildig. Isgangen i Dwinaen indtraf den 18de Mai; de forste Dampskibe ankom til Archangel den 17de Juni og de første Seilskibe Dagen efter. En stor Del af disse havde havt ualmindelig lange Reiser, indtil 60 Dage fra England, og havde samtlige først ankonlne Skibe i hoi Grad været hindrede af Is, hvorved de havde været opholdte indtil fire Uger. Mange havde vistnok sogt Havn paa den ode Vestkyst af Hvideson (Sjatonosbugten), men mange havde ogsaa med stor Risiko holdt det drivende i Isen. Paa Grund af roligt Veir indtraf dog kun yderst faa Havarier. Af norske Skibe fik saaledes blot et Skade, som her blev repareret ; et engelsk Skib sank under Seiladsen i Isen. Ved at gjennemgaa Archangels Skibslister for en Række af Aar sees, at mindst 3-4 Uger næsten uden Undtagelse -- ere hengaaede efter Isgangen i Dwinaen, indtil Fartøierne have kunnet komme herop. Det synes derfor at være fuld Grund for Capitainerne til at oppebie Consulatets Telegran:), om Isløsningen, inden de fra nærmere Rayne afseile hertil, hvis de ikke ville foretrække i en af Finmarkshavnene at oppebie Underretning om Isforholdene, hvilket 'dog ikke vides hidtil at være skeet. Til Distriktet ankom i norske Fartoier, hvoraf 1 Dampskib (1 Reise), drægtige 18,524 C.-L. Heraf i Ballast : 55 fra Norge og 83 fra Udlandet, samt med delvis Ladning 4 fra Udlandet. 1 Fart0i, overliggende fra det foregaaende Aar, blev her solgt til Rusland og ophugget. Af de øvrige Fartøier afgik med Ladning: 1 til Norge og 141 til Udlandet. Af svenske Fartøier ankom til Distriktet 18, drægtige 2,819 N. L., hvoraf 8 Dampskibe (hver Peise regnet som et Fart0i). De svenske Fartøjer ankom alle fra Norge eller Udlandet, 15 i Ballast, 3 med Ladning. Den samlede Skibsfart paa Distriktet: Til Archangel ankom: 370 Fartoier, hvoraf 45 Dampskibe... dr. 120,362 Tons, 280 lystfartøier, hjemmehørende i Distriktet - 14, Fartoier - 135,018 Tons. Til Onega ankom : 32 Fartøier, hvoraf 2 Dampskibe. 14, Kystfartøier, hjemmehørende i Distriktet 1, Fartøjer Til Soroka ankom : 13 Fartøier 14 Kystfartoier, hjemmehørende i Distriktet - 15,795 Tons. 6, Fartoier. 6,650 Tons.\n16 C. No Consulatberetninger for 'Archangel. Til Mesen ankom: 16 Fartoier dr. 4,092 Tons, 17 Kystfartøier, hjemmehørende i Distriktet Fartøier 4,404 Tons. Til Distriktet ankom altsaa i Fartøier, hvoraf 47 Dampskibe (foruden Kystfartøier) 145, Kystfartøier, hjemmehørende i Distriktet 16, Fartøier 161,867 Tons. Til Distriktet ankom i 1872: 408 Fartøjer (foruden Kystfartøier) 1 36, Kystfartøier, hjemmehørende i Distriktet 16, ,924 Tons. Desuden skal Petschora i 1873 have været besøgt af 7 Fartøier; 15 opgives at have været befragtede, hvoraf 8 antages ved Isen at have været hindrede fra at fuldføre Reisen. Ingen norske eller svenske Fartøier besøgte Petschora i De norske Fartøiers Fart paa Archangel ophørte temmelig tidlig. Sidste Fart0i afgik herfra den 4de September. Andre Nationers Skibe afseilede sidste Gang den 18de Oktober. Dampskibsfarten paa Archangel har de sidste Aar været i jævnt Stigende. Den norske Handelsflaade har dog ikke deltaget heri. Ifjor ankom som anført blot 1 norsk Dampskib, som og-: saa kun gjorde en Reisé. 3 af samtlige 7 hertil ankomne svenske Fartøier vare derimod Dampskibe, som hvert udførte 2 Reiser paa Archangel. 2 af dem gjorde endog senere en 3die Reist paa Onega efter Trælast. Det er ligeledes hovedsagelig i Trælastfart, hvori Dampskibe med yderst faa Undtagelser have deltaget, at norske Skibe til Distriktet have været anvendte. Ogsaa ifjor blev 1 Del af Archangels Trælastexport besørget af norske Skibe. Det hertil ifjor ankomne norske Dampskib indtog Tjæreladning, hvilket dog selv med hoi Fragt paa Grund af denne Lasts Beskaffenhed maa fraraades. Lette - rarer, Havre eller Lin, turde være den for Dampskibe mest anbefalelige Last. Da Dwinabarren ikke kan passeres med større Dybgaaende end 14 engelske Fod, og Lægterafgifterne ere meget betydelige, er det Selvfølge, Fartøiernes Størrelse og Konstruktion bør komme i særdeles Betragtning. Høieste og laveste Fragter fra Archangel vare Udførselsartikler. ' Til Englands Østkyst. Vestkyst. Sydkyst. Til Holland. Nordkyst.. Til Frankrigs Vestkyst.tSydkyst. Andre Lande. Linsæd... 4 sh. 9 d pr. Imp. Qv fl pr. Læst 30 liectl. Havre 3 sh.9dtil4sh d pr. 320 g 4 sh. 6 d til 4sh. 9 d pr. 320 ttil Kontinente t mellem Hamburg og Hav re. Rug fl. pr. Læst 30 Hectl. Lin. 40 sh. til 42 sh. 6 d pr. Ton 52 sh. 6 d ti160 sh. pr. Ton. Stry (codilla, tow) sh. til 100sh pr. Ton. 92 sh. 6 d ti1100 sh. pr. Ton. Italien. Livorno. Tjære, Beg. 4 sh. Ldtìl5sh. 6 d pr. Barrel. 5-6 sh. pr. Barrel: 5 sh pr. Barrel sh. pr. Ton. Trælast sh. 6 d ti sh. pr sh. pr. sh. pr. St. Hundrede. St. Hundrede. St. Hudrede fr fr. + 5 pct. pr. + 5 pct. pr. St. Hundrede. St. Hundrede. Skib sudgif ter. Skibsudgifterne i Archangel vare i 1873 de for sidste Aar almindelige, og udstedtes Afskibernes Udklareringsregninger i Almindelighed saaledes : 1) To pilotage in and out 1-20 Cop. pr. foot. 2) Towndues for lastage, bridgemoney and quaydues à 19 Cop. pr. ton entered. 3) Churchmoney, stamped paper, cu.stomhouseharbour agencies - and extra charges à '55 Cop. pr. ton. 4) Postage and petty expenses. 5) Charge for use of cookhouse. 6) Measuring bill. 7) Cash advanced. Den under 3 opførte Post, 55 Kop., som, uagtet de opførte Titler for den allerstørste Del, antagelig -Pr gaar i Kjøbmandens\n17 16 C. No. 3. Consulatberetninger for Archangel. egen Lomme og derfor rettest burde kaldes Address-money", er unegtelig uforholdsmæssig hoi, og har altid været Gjenstand for Rederiernes berettigede Klager. Det er ogsaa klart, at de Udgifter, Afskiberne have med deres Handelsforretning, bor gaa paa Varen og ikke paa Skibene.,Exporthandelen er her samlet paa ganske faa Huse, som ved gjensidig Overenskomst forpligte sig til at holde de samme Betingelser. Befragtningerne sker altid i Udlandet, og Salget af Varerne afsluttes paa Betingelse, at Skibene skulle adresseres til de respektive Afskibere, og Penge af dem forstrækkes Fartoierne paa almindelig Maade (ship to be addressed to the shipper and money to be advanced on usual terms). Derved er Kapteinerne. bundne, og selv om denne Klausul ikke findes i Certepartiet, ville de dog paa Grund af den her gjældende Coutume" blive underkastede de samme Betingelser. Dette kan alene undgaaes ved at der i Certepartiet udtrykkelig anføres, at ingen Adressepenge blive at betale (ship to be free of all charges for addresscommission or other non-official charges at Archangel). Selv med et saaledes affattet Certeparti ville vistnok Kjobmændene gjøre Fordring paa deres Adressepenge, men det faar da blive hos Befragteren, disse blive at soge, og efter min Formening maa dette were Kjobmandens Sag. Hvorvidt Fartøierne med saaledes affattede Certepartier ville finde Beskjæftigelse i Archangelsfarten, skal jeg ikke indlade mig paa at bedømme. Med Hensyn til Ballasten gjælde de tidligere Bestemmelser, at Fartoier ved Ankomsten skal indehave mindst -1 Ladning eller Ballast. For hvad heri matte mangle erlægges 43 Kop. pr. Ton. Udgifterne i Onega opgives saaledes: Ships agency 25 Kop. pr. Tio2-4,51T Std. Hundr. eller 41 Kop. pr. St. Doz. Kirkepenge 6 S. R. Lodsning I Soroka blive Udgifterne beregnede paa samme Maade, men her bliver desuden opkrævet i Ballastpenge for en dertil indrettet, med 13 Fods Dybde bygget Kai 30 Kop. pr. Ton af.1 af Skibets Drægtighed. For Mesens Vedkommende har jeg ingen. Opgave kunnet erholde. Pengeforstrækning til Skibene i Archangel : I Archangel noteres ingen officiel Kurs paa frenimed Mynt. Kapiteinerne bleve under sidste Aars Skibsfart af Afskiberne forstrakte Penge efter folgende Beregning for Sølvrubel: London 60 Dages Vexel 341. Amsterdam Hamburg Paris 370, hvilket udgjør omtrent 7 pct. over den officielle Petersburger-Kursnotering. Enkelte Rederier have sogt at frigjøre sig for denne Beskatning ved at accreditere deres Kapiteiner i St. Petersburg, og kunne disse gjennem telegrafisk Transport faa Pengene udbetalte af Statsbanken her. Til saadanne Transaktioner udfordres imidlertid Udlæg til 4 Telegrammer (S. R. 8), som af Banken beregnes, og med Tillæg af øvrige Transportomkostninger, Provision og andre Udgifter bliver det for en mindre Sum alligevel kostbare Penge. Naar Kapiteinene, accrediterede i St. Petersburg, strax ved Ankomsten hertil for deres Bankier pr. Telegraf kunde opgive det Belob, de tiltrænge, vilde de otte Dage efter og altsua i Regelen betids nok, kunne erholde Pengene pr. Post, og vilde deres Udgifter paa denne Maade blive adskillig reducerede. Chefen for Commandite af den nordiske Aktiebank for Handel og Industri i St. Petersburg" har paa Foranledning meddelt mig, at han for det Tilfælde, at saadan Forretning nogenlunde kunde koncentreres i Firmaet, og Forretningsfører kan erholdes i Archangel, ikke vil være uvillig til her at holde Penge disponible for de Kapteiner, som maatte blive accrediterede hos Firmaet. I ethvert Tilfælde er det utvivlsomt, at Rederierne ville komme billigst fra det ved at accreditere deres Kapteiner i St. Petersburg, og tror jeg, de specielt bør gjøres opmærksomme herpaa, og paa hvad jeg har anført om Befragtningerne. Det har vistnok været Tilfældet, at Handelshusene i Archangel, ogsaa naar Kapteinerne selv have været forsynede med Penge, desuagtet opføre 4 pct. Tillæg for det paa Udklareringsregningen opførte Belob, men dette synes at være en saa skrigende Uretmæssighed, at jeg ikke tvivler paa, der maa findes Midler til at forhindre et saadant Uvæsen. Import. Fra norsk Fiumarken indførtes i russiske Kystfartoier til Archangel: saltet og tørret Fisk, saltet Sild medberegnet 484,419 Pud, Værdi S. R Salt.. 21, ,837. Reeve og andre Vildtskind ,321. Renskind 2,859 Stkr.... 1,812. P Vine og Brændevine. _ sr...4,551. forskjellige andre Varer.....3,597. Til Onega,, Suma, Soroka, Kern, Kola og Mesen: saltet og tørret Fisk 64,372 Pud, Værdi S. R. 67,655. Salt.. 24, ,313. forskjellige andre Varer 4,494. S. R. 517, ,462. Import fra norsk Finmarken i S. R. 597,065.\n18 Trælast Trælast Trælast Fra Onega: Fra Soroka : Fra Mesen: C. No Consulatberetninger for Archangel. Transport S. R. 597,065. Fra andre Steder var Importen som almindelig forholdsmæssig ubetydelig og indskrænkede sig hovedsagelig til Salt, Petroleum og diverse Kolonialvarer, Alt til Værdi - 336,591. Den samlede Import i A.aret i hvoraf fra norsk Finmarken i russiske Kystfartoier ,354. De anførte Talstørrelser tor dog neppe ansees anderledes end approximativt rigtige. De modtagne Opgaver have saaledes ikke været fuldstændige og vel heller ikke noiagtige. Der skal saaledes efter Opgaverne fra Norge været indført forskjellige Sorter Ferskvandsfisk, der formentlig er indkjobt i russisk Finmarken, hvor vel ogsaa kan antages at være indsmuglet adskillige af de i Norge indkjøbte Varer. Export. Til norsk Finmarken udførtes i russiske Kystfartøier fra Archangel: Kornvarer, hovedsagelig Rugmel, 484,825 Pud, Værdi S. R. 435,241 Trwmaterialier, forskjellige, ,272 Kjød og Fedevarer... 5,320 Pud, - 17,389 Tougværk 1, ,950 Huder ,600 Grøntsager, Lys, Sæbe og forskjellige andre Varer - 3,570 Fra Onega, Suma, Soroka, Kem, Kola og Mesen : Træmaterialier, forskjellige, Kornvarer, forskjellige, Kjød og Fedevarer forskjellige andre Varer. Export til norsk Finmarken i Til andre Steder udførtes fra Archangel: til Norge (udenfor Finmarken) Kornvarer (Rug) 1,6421 Tschw. S. R. 10,750. til andre Lande 375, ,711,297. altsaa Kornvarer, hovedsagelig Havre Linsæd.. Lin, Stry Trælast Tjære, Beg forskjellige andre Varer Den samlede Export i Aaret hvoraf til norsk Finmarken i russiske Kystfartøier 65,060 St. doz., Værdi S. R. 222,888 31, ,235 17, ,800 S. R. 933, ,664. S. R. 526,022. Værdi S. R. 18,913 5,364 Pud, - - 5,108 1,300 3, ,647.. S. R. 554, ,2451 Tschw., Værdi S. R. 1,722,047 79, , ,106 Pud, - 2,890, ,395 St. doz , ,618 Barrels - 748, , ,112, ,923. S. R. 8,100, ,852, ,795 I Heller ikke disse Talstørrelser kunne ansees som paalidelige. Saaledes hænder det undertiden, at russiske Kystfartoier, bestemte til norsk Finmarken, ikke udklarere fra Norge. De opførte Vareværdier ere angivne efter Toldbodens Beregning, som for enkelte Artiklers Vedkommende er baseret paa Priser, der vare gjældende for flere Aar siden. Saaledes antages Værdien af den fra Archangel skibede Trælast at være ansat omkring 200,000 S. R. for lavt. Told og andre Udgifter paa Indførselsstederne ere ikke medregnede i Vareværdierne; for Udførselsværdiernes Vedkommende ere derimod Udgifterne medregnede Ingen af de' fra Distriktet, udførte Varer ere belagte med Udførselstold. 3\n19 18 C. No. 3. Consulatberetnin.ger for Archangel. Helsingfors. Hostens Udfald 1873 i Archangels Opland med Angivelse af nærværende Indkjøbspriser i det Indre samt af de Priser, for hvilke Varene antages at kunne skibes frit ombord paa Archangels Havn: R ug. Høsten ansees under middels, Avlingen er lidet vægtig og vil neppe blive skibet uden som Mel. For Nærværende betales i det Indre S. R pr. Tschw. A, 8 Pud 20 g, og skulde Udskibningsprisen derefter blive S. R f. omb. For Rugmel forlanges i det Indre særdeles hoie Priser, Kop. pr. Pud. Hoist ubetydelig Omsætning skeet til Dato til 90 Kop. Aarsproduktionen tilligemed ældre Beholdninger ansees dog tilstrækkelig for Behovet, men antages ikke at ville blive forste Sort Mel. 90 Kop. Indkjobspris vil bringe Udskibningsprisen op til 97 Kop. pr. Pud. f. omb. Havre. Avlingen var rig, men tildels mindre vægtig. Varen kjøbes for Nærværende i det Indre for S. R pr. Tschw. 5 Pud. 25 s Vægt ; vil kunne skibes til S. R pr. Tschw. f. omb. Linsæ d. Høsten under forrige Aars og af maadelig Beskaffenhed. Linfrø betales nu med S. R til og vil kunne skibes for S. R pr. Tschw. fr. omb. L i n. Avlingen var rig paa samtlige Produktionssteder. Kvaliteten ogsaa tilfredsstillende i Vologda og Jug Distrikter. Uheldigt Veir under Indhøstningen i Vjatka forringede derimod betydelig Varens Kvalitet i dette Guvernement. For Vologda og Jug Zabrack betales S. R pr. Berkowitz. Vjatka S. R. 42 andre Sorter i Forhold og antages Skibning at kunne ske Vologda og Jug Zabrack til S. R pr.berkowitz Vjatka S. R f. omb. S try (Tow. codilla). Kvaliteten ansees for god. Betales med S. R. 38 pr. Berkowitz for No. 1, N. 2 antages at kunne skibes for S. R pr. Berkowitz f. omb. Tj ær e. Forsyningen antages at blive bety delig. Pris endnu ikke etableret, men antages ikke at blive under S. R pr. Barrel, efter hvilket Udskibningsprisen skulde blive S. R f. omb. B e g. Indtil Dato ingen.efterspogsel og ingen Handel skeet i denne Vare. Indehavere skulle forlange 90 Kop. pr. Pud, hvilket vil bringe Udskibningsprisen op til 981- Kop. pr. Pud f. omb. Matt er lijobes for S. R pr, Mille, og vil saaledes Udskibningsprisen blive S. R f. omb. Tr æ last. Den nye Forsyning af Tommer antages at ville gaa op til 400,000 Styk Alen lange, " Diameter. Betydelige Salg til Udlandet er allerede skeet til følgende Priser: for iste Sort Planker 12 k 13 sh. pr. Petersb. 2den Std. 3die J frit ombord. Onegas Export antages iaar at blive meget betydeligere end i Helsingfors. Finlands Consulatdistrikt besøgtes i Aaret 1873 af 386 norske Fartoier dr. 64,385 C.-L., hvilket i Sammenligning med Aar 1872, da der ankom 356 Fartøier dr. 55,404 C.-L., udviser en Forøgelse i den norske Skibsfart paa dette Distrikt af 30 Fartøier og 8,981 C.-L. Af svenske Fartoier ankom der 209 dr. 11,714 Ny-Læster mod 166 dr. 7,727 Ny-Læster i Fragterne for norske Partier udgjorde 5,260,545 finlim mod 3,262,512 i 1872 eller en Forøgelse af 1,998,033 finskm. Fragterne for svenske Fartoier udgjorde 1,283,538 finskm mod 960,205 finskmbr_ i Importen fra Norge med 10 norske Fartøier dr. 236 C.-L. bestod af Sild, Brisling, Fisk og Fiskelevertran. Exporten til Norge med 6 norske Fartøier dr. 300 C.-L. bestod af Planker, Bord, Tjære og Rug. Importen fra Sverige med 80 svenske Fartoier dr. 2,897-i- Ny-Leester bestod af Jern Jernmalm, Kalk, Slibestene, Vinduesglas, Bomuld, Bomolie, Petroleum, Sild, Stykgods, Sirup, Sukker og Kaffe. Exporten til Sverige med 78 svenske Fartoier dr. 2,900 Ny- Læster bestod af Trævarer, Tjære, Beg, Potaske, Smør, Rug, Havre, Heste og levende Kreaturer, Jern, Stangjern, Kobber osv. Fra Udlandet indførtes med 43 norske Fartoier Varer, hovedsagelig bestaaende af Stykgods, Stenkul, Sukker, Kaffe, Bomuld, Petroleum, Salt, Cokes, Jern. Til Udlandet udførtes med 372 norske Fartoier væsentlig Trælast, Tjære og Rug. De forenede Rigers Skibsfart paa Distriktet er i de senere Aar tiltaget betydeligt, som det vil sees af nedenstaaende Opgave over ankomne Fartøier : Norske.I Svenske. Aar. Antal. Com. - Luester. Antal.Ny - Læster , , , , , , , , , , , , , ,714\n20 C. No Consulatberetninger for Helsingfors. st. Petersburg. Fragterne fra Distriktets Havne have i Aarets Lob været folgende, beregnede for 1 Petersb. Stand. à 165 Kubikfod engelsk Maal : Vaaren. Sommeren. Hosten. 60 sli G d til 75 sh. 35 fl. m. 15 pet. Til West Hartlepool. 47 sh. 6 d - Grimsby & Hull London Bristol & Gloucester Amsterdam 32 fi. m. 15 pet. Antwerpen 80 fres. fl - Malaga. 110 fres. - Bordeaux frcs. m. 5 pct. 115 fres. m. 5 pet. 70 sh fi, m. 15 pet fres. m. 5 pet fres. Marseille fres. 120 fres. - Livorno Lübeck, Kiel, Stettin.. 45 R If, m. 5 pet RIT m. 5 pet. 45 RIT m. 5 pct. Fragterne, som allerede i 1872 vare meget gode, ere saaledes i 1873 stegne til en uhørt Høide. Den samlede Værdi af Finlands Indførsel fra og Udførsel til de forenede Riger udgjorde respektive 9,076,333 og 4,401,738 finskm. For norsk Regning er der i Distriktet indkjøbt 8 Fartier dr. 1,592 C.-L. Et nyt Fyr af 4de Klasse er opført paa Sabbskär i Nærheden al Rälso ved Indlobet til Bjørneborgs Havn og er nu fuldstendig færdigt til at tendes. Høsten er i Almindelighed faldt godt ud. Det finske Jordbrug gaar raskt fremad, saa at Produkterne i de senere Aar have været gode og ere blevne godt betalte. Siden Jernbanen til St. Petersburg blev færdig, opsluger denne.stad alt det Bedste af vort Lands Frembringelser og betaler dem godt. -Trælasthandlerne, som have en uhørt Afsætning paa sine Varer, saavelsom Jordbrugerne have allerede bragt betydelige Kapitaler ind i Lan-: det, hvorved en vis Velstand har spredt sig til alle Klasser i Samfundet med Undtagelse af dem, der have faste Lønninger, hvorfor ogsaa disse erholde Dyrtidstillæg. Paa Grund af denne saa hurtig opstaaede Velstandl have Priserne paa alle Livsfornødenheder naaet en uhørt Høide, de ere lige til 30 à 40 pet. hoiere end for 12 à 14 Aar tilbage; ligeledes er Husleien steget med 30, 40 à 50 pet. og derover, aldeles som i Stockholm. Sundhedstilstanden i Aarets Lob har i Almindelighed været god, naar undtages, at Børnekopper, dog af en mild Art, grasserede i nogle Trakter. Af Kreatursygdomme viste den sibiriske Pest sig en Tid af Aaret ved den russiske Grændse. Andre Kreatursygdomme have vist sig paa flere Steder, men i Almindelighed kun i enkelte Tilfælde, takket være vor Regjerings kloge og forstandige Anordninger, og mod Aarets Slutning vare vi aldeles fri for dem. Hvad Udsigterne for indeværende Aars Udskibning angaar, saa er der al Grund til at forudsætte, at den vil blive meget omfattende, navnlig for Trælastens Vedkommende ; thi foruden de Dampsage, soin tidligere fandtes, ere saadanne opførte paa flere Steder, og der arbeides uophørlig paa dem. Vistnok var Veirliget i forrige Vinter, da der faldt hoist ubetydelig Sne, ikke fordelagtigt for den store Masse Trælast, som skulde transporteres ned til Kysten; men man har Na den anden Side ikke skyet nogen Bekostning for at iværksætte Transporten. Man kan med Sikkerhed antage, at Udskibningen vil blive hoist betydelig, og at Fragterne ville holde sig,.om ikke stige, hvad der ikke er utroligt. Det turde være vel værd at fæste Skibsredernes Opmærksomhed paa disse Omstændigheder, for at de kunne vedblive med Fragtfarten herpaa. Andre Nationërs Fartoier hente sine Varer ber langt mere end før, og Antallet af tydske, hollandske og andre Nationers Fartøjer er tiltaget betydelig paa disse Farvande. Skibsførerne gjøre vel i at have fuld Besætning, naar de. ankomme hertil, thi det er vanskeligt at faa Folk, og en Matros fordrer en Hyre af Mark om Maaneden. Veirliget har i den forløbne Vinter været aldeles sydlandsk, og der er kun faldet ganske ubetydelig Sne. St. Petersburg. Af norske Fartøjer ankom i 1873: Til St. Petersburg & Cronstadt 269, dr. 31,3581 C.-L. - Narva 56, - 5,825 - Reval... 38, - 4,058 Baltischport Tilsammen i Distriktet 363, dr. 41,244 C.-L. Af svenske Fartøjer ankom i 1873: Til St. Petersburg & Cronstadt. 217, dr. 14,7381- N.-L. - Narva - Reval - Baltischport 6, i 4, Tilsammen i Distriktet 227, dr. 15,7341 N.-L. eller 7 norske Fartoier mindre og 69 svenske mere end det foregaaende Aar. Læsteantallet viser imod Aar 1872 en Forøgelse af 4,315 norske C.-L. og 7,285 svenske N.-L. Tvende Fartøjer af 369 C.-L.s Drægtighed er indkjøbt her for norsk Regning og betalt med ca. 23,600 S. R. De af norske Fartoier i 1873 optjente Bruttofragter, der imidlertid ikke kan angives noiagtig for de Fartøiers Vedkom- 3*\n016, 1lltion O UDDRAG AF CONSULATBERETNINGER DEPARTIMENTET FOR DET INDRE, I AARET 1874. C. No. 3 a. CHRISTIAN IA. UDGIVEN 1875.\nC. No. 3 a. UDDRAG AF CONSULATBERETNINGER VEDKOMMENDE 016, 1lltion O I AARET 1874. UDGIVEN DEPARTIMENTET FOR DET INDRE, CHRISTIAN IA. TRYKT I DET STEENSKE BOGTItYKKERI. 1875. C. No. 3. Consulatberetninger\nNUM 1111111E1 06 MISHIT\nC. _No. 3 a. UDDRAG AF CONSULATBERETNINGER VEDKOMMENDE NUM 1111111E1 06 MISHIT I AARET 1872, UDGIVEN AF DEPARTEMENTET FOR BET INDRE. CHRISTIANIA..c.i-tYKT I DET STEENSKE BOGTRYKKERI. 1873. - C. No. 3.\nUDDRAG AF CONSULATBERETNINGER\nC. No. 3 a. UDDRAG AF CONSULATBERETNINGER VEDKOMMENDE 1 0 HIER Ok silbselif I AARET 1876. UD GIVNE AF DET STATISTISKE CENTRAL :UREAU. CHRISTIANIA. TRYIKT I DET STEENSKE BOGTRYKKERI. 1877. De af det statistiske\nRegnskabsbog over Udbetalingen; Én Fjerdepart i Skonnertbriggen J. M. Nielsen af Thurø.\nRegnskabsbog over Udbetalingen; Én Fjerdepart i Skonnertbriggen J. M. Nielsen af Thurø. 1878 Udgift Kroner Ører Juni 22 Betalt til Skibsbygmester J. R. Andersen i Svendborg 2500,00 Juli31 Betalt til Skibsreder\nAMTERNES ØKONOMISKE TILSTAND\nNORGES OFFICIELLE STATISTIK. Tredie Række No. 102. BERETNINGER OM AMTERNES ØKONOMISKE TILSTAND FEMAARET 1881-1885. (Rapports sur l'état économique des préfectures pendant la période 1881-1885.) UDGIVNE


S&229; ka&180; I l&230;re det – Bedste Bøger Bestsellere\nS&229; ka&180; I l&230;re det\nSå ka´ I lære det hent (læs online) bog (PDF.EPUB.TXT.FB2.IOSEPUB.ISILO3.MP3) – hent lydbog\nI et hvert forhold, hvor nogen mener at kunne definere for andre, hvad de skal lære og hvorfor, er der etik på spil. Enhver tid og ethvert samfund må derfor spørge sig selv, hvorfor det sender sine børn i skole, og hvad der skal komme ud af det.\nBogen kommer ikke med løsningen på den — perfekte skole, men peger både på Cheap Oakleys de grundlæggende etiske problemstillinger,der til enhver tid gør sig gældende, når ´nogen´ gennem magt forsøger at definere for andre, hvad de skal vide/ kunne, og i hvilken retning de skal udvikle sig, samt på en række Fake Oakleys af de aktuelle etiske problemstillinger i forbindelse med, at folkeskolen nu igen er til debat: Er dannelsesbegrebet idag udskiftet med et kompetencebegreb – og hvad betyder det for vores livs- og samfundsforståelse?\nSå ka´ I lære det.pdf\nSå ka´ I lære det.epub\nSå ka´ I lære det.txt\nSå ka´ I lære det.fb2\nSå ka´ I lære det.ios.epub\nSå ka´ I lære det.isilo3\nSå ka´ I lære det.mp3\nSå ka´ I lære det.PDF – (KR 0.00);\nSå ka´ I lære det.FB2 – (KR 0.00);\nSå ka´ I lære det.EPUB – (KR 0.00);\nSå ka´ I lære det.isilo3 – (KR 0.00);\nSå ka´ I lære det.TXT – (KR 0.00);\nSå ka´ I lære det.ios.epub – (KR 0.00);\nSå ka´ I lære det.MP3 – (KR 0.00).\nDownloade Bogen Så ka´ I lære det Gratis\nBogen af John Rydahl\nHent Så ray ban outlet ka´ I lære det pdf e-bog;\nSå ka´ I lære det Hent pdf;\nHent e-bog Så ka´ I lære det;\nBog pdf Så ka´ I lære det;\nSå ka´ I lære det Hent e-bogen;\nHent Så ka´ I lære det txt e-bog;\nHent e-bogen På danskSå ka´ I lære det;\nHent pdf e-bogen På dansk Så ka´ I lære det;\nHent ePUB e-bog Så ka´ I lære det;\nSå ka´ I lære det Hent MOBI e-bog;\nHent ePUB Bog Så ka´ I lære det;\nHent isilo3 Bog Så ka´ I lære det;\nSå ka´ I lære det ePUB e-bog;\nisilo3 e-bog Så ka´ I lære det;\nHent mobi e-bog Så ka´ I lære det;\nLæs online Så ka´ I lære det;\nHent Så ka´ I lære det doc e-bog;\nLæs online e-bog Så ka´ I lære det;\nSå ka´ I lære det Læs online Bog;\nSå ka´ I lære det Læs online cheap oakleys e-bog På dansk;\nLæs online En Çok Satan Bog Så ka´ I lære det;\n<br Cheap Football Jerseys />\nLæs online Bog På danskSå ka´ I lære det;\nHent Så ka´ I lære det fb2 e-bog;\nSå ka´ I lære det af John Rydahl;\nJohn Rydahl pdf;\nSå ka´ I lære det af John Rydahl txt;\nSå ka´ I lære det af John Rydahl epub;\nSå ka´ I lære det af John Rydahl fb2;\nSå ka´ I lære det af John Rydahl ios.epub;\nSå ka´ I lære det af John Rydahl mp3;\nSå ka´ I lære det af John Rydahl Læs online;\nJohn Rydahl Læs online e-bog;\nJohn Rydahl Læs online Bog;\nSå ka´ I lære det læses Bog;\nHent Så ka´ I lære det læses Bog;\nSå ka´ I lære det læses online bog mp3;\nSå ka´ I lære det læses online bog\nNext Post:Grunnbok i Norges historie


Armring American i 14 karat alm. guld | Min Guldsmed\nArmring American i 14 karat alm. guld\nLevering: 1-5 dage / Produktkode: 003-American armring 585\nDienne smukke armring er udført i 14 karat alm. guld, men fås desuden i 8 karat alm. guld. Armringene kan fås i 3 forskellige bredder 4 mm - 5 mm - 6 mm. Armringene er... Læs mere\n-- Vælg venligst --55 mm 60 mm +385,00 dkk65 mm +635,00 dkk\n-- Vælg venligst --55 mm +660,00 dkk60 mm +1.125,00 dkk65 mm +1.320,00 dkk\n-- Vælg venligst --55 mm +2.005,00 dkk60 mm +2.345,00 dkk65 mm +2.620,00 dkk\nDienne smukke armring er udført i 14 karat alm. guld, men fås desuden i 8 karat alm. guld.\nArmringene kan fås i 3 forskellige bredder 4 mm - 5 mm - 6 mm. Armringene er hule, med en er blankpoleret overfladen. Der er monteret en sikkerheds 8-tal lås. Armringen kan åbnes, så den er let at få af og på håndledet og fås i størrelserne 55 mm - 60 mm - 65 mm i diameter.


C. Shana Greger | LibraryThing på dansk\nForfatter af Cry of the Benu Bird: An Egyptian Creation Story\n43 4 278,972 (3.6) 0 0\nVærker af C. Shana Greger\nCry of the Benu Bird: An Egyptian Creation Story 26 eksemplarer, 2 anmeldelser\nThe Fifth and Final Sun: An Ancient Aztec Myth of the Sun's Origin 17 eksemplarer, 2 anmeldelser\nsephibitchwitch (2), giftsoftrees (2), hailelib (2), wilsonueno (1), catalina7 (1), davi (1), eyelevelbooks (1), Swallowtail (1), agenbiteofinwit (1), jenvid (1), SSPP (1), mudroom (1), BahayPag-Asa (1), Bristlecone2000 (1), VZermeno (1) — mere\neyelevelbooks (1), VZermeno (1), Bristlecone2000 (1), agenbiteofinwit (1), Swallowtail (1), mansku11 (1), BahayPag-Asa (1), UUCWLibrary (1), OST-Middle-School (1)\n10B (1) 2000s (1) 2006 (2) 3C (1) 3rd-5th (1) Afrika (1) Ancient Egypt (1) ancient Greece and Egypt (1) dyr (2) Aztecs (5) børn (3) children's (2) Children's Collection (1) creation (1) cultural diversity (1) Ægypten (3) Egyptology (1) Fantasy (1) skønlitteratur (2) folklore (4) folktale (2) JrEl 3a (1) Kids (Picture Books) (2) legend (1) library (1) Lifespan Library (1) Mexico (1) myth (3) mytologi (5) myths and legends (1) Native American (1) No AR (1) North Africa (1) billedbog (3) Picture Storybook (1) read (1) read aloud (1) religion (1) school library (1) stories (1)\nGreger, Carol Shana\nMassachusetts College of Art (BFA ∙ 1980 ∙ Boston)\nC. Shana Greger er for indeværende opfattet som navnet på "én bestemt forfatter". Hvis et eller flere værker er af en anden forfatter, så fortsæt og opsplit forfatteren.\nC. Shana Greger omfatter præcist et 1 navn.\nOm | Kontakt | LibraryThing.com | Brugerbetingelser/Håndtering af brugeroplysninger | Hjælp/FAQs | Blog | Butik | APIs | TinyCat | Efterladte biblioteker | Tidlige Anmeldere | Almen Viden | 151,481,296 bøger! | Topbjælke: Altid synlig