Skat.dk: Grænseoverskridende fusion - danske filialer - underskudsbegrænsning\n30 May 2016 12:02\n27 May 2016 13:17\nGrænseoverskridende fusion - filialer - underskudsbegrænsning\nSkatterådet kunne bekræfte, at en skattefri fusion efter fusionsskattelovens § 15, stk. 3, mellem et britisk selskab og et irsk selskab ikke udløste dansk beskatning i det britiske selskabs danske filial. Skatterådet kunne ligeledes bekræfte, at den skattefri fusion hverken ville udløse dansk beskatning i det ophørende britiske selskab eller i det fortsættende irske selskab. Endelig kunne Skatterådet bekræfte, at skattemæssige fremførselsberettigede underskud pr. 31. december 2015 i det britiske selskabs danske filial ville fortabes som følge af fusionen.\nFusionsskatteloven § 15, stk. 3\nSelskabsskatteloven § 7\nSelskabsskatteloven § 31, stk. 1 og 2\nDen juridiske vejledning 2016-1, afsnit C.D.5.2.3.1.\nDen juridiske vejledning 2016-1, afsnit C.D.5.2.4.1.\nDen juridiske vejledning 2016-1, afsnit C.D.5.2.7.3.\nDen juridiske vejledning 2016-1, afsnit C.D.5.4.3.\nKan Skatterådet bekræfte, at en skattefri fusion efter fusionsskattelovens § 15, stk. 3, mellem X International Limited, UK og X Europe Plc, Irland ikke udløser dansk beskatning i den danske filial af X International Limited, UK?\nKan Skatterådet bekræfte, at den skattefri fusion efter fusionsskattelovens § 15, stk. 3, mellem X International Limited, UK og X Europe Plc, Irland ikke udløser dansk beskatning hos X International Limited, UK (indskydende selskab) og X Europe Plc (modtagende selskab)?\nKan Skatterådet bekræfte, at skattemæssige fremførselsberettigede underskud pr. 31. december 2015 i den danske filial af X International Limited, UK fortabes som følge af fusionen?\nSpørgers repræsentant oplyser:\n"X International Limited har gennem en årrække drevet bankvirksomhed i Danmark gennem en dansk registreret filial.\nX International Limited (XIL) er et selskab, der er indregistreret og skattemæssigt hjemmehørende i England. XIL driver bankvirksomhed i England samt i en række europæiske lande, hvor selskabet har registreret lokale bankfilialer. Således har selskabet ud over den danske filial registreret filialer i Østrig, Belgien, Finland, Frankrig, Grækenland, Irland, Italien, Luxemburg, Holland, Norge, Portugal, Spanien og Sverige. Herudover har XIL to servicefilialer beliggende i Ungarn og Polen.\nXIL har modtaget licens til at drive bankvirksomhed fra "Prudential Regulatory Authority" og er undergivet det engelske finanstilsyn "Financial Conduct Authority".\nVirksomheden, der drives i den danske filial, består primært af at stille bankkonti til rådighed for internationale selskaber, der driver virksomhed i en lang række lande, herunder Danmark. Filialen har i dag ingen bankaktiviteter rettet mod forbrugermarkedet, da filialens "consumer" forretning blev afviklet for flere år siden.\nSpørger ønsker at gennemføre en fusion mellem XIL og X Europe Plc (XEP) med sidstnævnte selskab som det fortsættende selskab.\nXEP er et selskab, der er indregistreret og skattemæssigt hjemmehørende i Irland. Selskabet driver nogenlunde tilsvarende bankvirksomhed som XIL i Irland samt i en række europæiske lande, hvor XEP har registreret lokale bankfilialer. Således har selskabet filialer i Bulgarien, Tjekkiet, Polen, Ungarn, Rumænien og Slovakiet. XEP har licens til at drive bankvirksomhed fra "Central Bank of Ireland" og er undergivet tilsyn herfra.\nDen eksisterende koncernstruktur er illustreret nedenfor med udgangspunkt i Danmark.\nXEP vil som følge af den påtænkte fusion registrere en dansk filial, der skal videreføre de danske aktiviteter, når fusionen er gennemført.\nØnsket om at fusionere XIL og XEP skyldes en række kommercielle og regulative forhold, navnlig et ønske om at:\nSimplificere koncernens juridiske struktur ved at reducere antallet af juridiske enheder, der driver indlånsvirksomhed\nØge effektiviteten ved alene at have 1 juridisk enhed i Europa med banklicens til at drive bankvirksomheden over for Xs mere end 25.000 selskabskunder\nSkabe en finansiel stærk enhed\nReducere kompleksiteten i relation til overholdelse af bankregulativerne, herunder medvirke til at smidiggøre den finansielle rapportering ved at have én europæisk "passported" bank (en bank, der driver forretning i et andet (EU) land på baggrund af tilladelse/banklicens i sit hjemland),\nMedvirke til at skabe en bedre udnyttelse af kapital og likviditet i relation til de lovgivningsmæssige krav, som gælder i relation til virksomhedens omfang og risiko, samt\nForbedre kapitaludnyttelsen i den globale X-koncern for at sikre vækst i koncernens kerneaktiviteter.\nFusionen påtænkes gennemført således:\nXEP etablerer en filial i UK og øvrige europæiske lande (herunder Danmark), hvor XEP ikke i forvejen har en filial. Ansøgning om godkendelse til etablering af de nye filialer er bevilliget af den irske centralbank, og der vil ske lokal registrering.\nFusionen gennemføres med virkning pr. 1. januar 2016, hvorefter samtlige aktiver og passiver, herunder medarbejdere, i den danske filial af XIL overføres til den danske filial af XEP. Fusionen gennemføres i overensstemmelse med the Irish Implementation of the EU Cross Border Directive 2005/56/EC.\nXIL, herunder den danske filial, ophører uden at blive likvideret som følge af fusionen.\nFusionen gennemføres mod vederlag i aktier (x mia. USD) og med en kontant udligningssum (x mia. USD).\nDen kontante udligningssum vil udgøre ca. 90% af det samlede vederlag, mens de resterende 10% vil være vederlag i aktier i XEP med vederlæggelse til X Holding Bahamas Limited, der er et selskab hjemmehørende på Bahamas.\nX Holding Bahamas Limited vil herefter være aktionær i XEP. Umiddelbart efter fusionen overdrager X Holding Bahamas Limited de modtagne aktier i XEP til X Holdings Ireland Limited.\nEfter fusionen kan ejerstrukturen illustreres således:\nXIL og XEP er efter det oplyste begge omfatte af begrebet "selskab i medlemsstat" i henhold til artikel 3 i fusionsdirektivet (direktiv 90/434/EØF).\nDet oplyst, at koncernen anvender kalenderåret som regnskabsår.\nRepræsentanten har yderligere oplyst, at den danske filial af XEP efterfølgende er blevet stiftet med startdato den x. september 2015, hvilket bekræftes af registreringer hos Erhvervsstyrelsen. Hos SKAT er filialen registreret med et første indkomstår, der løber fra 1. januar til 31. december, og er derfor registreret som stiftet pr. 1. januar 2015.\nRepræsentanten har bekræftet, at filialen af XEP vil indgå i en sambeskatning med filialen af XIL i 2015 med en '0-indkomst', idet der ikke har været aktivitet i 2015 i filialen af XEP.\n"Der er efter vores opfattelse tale om en fusion omfattet af fusionsskattelovens § 15, stk. 3, således at fusionen af XIL (ophørende selskab) og XEP (fortsættende selskab) ikke udløser dansk ophørsbeskatning af de aktiver og passiver, der overføres fra den danske filial af XIL til den danske filial af XEP.\nEndvidere er det vores opfattelse, at fusionen ikke udløser dansk beskatning på aktionærniveau hos XIL og XEP.\nVi har herved lagt vægt på, at:\nFusionen sker pr. 1. januar 2016, der er den første dag i regnskabsåret for XEP, jf. at selskabet har kalenderåret som regnskabsår.\nFusionen sker mod vederlag i aktier. Den danske fusionsskattelov stiller ikke krav om, hvor stor en del af vederlæggelsen, der skal sker i aktier, når blot der udstedes mindst en aktie.\nVederlæggelsen i form af 10% aktier og 90% kontant udligningssum sker til markedsværdien af XIL pr. 30. september 2015, og vederlaget er fastsat af en uafhængig vurderingsmand. I det omfang markedsværdien af XIL pr. 31. december 2015 afviger fra den fastsatte værdi pr. 30. september 2015, vil der ske en efterfølgende kontant justering af den kontante udligningssum og aktier.\nDen fortsættende filial (af XEP) succederer under dansk beskatning i de skattemæssige værdier, anskaffelsessummer og tidspunkter for de aktiver m.v., der overdrages fra den danske filial af XIL.\nDanmark har ikke adgang til at beskatte aktionærerne i XIL i forbindelse med fusionen. Tilsvarende gælder, såfremt X Holding Bahamas Limited afstår aktierne i XIL.\nFusionen gennemføres ud fra kommercielle hensyn, og fusionen gennemføres ikke med henblik på skatte om- eller -undgåelse.\nEfter det oplyste er:\nFusionen i England skattemæssig neutral for så vist angår aktiver m.v., der er undergivet engelsk beskatning. Aktiver m.v., der kan henføres til de udenlandske filialer, og som overdrages til XEP, anses efter engelske skatteregler for en skattepligtig overdragelse.\nFusionen i Irland skattemæssig neutral, og samtlige aktiver og passiver anses for anskaffet til markedsværdien på overdragelsestidspunktet. XEP vil dog søge tilladelse til at behandle "trading assets" som anskaffet til skattemæssig nedskreven værdi (efter danske regler).\nDe skattemæssige fremførselsberettigede uudnyttede underskud i den danske filial vil efter vores opfattelse fortabes ved fusionen, da der er tale om særunderskud, der er opstået uden for sambeskatning mellem de to filialer eller mellem XIL og XEP.\nDet er således sammenfattende vores opfattelse, at samtlige spørgsmål skal besvares med et 'Ja'. "\nDet ønskes bekræftet, at en skattefri fusion efter fusionsskattelovens § 15, stk. 3, mellem X International Limited, UK og X Europe Plc, Irland ikke udløser dansk beskatning i den danske filial af X International Limited, UK.\nFusionsskattelovens § 15, stk. 1 og 3\nDen juridiske vejledning 2016-1, afsnit C.D.5.4.3. - Fusion af udenlandske EU/EØS-selskaber - FUL § 15, stk. 3 og stk. 5\n"FUL § 15, stk. 3 handler om de skattemæssige konsekvenser af en fusion mellem to EU-selskaber. Bortset fra eventuelle danske aktionærer har fusionen kun skatteretlig betydning, hvis det indskydende selskab har et fast driftssted eller en fast ejendom i Danmark.\nEfter fusionen vil det modtagende selskab få et fast driftssted i Danmark. Det modtagende selskab succederer i anskaffelsestidspunkt, anskaffelsessum og hensigt vedrørende de aktiver og passiver, der både før og efter fusionen er omfattet af dansk beskatningsret. Se FUL § 15, stk. 3, 2. pkt.\nEr der aktiver, der udgår af dansk beskatningsret i forbindelse med fusionen, skal avance/tab på disse aktiver medregnes ved opgørelse af den skattepligtige indkomst for det indskydende selskabs sidste indkomstår. Se FUL § 15, stk. 3, sidste pkt. og SEL § 7.\nDen juridiske vejledning 2016-1, afsnit C.D.5.2.3.1 - Fusionsvederlaget\n"Hvordan erlægges fusionsvederlaget\nDet er en betingelse, at der ydes vederlag til selskabsdeltagerne i det indskydende selskab i form af aktier eller anparter i det modtagende selskab. Dette er nødvendigt af hensyn til den skattemæssige succession på deltagersiden. Se FUL § 11, stk. 1. og afsnit C.D.1.2.10. Det fremgår ligeledes udtrykkeligt af fusionsskattedirektivet. (...)\nDer er imidlertid kun krav om, at mindst én af selskabsdeltagerne i det indskydende selskab vederlægges med mindst én aktie i det modtagende selskab. (...)\nDet er en betingelse for at anvende reglerne i fusionsskatteloven, at selskabsdeltagerne i det indskydende selskab alene vederlægges med aktier eller anparter i det modtagende selskab og eventuelt en kontant udligningssum. Se FUL § 2, stk. 1. (...)\nDer gælder ingen grænser for størrelsen af en eventuel kontant udligningssum. (...) Det er dog en ufravigelig betingelse, at der rent faktisk ydes vederlag til selskabsdeltagerne i form af mindst én aktie eller anpart i det modtagende selskab. (...)\nDet antages i administrativ praksis, at en skattefri fusion, spaltning, tilførsel af aktiver eller aktieombytning efter reglen i ABL § 36, ikke må medføre en formueforskydning mellem selskabsdeltagerne. Ombytningsforholdet skal derfor fastsættes ud fra de fusionerede selskabers handelsværdier på tidspunktet for den skattemæssige fusionsdato. Se FUL § 5, stk. 1. Sker dette ikke, medfører administrativ praksis, at der udløses skattemæssige virkninger i form af beskatning af selskabsdeltagerne ud fra udlodnings- eller gavebetragtninger. Endvidere har det den meget væsentlige konsekvens, at fusionen ikke anses for at være omfattet af fusionsskatteloven. Kravet om, at ombytningsforholdet skal svare til handelsværdien, fraviges dog, hvis fravigelsen ikke medfører, at der opnås utilsigtede skattemæssige fordele. (...)\nOmbytningsforholdet i skattefrie fusioner er ikke direkte reguleret i fusionsskatteloven, men er nævnt i forarbejderne til L 110 2006-07, bilag 23, hvori Skatteministeriet udtaler følgende: “Der er ikke tilsigtet ændringer i de gældende regler og praksis om ombytningsforholdet - heller ikke for så vidt angår skattefri fusion. Udgangspunktet er således, at ombytningsforholdet skal fastsættes til handelsværdi, for at den pågældende fusion kan anses for at være omfattet af fusionsskatteloven.\nSagen drejede sig om en fusion mellem 2 søsterselskaber. Skattemyndighederne fandt ikke, at fusionen var omfattet af fusionsskattelovens regler, idet værdien af de anparter i det modtagende selskab, som selskabsdeltagerne i det indskydende selskab modtog som vederlag, var lavere end værdien af anparterne i det indskydende selskab. Landsskatteretten var enig i, at fusionen var gennemført med et urigtigt ombytningsforhold. I den forbindelse udtalte Landskatteretten, at “en fortolkning ..., hvorefter handelsværdien i relation til ombytningsforholdet anses at være uden betydning, kan ikke anses at være i overensstemmelse med successionsprincippet ved skattefri fusion". Landsskatteretten godkendte imidlertid fusionen som skattefri ud fra en samlet vurdering, idet forholdet i den konkrete sag ikke medførte nogen formueforskydning mellem selskabsdeltagerne."\nDen juridiske vejledning 2016-1, afsnit C.D.5.2.4.1 - Fusionsdatoen - Hovedreglen\n"Fusionsdatoen er det tidspunkt, hvor det indskydende selskabs rettigheder og forpligtelser regnskabsmæssigt overgår til det modtagende selskab. Dette tidspunkt vil typisk ligge forud for det tidspunkt, hvor fusionen vedtages. Fusioneres et selskab ind i et eksisterende modtagende selskab, skal fusionsdatoen være sammenfaldende med skæringsdatoen for det modtagende selskabs årsregnskab. Se dog nedenfor om undtagelser til denne regel, hvis transaktionen involverer udenlandske selskaber. (...)\nDer findes ingen særlige regler om fusionsdato for et udenlandsk selskabs faste driftssted i Danmark. Dette medfører imidlertid ikke, at fusionsdatoen kan fastsættes frit. Fusionsdatoen kan for det første være påvirket af, om der sker ind- eller udtræden af sambeskatning, således at det faste driftssted skal foretage en delårsopgørelse efter SEL § 31, stk. 5, henholdsvis fastsættes en særlig fusionsdato efter FUL § 5, stk. 3. Selskabsretligt findes der ingen regler om fusion eller stiftelse med tilbagevirkende kraft for et fast driftssted i Danmark. I henhold til selskabslovens § 349, stk. 2 kan et fast driftssted/filial i Danmark imidlertid ikke påbegynde sin virksomhed, før registrering eller anmeldelse er sket. Endvidere gælder det selskabsretligt for fusioner der involverer fortsættende udenlandske selskaber, at det er selskabslovgivningen for det fortsættende udenlandske selskab der afgør, hvornår fusionens retsvirkninger indtræder. (...) Fusionsdatoen for det faste driftssted i Danmark skal naturligvis fastsættes under hensyntagen til foranstående."\nSagen vedrørte et svensk selskab, der ønskede at fusionere med et belgisk selskab. Det svenske selskab havde en filial i Danmark. Begge de fusionerede selskaber var omfattet af begrebet selskab i en medlemsstat i artikel 3 i direktiv 90/434/EØF. I FUL § 15, stk. 3 er det fastsat, at § 8, stk. 1-4 alene finder anvendelse på de af det indskydende selskabs aktiver og passiver mv., der som følge af fusionen er knyttet til det modtagende selskabs faste driftssted eller faste ejendom her i landet. Fortjeneste og tab på andre aktiver og passiver beskattes efter reglerne i SEL § 7. Det indskydende selskabs filial, filial af Selskab D (Sverige), forblev uændret efter fusionen i Danmark, hvorfor de overførte aktiver og passiver fortsat skulle anses for at udgøre et fast driftssted her i landet. Skatteministeriet meddelte forbehold om, at en skattefri fusion alene omfatter de aktiver og passiver, der som følge af fusionen knyttes til det modtagende selskabs faste driftssted eller faste ejendom her i landet. For øvrige aktiver og passiver skal der ske beskatning i henhold til SEL § 7. I det omfang der derfor i forbindelse med fusionen var goodwill mv., der udgik af dansk beskatning, skulle der ske beskatning.\nDet ønskes bekræftet, at fusionen mellem XIL (ophørende selskab) og XEP (fortsættende selskab) vil være omfattet af fusionsskattelovens § 15, stk. 3, og derfor ikke udløser dansk ophørsbeskatning af de aktiver og passiver, der overføres fra den danske filial af XIL til den danske filial af XEP.\nVed fusion mellem udenlandske selskaber, har selskaberne adgang til beskatning efter reglerne i fusionsskatteloven, jf. fusionsskattelovens § 15, stk. 1. Efter fusionsskatteloven § 15, stk. 3, er der adgang til skattefri fusion efter fusionsskattelovens kapitel 1, når to selskaber omfattet af begrebet “selskab i en medlemsstat i artikel 3 i direktiv 90/434/EØF" fusionerer. Det er et krav, at selskaberne ikke anses for transparente enheder.\nDet lægges i overensstemmelse med det af repræsentanten oplyste til grund, at de fusionerende selskaber, XIL og XEP, er omfattet af begrebet "selskab i en medlemsstat" i artikel 3 i direktiv 90/434/EØF, ligesom det lægges til grund, at selskaberne er indregistrerede i henholdsvis Storbritannien og Irland og ikke er transparente. Betingelsen "selskab i en medlemsstat" anses derfor for opfyldt.\nDet følger af fusionsskattelovens § 2, stk. 1, at det er en betingelse for beskatning efter fusionsskattelovens regler, at selskabsdeltagerne i det indskydende selskab alene vederlægges med aktier eller anparter i det modtagende selskab og eventuelt en kontant udligningssum. Der gælder ingen grænser for størrelsen af en eventuel kontant udligningssum, men det er en ufravigelig betingelse, at der rent faktisk ydes vederlag til selskabsdeltagerne i form af mindst én aktie eller anpart i det modtagende selskab.\nDet antages endvidere i praksis, at en skattefri fusion ikke må medføre en formueforskydning mellem selskabsdeltagerne. Ombytningsforholdet skal derfor fastsættes ud fra de fusionerede selskabers handelsværdier på tidspunktet for den skattemæssige fusionsdato.\nDet er oplyst, at fusionen gennemføres til markedsværdien af XIL opgjort af en uafhængig vurderingsmand pr. 30. september 2015. 10% af vederlaget vil bestå i aktier i XEP og 90% af vederlaget vil udgøre en kontant udligningssum. I det omfang markedsværdien af XIL pr. 31. december 2015 afviger fra den fastsatte værdi pr. 30. september 2015, vil der ske en efterfølgende kontant justering af den kontante udligningssum og aktier.\nDer gælder ikke grænser for størrelsen af en eventuel kontant udligningssum. Der stilles alene den betingelse, at der ydes vederlag til selskabsdeltagerne i form af mindst én anpart i det modtagende selskab. SKAT anser denne betingelse for opfyldt, idet aktionæren, X Holding Bahamas Limited, vederlægges i aktier i XEP.\nSKAT finder herefter, at betingelsen om vederlæggelse og ombytningsforhold, kan anses for opfyldt, jf. fusionsskattelovens § 2, stk. 1, forudsat at den beskrevne efterfølgende justering af vederlæggelsen, i det omfang den bliver aktuel, finder sted således, at ombytningsforholdet udtrykker handelsværdierne på fusionsdatoen.\nDet er endvidere en betingelse for skattefri fusion, at fusionsskattelovens § 5 om fusionsdato iagttages. Der findes ingen særlige regler om fusionsdato for et udenlandsk selskabs faste driftssted i Danmark. Dette medfører imidlertid ikke, at fusionsdatoen kan fastsættes frit. Fusionsdatoen kan for det første være påvirket af, om der sker ind- eller udtræden af sambeskatning, således at det faste driftssted skal foretage en delårsopgørelse efter SEL § 31, stk. 5, henholdsvis fastsætte en særlig fusionsdato efter FUL § 5, stk. 3.\nIfølge det oplyste er den danske filial af XEP stiftet den x. september 2015, hvorfor der er opstået koncernforbindelse mellem de to filialer i Danmark allerede i 2015, ligesom de to filialer er sambeskattede i 2015. Det er endvidere oplyst, at hele koncernen, herunder de to danske filialer, anvender kalenderåret som regnskabsår.\nFusionen vil efter det oplyste blive gennemført pr. 1. januar 2016, og fusionen medfører således ikke at der skal udarbejdes delopgørelse efter reglerne i selskabsskattelovens § 31, stk. 5, idet koncernforbindelsen allerede opstod i 2015. Der skal således ikke fastsættes en særlig fusionsdato efter fusionsskattelovens § 5, skt. 3. Det forudsættes, at fusionsdatoen 1. januar 2016 er selskabsretligt og regnskabsmæssigt mulig i relation til det britiske og irske selskab. SKAT finder herefter at fusionsskattelovens § 5 om fusionsdato er iagttaget.\nSKAT finder således, at fusionen kan gennemføres efter fusionsskattelovens § 15, stk. 3.\nAdgangen til skattefri fusion efter FUL § 15, stk. 3 medfører, at modtagende selskab succederer i anskaffelsestidspunkt, anskaffelsessum og hensigt vedrørende de aktiver og passiver, der både før og efter fusionen er omfattet af dansk beskatningsret, jf. fusionsskattelovens § 15, stk. 3, 2. pkt.\nDet er oplyst, at samtlige aktiver og passiver, herunder medarbejdere, i den danske filial af XIL overføres til den danske filial af XEP ved fusionen. SKAT lægger således til grund, at disse aktiver og passiver efter fusionen uændret vil være under dansk beskatningsret, hvorfor XEP vil succedere i anskaffelsestidspunkt, anskaffelsessum og hensigt vedrørende de overførte aktiver og passiver i henhold til fusionsskattelovens § 15, stk. 3, 2. pkt.\nDet ønskes bekræftet, at den skattefri fusion efter fusionsskattelovens § 15, stk. 3, mellem X International Limited, UK og X Europe Plc, Irland ikke udløser dansk beskatning hos X International Limited, UK (indskydende selskab) og X Europe Plc (modtagende selskab).\nSelskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra a)\nudøver et erhverv med fast driftssted her i landet, jf. dog stk. 6. (...) Skattepligten omfatter endvidere fortjeneste eller tab ved afhændelse, afståelse eller opgivelse af formuegoder, der er knyttet til en sådan virksomhed. (...).\nSe under spørgsmål 1 og nedenfor.\n"Det modtagende selskabs succession\nAdgangen til succession er stort set identisk med den adgang til succession, der gælder, når et udenlandsk selskab fusioneres ind i et dansk selskab. (...). Successionsadgangen er her dog indskrænket til aktiver og passiver, der ved fusionen knyttes til et fast driftssted eller en fast ejendom i Danmark.\nDet vil sige i de tilfælde, hvor det udenlandske indskydende selskab har aktiver mv., der er knyttet til et fast driftssted her i landet, og som ved fusionen bliver overtaget af det udenlandske modtagende selskab og knyttet til dette selskabs faste driftssted her i landet. Det faste driftssted kan være et, der opstår ved fusionen, men det kan også være et fast driftssted, som det modtagende udenlandske selskab havde i forvejen. (...).\nSuccessionen medfører, at beskatningen af de aktiver og passiver, der overgår til det modtagende udenlandske selskabs faste driftssted i Danmark, udskydes, indtil aktiverne afhændes eller driftsstedet nedlægges. Se SEL § 7 og § 7 A om ophørsbeskatning af kapitalgevinster ved afhændelse af skatterelevante aktiver. Hvis nogle af aktiverne og passiverne i det indskydende selskabs faste driftssted i Danmark udgår af den danske beskatningsret i forbindelse med fusionen, skal der ske ophørsbeskatning i relation til disse."\nIndledningsvis skal det bemærkes, at SKAT lægger til grund, at X International Limited, UK, og X Europe Plc, Ireland, er indregistrerede i henholdsvis Storbritannien og Irland, ligesom selskaberne ikke er omfattet af selskabsskattelovens § 1 på grund af ledelsens sæde i Danmark eller andre forhold.\nDet lægges således til grund, at selskaberne er begrænset skattepligtige til Danmark i henhold til selskabsskattelovens § 2, stk. 1, litra a) i kraft af at de udøver virksomhed gennem et fast driftssted i Danmark, nemlig de to danske filialer.\nDet følger af SKATs indstilling for så vidt angår spørgsmål 1, at fusionen mellem XIL og XEP skal anses for omfattet af fusionsskattelovens § 15, stk. 3, hvorfor alene fortjeneste og tab på aktiver og passiver, der udgår af dansk beskatningsret i forbindelse med fusionen, herunder goodwill mv., skal medregnes ved opgørelse af den skattepligtige indkomst for det indskydende selskabs sidste indkomstår, jf. fusionsskattelovens § 15, stk. 3, sidste pkt. og selskabsskattelovens § 7.\nSKAT lægger i overensstemmelse med det oplyste til grund, at samtlige aktiver og passiver, herunder medarbejdere, vil blive overført fra den danske filial af XIL til den danske filial af XEP og derfor forblive under dansk beskatning. Under disse forudsætninger, vil fusionen ikke udløse dansk beskatning i hverken XIL eller XEP. Derimod vil XEP succedere i anskaffelsestidspunkt, anskaffelsessum og hensigt vedrørende de overførte aktiver og passiver i henhold til fusionsskattelovens § 15, stk. 3, 2. pkt.\nDet ønskes bekræftet, at skattemæssige fremførselsberettigede underskud pr. 31. december 2015 i den danske filial af X International Limited, UK fortabes som følge af fusionen.\nStk. 6. Foreligger der ved fusionen i et af selskaberne underskud fra tidligere år, kan dette underskud uanset bestemmelsen i selskabsskattelovens § 12 ikke bringes til fradrag ved det modtagende selskabs indkomstopgørelse. Ved fusion mellem sambeskattede selskaber kan det underskud, der er opstået, mens selskaberne har været sambeskattet, bringes til fradrag. 2. pkt. gælder ikke, hvis det modtagende selskab eller faste driftssted ved en skattefri omstrukturering direkte eller indirekte har modtaget aktiver eller passiver fra selskaber, som ikke var en del af sambeskatningskredsen på det tidspunkt, da underskuddet opstod. (...)\nSelskabsskattelovens § 31, stk. 1 og 2\nKoncernforbundne selskaber og foreninger m.v. omfattet af § 1, stk. 1, nr. 1-2 b, 2 d-2 j, 3 a-5 og 5 b, § 2, stk. 1, litra a og b, eller kulbrinteskattelovens § 21, stk. 4, skal sambeskattes (national sambeskatning). Ved koncernforbundne selskaber og foreninger m.v. forstås selskaber og foreninger m.v., der på noget tidspunkt i indkomståret tilhører samme koncern, jf. § 31 C. (...)\nStk. 2. For sambeskattede selskaber opgøres en sambeskatningsindkomst, der består af summen af den skattepligtige indkomst for hvert enkelt selskab omfattet af sambeskatningen opgjort efter skattelovgivningens almindelige regler med de undtagelser, der gælder for sambeskattede selskaber. Underskud i et fast driftssted kan kun modregnes i andre selskabers indkomst, hvis reglerne i den fremmede stat, på Færøerne eller i Grønland, hvor selskabet er hjemmehørende, medfører, at underskud ikke kan medregnes ved beregningen af selskabets indkomstopgørelse i den fremmede stat, på Færøerne eller i Grønland, hvor selskabet er hjemmehørende, eller hvis der er valgt international sambeskatning efter § 31 A. (...)\nReglerne i FUL § 8, stk. 5 om den skattemæssige behandling af aktiver og passiver, som det modtagende selskab ikke har erhvervet fra det indskydende selskab, og reglerne i FUL § 8, stk. 6-8 om fremførsel af underskud og tab, anvendes også her. (...)\nDen juridiske vejledning 2016-1, afsnit C.D.5.2.7.3. - Fortabelse af underskud - FUL § 8, stk. 6\nFUL § 8, stk. 6 taler om underskud “i et af selskaberne", “det modtagende selskab" mv. Bestemmelsen må naturligt forstås således, at den også omfatter udenlandske selskabers faste driftssteder i Danmark. Faste driftssteder af udenlandske selskaber er omfattet af begrebet selskab. Det ER selskaber, selv om Danmark kun beskatter den del af det udenlandske selskabs indkomst, som henføres til det faste driftssted. Når et udenlandsk selskabs faste driftssted i Danmark derfor får tilført aktiver og/eller passiver via en skattefri omstrukturering, mister det modtagende faste driftssted retten til at fremføre driftsstedets underskud efter de regler der gælder for selskaber.\nAdgangen til at udnytte underskud efter en fusion omfatter kun underskud, der er opstået, mens selskaberne har været sambeskattet. Se FUL § 8, stk. 6, 2. pkt. Det modtagende selskab kan altså efter en fusion udnytte underskud fra både det indskydende og det modtagende selskab på samme måde, som underskuddet kunne have været udnyttet ved en uændret sambeskatning af de fusionerede selskaber. (...) Det fremgår af bemærkningerne, at: “Det foreslås, at underskud, der er opstået, mens de fusionerende selskaber har været sambeskattet, kan bringes til fradrag i det modtagende selskab." (...)."\nDen juridiske vejledning 2016-1, afsnit C.D.3.1.4.3 - Hvordan anvendes underskud under sambeskatningen\nSEL § 31, stk. 2, 2. pkt., er en værnsregel, der skal forhindre, at et udenlandsk selskab kan opnå fradrag for den danske filials mv. underskud både i Danmark og i det udenlandske selskabs hjemland. Efter bestemmelsen kan underskud i en filial mv. således kun modregnes i andre selskabers indkomst, hvis reglerne i selskabets hjemland forhindrer, at underskuddet medregnes ved beregningen af selskabets indkomstopgørelse. (...)."\nSkatterådet kunne bekræfte, at en grænseoverskridende lodret fusion mellem et svensk moderselskab, som skulle være det fortsættende selskab, dette svenske selskabs danske filial og to danske datterselskaber opfyldte betingelserne i fusionsskattelovens kapitel 1 og § 15, således at fusionen kunne gennemføres skattefrit uden tilladelse fra SKAT. Den danske filial ville bestå efter fusionen, hvorimod de to danske datterselskaber ville ophøre. Skatterådet kunne endvidere bekræfte, at sambeskatningsunderskud til fremførsel i de to danske datterselskaber kunne anvendes fremadrettet i det svenske selskabs danske filial efter fusionens gennemførelse, uagtet at der ikke i koncernen havde været valgt international sambeskatning. Derimod kunne Skatterådet ikke bekræfte, at der kunne ske fremførsel af filialens eget underskud.\nIndledningsvis bemærkes, at Den juridiske vejledning (2016-1, C.D.5.2.7.3) anfører, at fusionsskattelovens § 8, stk. 6, naturligt må forstås således, at den også omfatter udenlandske selskabers faste driftssteder i Danmark.\nIfølge det oplyste er den danske filial af XEP stiftet den x. september 2015. Der er således opstået koncernforbindelse mellem de to filialer i Danmark i den x. september 2015, fra hvilken dato de to filialer skal sambeskattes i henhold til selskabsskattelovens § 31, stk. 1. Det er oplyst, at filialen af XEP vil indgå i sambeskatningen i 2015 med en 0-indkomst, hvorfor denne filial ikke vil have underskud til fremførsel fra 2015.\nUnderskud i filialen af XIL fra perioden før den 24. september 2015 vil bortfalde som følge af fusionsskattelovens § 8, stk. 6, 1. pkt., idet sådanne underskud ikke er opstået mens filialerne var sambeskattede.\nEventuelle underskud opstået i perioden fra x. september 2015 til 31. december 2015 i filialen af XIL vil være opstået mens filialerne er sambeskattede, jf. fusionsskattelovens § 8, stk. 6, 2. pkt. Imidlertid vil også dette underskud bortfalde ved fusionen, idet det må lægges til grund, at et sådant underskud har kunnet indregnes i det britiske selskabs indkomst, hvorfor det vil være omfattet af værnsreglen i selskabsskattelovens § 31, stk. 2, 2. pkt. Det henvises til SKM2015.683.SR, hvor Skatterådet nåede frem til at underskuddet i en dansk filial måtte bortfalde i en grænseoverskridende fusion som følge af værnsreglen i selskabsskattelovens § 31, stk. 2, 2. pkt.\nPå den baggrund finder SKAT, at skattemæssige fremførselsberettigede underskud pr. 31. december 2015 i den danske filial af XIL fortabes som følge af fusionen.


Forord. Vi håber, at denne bog kan være til glæde for dig som medicinstuderende på alle dine kliniske ophold i medicin og kirurgi. - PDF\nForord. Vi håber, at denne bog kan være til glæde for dig som medicinstuderende på alle dine kliniske ophold i medicin og kirurgi.\nDownload "Forord. Vi håber, at denne bog kan være til glæde for dig som medicinstuderende på alle dine kliniske ophold i medicin og kirurgi."\n1 indhold indhold 6 Forord Kommunikation mellem lægen og patienten 8 3 Kommunikation med læger og andre sundhedsprofessionelle 34 4 Patientjournalen og journaloptagelse 42 5 Indlæggelsesnotatet 60 6 Almentilstand og almene symptomer 98 7 Øjne 4 8 Ører 26 9 Halsen, thyroidea og lymfeknuder 36 0 Hjertet 46 Lunger og luftveje 66 2 Mammae 82 3 Mave-tarm-kanalen 90 4 Nyrer, urinveje og mandlige KØnsorganer 20 5 Kvindelige kønsorganer Ekstremiteter og det perifere Karsystem Bevægeapparatet Nervesystemet HUD Kliniske procedurer Parakliniske undersøgelser Epikriser, henvisninger og diagnosekodning Den psykiatriske patient 428 register 442\n2 9 Forord Bogen, du sidder med i hånden, er første udgave af Klinikbogen. I én bog har vi forsøgt at beskrive de vigtigste kompetencer, man som medicinstuderende skal tilegne sig på de kliniske ophold. Således omhandler bogen specielt journaloptagelse og objektiv undersøgelse, men også en række guides til udførelse af de vigtigste, praktiske procedurer samt tolkning af et udvalg af parakliniske undersøgelser En stor tak til vores fantastiske redaktør Laura, Thomas og resten af FADL s Forlag, som gennem hele projektet har givet støtte, vejledning og brugbar kritik. Tak til læge Anders Prior for kritisk, faglig gennemlæsning af bogen og konstruktive input. En særlig tak skal lyde til vores ven og kollega Maria Assens for udarbejdelse af kapitlet om kvindens kønsorganer. Tak til vores familier og venner for støtte og opbakning under hele forløbet. Vi håber, at denne bog kan være til glæde for dig som medicinstuderende på alle dine kliniske ophold i medicin og kirurgi. Kim Bartholdy og Jane Kallesøe København, november 20\n3 Klinikkens formål Medicinstudiet er en praktisk-teoretisk uddannelse bestående af både teoretiske fag og en række praktikophold på hospitaler kaldet klinik eller klinikophold. Hensigten med klinikken er, at lægestuderende skal have mulighed for at bruge deres teoretiske viden i praksis, ligesom de kan opnå erfaring og rutine i patientkontakt og kliniske færdigheder, fx blodprøvetagning. Selvom der er bred enighed blandt læger og universiteter om, at klinikken er af stor betydning for den praktiske dimension af lægeuddannelsen, er klinikopholdene mange steder blevet kortere og mere kompakte pga. flere studerende og færre hospitalsafdelinger. Den studerende og de undervisende læger har derfor en udfor- dring i at sikre, at de studerende får lært og trænet de basale kompetencer på kortere tid. En udfordring, denne bog gerne hjælper med at løfte ved at fokusere på de vigtigste basale kundskaber i forbindelse med mødet med patienten, journaloptagelsen og de praktiske færdigheder. Hvad skal man bruge? De første tanker, der melder sig, er måske, hvad man skal bruge som studerende til klinikstart. Læger og studerende har en tendens til at fylde deres kittellommer med alverdens ting et hav af bøger, manualer og opslagsværker, fancy stetoskoper samt smartphones med masser af (ganske glimrende) applikationer. Der er ingen tvivl om, at det er fristende at bruge hele sin SU på kittelgadgets og det skal man have lov til, når bare man husker, at man selv skal slæbe på det (du er ikke i tvivl, hvis du slæber på for meget dine skuldre skal nok sige fra!). For langt de fleste vil nogle få redskaber være rigeligt til den første tid i klinikken, se boks.. Senere kan du så investere i mere avanceret ud-\n4 2 3 styr, når du kender dit behov i klinikken og har opøvet mere rutine. Det siges, at jo færre ting, man har i kittellommen, jo højere rang (prøv at se på den nærmeste overlæge!). Boks.: Det basale kitteludstyr Stetoskop Reflekshammer Pencillygte Lille blok/bog og kuglepenne småpenge til kaffekassen (gør dig populær hos sygeplejerskerne!) Afdelingens instruks og arbejdsplan Denne bog Når du starter i klinik på din afdeling, vil du som regel få udleveret afdelingens instruks, vagtplan og telefon-/personsøgernumre til afdelingens læger. Ligeledes udleverer de lokale FADL-kontorer en række kittelredskaber til deres medlemmer, fx ekg-linealer, hjertestopinstrukser, opslagsbøger etc. Disse ting kan ligeledes være nyttige at have i kittellommen. Første dag i klinik Den første dag i klinik vil typisk starte med en velkomst ved afdelingens tutorlæge/lektor, hvor du vil få en introduktion til afdelingen. Oftest vil du og dine medstuderende få en rundvisning på hospitalet, så I ved, hvor I finder de forskellige sengeafsnit og ambulatorier, operationsgangen, akutmodtagelsen/skadestuen, omklædning og bad, kantinen samt studenterkontoret, såfremt hospitalet har et. Du vil typisk også få udleveret uniformer og anvist omklædning, få taget billede til id-kort og få udleveret diverse koder til hospitalets it-systemer. Det er en god idé at prøve at få et overblik over, hvor afdelingens konferencer og undervisning foregår og på hvilke tidspunkter, så du har mulighed for at deltage i mest muligt. Hvad skal du lave? Du skal som student ikke forvente at få lov til at styre hele afdelingen og lave hjertekirurgi i første uge eller senere under dit ophold. Ligesom du ikke skal forvente, at alle arbejdsopgaver bliver serveret for dig. Mængden og typen af studenteropgaver afhænger både af lokale forhold på hospitalet, hvor langt du er på studiet, og på hvilken afdeling du er student. Medicinske afdelinger vil typisk kunne tilbyde, at du kan deltage ved stuegang og i ambulatorierne. Her er der mulighed for at se patienter og de kliniske fund, som deres sygdom frembringer. Ligeledes vil det ofte være muligt at optage journal på patienter, der indlægges planlagt. Kirurgiske afdelinger vil typisk ligeledes kunne tilbyde både stuegang og ambulatorier. Samtidig har du mulighed for at gå med på operationsgangen og assistere ved kirurgiske indgreb, hvor man kan lære både suturering, instrumenthåndtering og kirurgisk vask- og afdækning. Ortopædkirurgiske afdelinger tilbyder mange steder, at man kan gå i skadestuen og tage sine egne patienter under supervision. Kirurgiske afdelinger har ofte planlagte patienter, der kommer dagen før deres operation til indlæggelse. Her kan det også være en student, der optager journal. Mange hospitaler har fælles akutmodtagelser, som modtager både kirurgiske og medicinske patienter, hvor du\n5 4 5 ofte kan få lov til at tage imod en akut patient, hvis vagthavende læge går med og superviserer. Bagefter kan man så skrive journalen, som lægen skal godkende. De fleste afdelinger har en studentertelefon- eller personsøger ( hyl ), som afdelingens læger og sygeplejersker kan ringe på, hvis de har nogle praktiske opgaver, der skal udføres, fx venfloneller kateteranlæggelse, blodprøvetagning, ekg-optagelse, a-punktur, podning fra sår etc. Dette er en oplagt mulighed for at opnå rutine i nogle helt basale kliniske færdigheder. Husk derfor også at reklamere på afdelingen for denne service, når du har telefonen/hylet. At få lov til noget Grundlæggende er det meget simpelt. Du skal give lægerne (og sygeplejerskerne) tid og lov til at se dig an. En studerende, som er fremme i skoene og konstant virker interesseret, får (naturligvis) lov til mere end en, som står henne i hjørnet og udstråler usikkerhed og tilbageholdenhed eller endnu værre: ligegyldighed. Det kan være svært at spørge om lov, og det kan være hårdt at være proaktiv hele tiden, men her skal man stramme sig an og være det! En stor del af læringsformen i lægefaget er baseret på supervision. Det er derfor helt afgørende, at alle læger deltager i dette undervisningsarbejde. Dette forhold til trods vil du hurtigt opdage, at nogle læger ikke gider at have medicinstuderende med. Det tager ikke lang tid, før du ved, hvem det er, og helt ærligt: Acceptér det og lad være med at bruge din tid og dine kræfter på dem. At gå med i vagt En god mulighed for at lære noget er at gå med i vagt, dvs. gå med vagthavende (typisk yngre) læge, uden for dagtid (altså om aftenen/natten eller i weekenderne). Her er der knap så travlt og derfor bedre tid til undervisning og supervision. Samtidig viser det engagement og læringsvillighed, når man møder op i vagten, hvilket altid bliver værdsat. Er du synlig og aktiv, vil afdelingens læger (og sygeplejersker) lægge mere mærke til dig og dine evner, hvilket kan give positive sidegevinster senere i klinikopholdet i form af flere opgaver og mere supervision. Det er din synlighed og dit engagement, der gør, at den travle forvagt alligevel ringer til dig på dit hyl og beder dig om at komme ned og se noget eller hjælpe til på afdelingen. På kirurgiske afdelinger har du i vagten normalt også mulighed for at være med i front ved operationslejet ved akutte operationer, fordi der er knap så mange yngre kommende kirurger på operationsstuen, der (som dig) skal lære af operatøren. Alle har dårlige dage Uanset hvor god og interessant en klinikafdeling kan være, vil der af og til være dage, der bare ikke er sjove og lærerige af flere årsager. Det kan være alt fra en dårlig start på dagen til sure patienter eller læger eller en dag, hvor ingen praktiske ting lykkes (dage, hvor ingen venflon bliver lagt i første forsøg). Nogle vil måske have dage, hvor man er i tvivl om, hvorvidt man overhovedet gider at arbejde på et hospital eller være læge. Det er helt normalt, og det skal du ikke blive skræmt af det oplever alle. At være i klinik er en konstant læringssituation, og det er hårdt at være på og fremme i skoene hver dag specielt, fordi der kan gå lang tid, før man føler, man har rutine i fx journaloptagelse. Har du en dårlig dag, så erkend, at du måske bruger din tid bedre ved at læse lidt på studenterkontoret eller noget andet.\n6 6 7 Afsluttende gode råd Hermed følger nogle gode råd til dig, der skal i klinik første gang. Før opholdet læs op på de sygdomme, din klinikafdeling behandler. Det øger dit udbytte af opholdet at have kendskab til, hvad patienterne fejler. sæt dig ind i din afdeling og det hospital, du skal være på. Brug internettet eller læs det intromateriale, du får tilsendt. Hvilke patienter modtager hospitalet? Hvilke specialfunktioner har det? Hvordan er afdelingen organiseret? For de fleste medicinstuderende er mødet med den kliniske virkelighed en positiv oplevelse: At få mulighed for at bruge sin teoretiske viden på en praktisk måde, at tale med patienter og undersøge dem og at lære at begå sig på et hospital på professionel vis er for de fleste en reminder om, hvorfor de gerne ville være læge. Under klinikopholdet Vis sund interesse for afdelingens arbejde og virke. hav respekt for dine egne grænser. Kast dig ikke ud i noget, du ikke er kvalificeret til. Undgå samtaler med patienter og pårørende, der er forbeholdt læger. Forbered dig så godt, du kan, til den kliniske undervisning under opholdet. Vær positiv og imødekommende hils på alle på afdelingen uanset deres funktion. Vær hjælpsom og initiativrig det belønnes altid. Efter klinikopholdet Fortæl altid afdelingen, hvad der var godt og skidt. giv konstruktive bud på, hvordan afdelingen kan gøres endnu bedre for studerende.\nDen kliniske basisuddannelse i Videreuddannelsesregion Nord - lægefaglig indstilling\nDen kliniske basisuddannelse i Videreuddannelsesregion Nord Lægefaglig indstilling Hospital/sygehus: Aarhus Universitetshospital: Skejby Sygehus, Psykiatrisk Hospital og Aarhus Sygehus. Sammensætning af\nUddannelsesplan For bacheloruddannelsen i medicin ( 6. semester klinikophold) ved Onkologisk Afdeling Vejle Sygehus\nUddannelsesplan For bacheloruddannelsen i medicin ( 6. semester klinikophold) ved Onkologisk Afdeling Vejle Sygehus Indhold: Velkomstbrev.....2 Præsentation af afdelingen... 34 Mål for klinikopholdet....\nOpsummering af de studerendes evalueringer af praktikophold Uddannelsen i medicin, Syddansk Universitet Pædiatrisk afdeling, Odense Universitetshospital, Odense 1. Sep 2012-31. Aug 2013 Indholdsfortegnelse\nFærdighedstræning 1 Delkursus 1: Almen klinikforberedelse\nDelkursus 1: Almen klinikforberedelse Omfang og placering kan kommunikere skriftligt mellem sygehus /almen praksis og relevante specialenheder kan skrive recepter, rekvirere undersøgelser og varetage andet\nUddannelsesplan for medicinstuderende på 9. semester der har elektivt ophold på øjenafdeling E, Odense Universitetshospital Indhold:\nUddannelsesplan for medicinstuderende på 9. semester der har elektivt ophold på øjenafdeling E, Odense Universitetshospital Indhold: Velkomstbrev 2 Præsentation af øjenafdeling E. 3-5 Målsætninger for\nMålsætninger for færdighedstræning Ikrafttrædelsesdato 1. september 2005 Senest revideret 26. august 2009\nDelkursus 11: Ortopædkirurgiske undersøgelsesprincipper kan foretage systematisk objektiv undersøgelse af bevægeapparatet. selvstændigt kan foretage systematisk ledundersøgelse. kan foretage fokuseret\nLogbog klinikophold C\nLogbog klinikophold C Ophold i Privat Praksis Godkendt af studienævnet for klinisk biomekanik d.???? 1 Indholdsfortegnelse Generel information... 3 Overordnede mål... 3 Placering... 3 De studerendes niveau...\nAlmene spørgsmål. 1.1 Hvad er dit køn? 1.2 Hvad er din alder? 1.3 Hvilken region arbejder du i? 1.4 Hvor er du ansat? Kun ét svar ( ) Kvinde ( ) Mand\nAlmene spørgsmål 1.1 Hvad er dit køn? ( ) Kvinde ( ) Mand 1.2 Hvad er din alder? ( ) Under 20 år ( ) 20-29 år ( ) 30-39 år ( ) 40-49 år ( ) 50-59 år ( ) 60-69 år ( ) Ældre end 69 år 1.3 Hvilken region\nJournal nr.: E-mail: mette.orup@ouh.regionsyddanmark.dk Dato: August 2012 Telefon: 6541 2719\nAfdeling: Hudafdeling I og Allergicentret Udarbejdet af: Journal nr.: E-mail: mette.orup@ouh.regionsyddanmark.dk Dato: August 2012 Telefon: 6541 2719 Uddannelsesprogram for praktikanttjeneste 1. INDLEDNING\nFælles akutmodtagelse som rekrutteringsplatform. Torben Bæk Hansen Klinikleder, overlæge ph.d. Ortopædkirurgisk afdeling, Regionshospitalet Holstebro\nFælles akutmodtagelse som rekrutteringsplatform Torben Bæk Hansen Klinikleder, overlæge ph.d. Ortopædkirurgisk afdeling, Regionshospitalet Holstebro Hospitalsenheden Vest Hvad er Fælles akutmodtagelse\nLedelse af brugerinddragelse\nChristina Holm-Petersen og Laura Emdal Navne Ledelse af brugerinddragelse - Tre casebaserede eksempler 2 Disposition Introduktion: status for brugerinddragelse anno 2013 Hvorfor brugerinddragelse er en


Simone, Søren og Jens i Australien - 18 - 21 september\nWeekenden i Nationalparken med Emma & Geoff : 18 - 21 september\n( Historien er i dagbogsformat - billederne følger nogenlunde datoerne og er alle forsynet med Simones tekst/Red.)\nWeekenden i Nationalparken. - 18 - 21 september\nSå har jeg også oplevet det, en hel dag i en Australsk skole på 2 klassetrin. Det ligner til forveksling den skole jeg tror vi har nu..... og så er Emma alene om alle fag undtagen lidt idræt og musik, hver dag....\nI aften skal vi se solnedgang fra Fannie Bay og på marked, hvor man kan købe mad, tøj og ting - og det skal jeg\nI morgen, fredag, skal vi campe i den nærmeste lille nationalpark med Emma og Geoff. Vi håber at få rigtig mange god fif til hvordan man overlever varmen i den ørken vi skal passere på vores tur sydpå fra på onsdag( 24/9)\nDette er en vombat og hendes 1 år gamle unge. De leger i træerne om aftenen og det er sjovt at se og høre, for de larmer\n(21/9: Jeg er lige blevet slået over fingrene, det er IKKE en vombat men en possum...... SORRY)\n20. september ( en lille historie fra Jens)\nVi har det varmt, men godt. i går var vi ude på en drømme tur, tænk dig, 5 timer i vildt terræn - uden at krydse dit eget spor.\nHer er tørt og alligevel kan man finde floder, med nok vand, til at de lokale skal hjælpes af en Land Rover fra Danmark.\nVi kom frem til en overgang med skridtdybt vand, fuldstændigt klart. I dette vand holdt en Nissan med to unge mennesker- den ene stod på kølerhjelmen og den anden sad inde i bilen og kunne lige holde røven oven vande.. Vi, der ankom, vadede lige ud i vandet som vel var omkring 35 grader varmt og spurgte om hvorfor han holdt der. Han sagde at han havde fået fortalt AT DER VAR KROKODILLER, men vi kunne ikke se nogen i det krystalklare vand.\nHan ville gerne hjælpes, så det gjorde vi. Jeg kørte ud til ham og sagde, "Welll done, have to come from Denmark to help you" Han lo lidt, hvorefter han fik en strop og besked på at følge efter, (som om han havde noget valg), og så kørte Landroveren med en Nissan på slæb..\nAlt i alt, så har vi tilbragt en fed weekend i bushen og kørt en del terræn.\nHej | Dorte og laila | 07-10-2014 20:04:23\nEn lille hilsen fra dk det ser ud til at i får en på opleven det hyggeligt at læse om jer tur her er alt ved det gamle hilsen Dorte og laila fra vaskeriet i st. Heddinge pas på hinanden der ud


Hvis du på nogen måde bleger eller lysner dit hår ved du, at det kræver lidt vedligehold for at farven fremstår fra sin bedste side. Lysnet – og især afbleget hår – er nemlig meget påvirkeligt, og omgivelserne kan have ret stor indflydelse på, hvordan farven udvikler sig.\nI denne artikel giver vi dig de bedste tips til at tage sig af sit blonde hår; uanset om du har afbleget dit hår, lavet striber eller bare lysnet det et par toner.\nLad os først tage et kig på pleje af lysnet hår. Lysning og afblegning af håret er en hård proces, og du vil derfor måske opleve, at håret føles rigtig tørt og endda skrøbeligt efterfølgende. Det er helt normalt, men man skal vide, at når hår først er skadet, kan det ikke repareres – hår er nemlig dødt, så den eneste løsning på at komme et meget skadet hår til livs, er at klippe det.\nHvad man til gengæld godt kan, er at tilføje håret fugt, næring og styrke det. Det vil automatisk få et slidt hår til at se sundere ud, samt hjælpe dig med at forebygge fremtidige skader effektivt. Derfor er dit vigtigste våben mod skader og slitage forebyggelse. Her spiller god fugtpleje, leave-in produkter og proteiner hovedrollerne.\nVælg shampoo og balsam strategisk\nDet helt basale du kan gøre for at fugte dit hår dagligt, er at vælge en shampoo og balsam særligt til skadet eller tørt hår – også selvom dit hår endnu ikke er nogle af delene. Produkter som disse indeholder nemlig en masse gode, nærende ingredienser der tilføjer håret den fugt det har behov for og forbedrer generelt udseende og kvalitet af håret. Hvis du har et meget fint hår kan du eventuelt kombinere en shampoo til tørt hår med en balsam til fint hår for at undgå, at håret bliver tynget ned.\nLeave-in produkter er dine venner\nFugt-festen bør fortsætte for håret selv når du er trådt ud af badet. Her er leave-in produkter dine bedste venner; alt efter din hårtype finder du lette mists, cremer og olier som giver vedvarende fugt og næring til et tørt hår. Du kan endda kombinere produkterne for ekstra effekt. Her er tommelfingerreglen at starte med den letteste konsistens først – dvs., at bruger du både en leave-in cream og en hårolie, skal cremen i håret først.\nEt leave-in produkt sørger for at håret er mættet i løbet af dagen og dermed mindre modtageligt over for omgivelsernes påvirkninger. Det betyder, at du vil se en reduktion af eksempelvis spaltede spidser og krus, samtidig med at du forebygger skader.\nJohn Masters Organics Rose/Aprico Hair Milk 118 ml\nProteinrige hårprodukter er blevet meget populære de seneste år og med god grund; de virker nemlig super godt. De findes på mange former så du kan vælge dem, der passer dig bedst alt efter din hårtype og dit hårs tilstand. Vælg eksempelvis en hårmaske med proteiner til brug en gang ugentligt for lidt ekstra genopbygning, eller et sæt af shampoo og balsam til daglig brug, hvis dit hår virkelig trænger til en hjælpende hånd.\nMan skal dog være opmærksom på, at proteinrige hårprodukter ofte virker så effektivt, at man skal passe på ikke at overgøre det. Får du brugt for mange af den slags produkter, kan dit hår ende med at blive meget tørt, så vi anbefaler, at du supplerer din hårrutine med et enkelt proteinprodukt eller to.\nNu hvor vi har din daglige pleje på plads, er det tid til at tale lidt om beskyttelse af håret; beskyttelse virker forebyggende over for ændringer i både farve og kvalitet af dit hår, og er dermed en essentiel del af en samlet hårplejerutine. Her er de forskellige typer beskyttelse lysnet hår har særlig godt af:\nVi har vist alle hørt det før: husk at beskytte håret mod varme! Proteiner kan ikke tåle høj varme, og udsættes de for det, går de i stykker. Det kalder man også ”denaturering” og det er en proces, som ikke kan skrues tilbage. Derfor er forebyggelse enormt vigtigt hvis man er glad for at style sit hår med føntørrer, krøllejern eller glattejern.\nIgen findes der rigtig mange produkter på markedet som kan gøre jobbet for dig, og dine leave-in produkter har måske allerede varmebeskyttende egenskaber. Om ikke andet, er det et godt sted at være opmærksom på at være dækket ind.\nLigesom vi beskytter huden mod solen, giver det også mening at beskytte håret. Solen virker udtørrende på håret og kan også ændre vores hårfarve ret drastisk. Solbeskyttelse kan være noget så simpelt som en solhat eller lidt mere skønhedsnørdet som et solfilter specielt til håret (ja, de findes!). Dette trin er særlig vigtigt hvis du har et mere mørkblond hår og ønsker at holde det den nuance, da solen især virker blegende på håret.\nBeskyttelse mod fysisk slitage\n”Har vi ikke lige talt om det her?” tænker du måske. Og jo, det har vi fra en produktvinkel, men slitage kan også forebygges ved at ændre et par simple ting i den måde du behandler dit hår på til daglig. Vi gør nemlig rigtig meget ved vores hår, som medfører fysisk slitage der nemt kan minimeres.\nDet starter allerede efter badet; frotterer du dit hår voldsomt ved at gnubbe håndklædet mod det? Det forstyrrer hårstråene, skaber ekstra krus og risikerer i værste fald at knække håret. Prøv i stedet at vride størstedelen af vandet ud af håret og bind derefter håndklædet som en stram turban omkring det, og lad håndklædet gøre arbejdet med at absorbere vandet.\nNoget andet du nemt kan kigge på for at minimere fysisk slitage af håret er dine hårelastikker. Bruger du nogle, der er særligt skånsomme for dit hår? De findes faktisk, og en dejlig sideeffekt er, at de ikke efterlader de dér uklædelige knæk i håret man godt kan få, når man tager hestehalen ud efter en lang dag.\nVores sidste tip til at minimere fysisk slitage er at skære lidt ned på, hvor meget og hvor hårdt du reder dit hår. Selvfølgelig siger vi ikke, at du skal rende rundt med filtret hår, men hvis du har tendens til at rede det mange gange om dagen, er der også en øget risiko for, at håret lider lidt. Et godt tip er at rede håret efter bad når du har kommet et leave-in produkt i, såsom en olie eller en creme. Produktet giver håret en glattere overflade og minimerer dermed friktionen mellem hårbørste og hårstrå, hvilket giver en blidere udredning. Du kan også investere i en hårbørste særligt til din hårtype for at få den mest skånsomme effekt.\nMason Pearson Børste BN Str. 2 Til Mellemlangt til Langt Hår\nDet gode ved blond hår er, at det ikke har tendens til at falme og blive uklart i farven som eksempelvis rød- eller brunfarvet hår har. Til gengæld kan det være svært at holde styr på den præcise tone, man gerne vil have. Blond hår har det med at have en ret omskiftelig ”refleks” som man kalder det. Det betyder, at dit blonde hår let får et andet skær end oprindeligt tiltænkt.\nOftest vil det blonde hår antage et gult, orange eller grønt skær.\nSådan bekæmper du gult skær i håret\nEt gult skær er det mest almindelige at opleve som blond, og det opstår, fordi lyst hår er domineret af gule pigmenter. Hvis de får lov at få en for fremtrædende rolle – eksempelvis på grund af sollys – kan håret ende med at fremstå næsten som halm.\nDer er heldigvis en ret simpel kur for dette; lilla shampoo eller balsam! Gul og lilla er komplementærfarver – de er så at sige hinandens modsætninger. Det betyder, at lilla pigment vil neutralisere gult pigment og give dig en mere klar, blond nuance.\nDu kan bruge de lilla produkter efter behov eller en gang ugentligt, for at tage misfarvningen i opløbet. Du kan vælge en shampoo, en balsam eller begge dele alt efter hvad der passer dig og hvor kraftigt gult dit hår har tendens til at blive.\nSådan bekæmper du orange skær i håret\nDet orange skær opstår oftest, hvis håret ikke er blevet lysnet ordentligt og processen stoppet før tid. Det betyder, at håret er på et stadie, hvor orange-røde pigmenter dominerer, og de har tendens til at forstærkes med tiden, på samme måde som de gule pigmenter ovenfor.\nI dette tilfælde er der to ting du kan gøre: du kan modvirke det orange skær derhjemme ved at bruge produkter med blåt pigment i. Blå og orange er komplementærfarver, og vil neutralisere hinanden, så du opnår den blonde nuance du oprindeligt gik efter.\nDu kan bruge de blå produkter efter behov eller en gang ugentligt, for at tage misfarvningen i opløbet. Du kan vælge en shampoo, en balsam eller begge dele alt efter hvad der passer dig og hvor kraftigt orange dit hår har tendens til at blive.\nOrange nuancer er ofte sværere at slippe af med end gule, og derfor kan det godt være, at du skal et smut til frisøren for at få lysningen af håret færdiggjort, så du simpelthen slipper helt af med de orange pigmenter.\nSådan bekæmper du grønt skær i håret\nGrønt skær har tendens til at opstå i et afbleget hår som konsekvens af, at man har badet i klorvand. Klor og sollys i kombination er en stærk farvecocktail, som hurtigt laver rav i den. Faktisk er det ikke klor i sig selv, som farver dit hår grønt – det er metaller. Der findes en lille smule kobber i de fleste pools, og det binder sig til hårstråene. Kobber oxideres af klor, og får altså den karakteristiske, grønne farve vi også kender fra tage på nogle af vores gamle slotte rundt om i landet.\nLøsningen her er at få vasket kobberet ud af håret, og det findes der heldigvis flere shampooer som specialiserer sig i. Når kobberet først er ude, vil du opleve, at du får din normale, blonde tone igen. Du kan eventuelt blande en smule rød eller pink wash-out farve i din balsam for at bruge komplementærfarveteorien igen og zappe det grønne skær helt i første hug. Pas dog på med ikke at overgøre det, så du ender med lyserødt hår – medmindre det er, hvad du går efter, selvfølgelig. Heldigvis vaskes produkter af den type helt ud af håret efter bare et par hårvaske, så det kan ikke gå helt galt.\nKÉRASTASE Soleil Bain Aprés-Soleil 250 ml\nNu burde du være klædt fuldstændig på til at passe så godt som muligt på dine smukke, blonde lokker. Selvom det kræver lidt arbejde, er resultatet forhåbentlig det værd!


Motorsporten.dk - Formel 1 - Klar til slutspurten\nKlar til slutspurten\nEfter en god lang sommerferie er F1 cirkusset på benene igen. Elefanterne er klar til deres opvisning, primadonnaerne har lagt make-uppen og mekanikerne har stemt deres instrumenter. Den første del af showet var farvestrålende, alsidigt som sjældent set før - og alligevel med en rød tråd. Publikums forventninger er tårnhøje, her før anden og afgørende del. Hvor mange af akrobaterne kan holde sig i luften frem til den store finale?\nJeg kan godt lide Spa Francorchamps. Alle racerbaner burde vel være som den. Lange lige stræk, bølgende sving, enkelte chikaner og en hårnål. Hvad mere kan man egentlig forlange af en racerbane? Her kommer bilerne og kørerne til deres ret. Vejret er som oftest uforudsigeligt, eller rettere, ganske forudsigeligt, så regner det på et eller andet tidspunkt.\nEfter sommerpausen er alle nu klar (forhåbentlig) til den sidste bid af en lang sæson. Og det er ligesom nu at slaget for alvor skal stå. Er der nogen der har en fordel fremfor andre? Er der nogen der kan skille sig ud? Godt nok har Fernando Alonso skilt sig ud i pointstillingen, men der skal ikke mange tilfældigheder til at skabe ændringer der - og selvom det absolut er en fortjent føring han har, så har han ikke, i sæsonen som helhed, skilt sig voldsomt ud fra sine konkurrenterne i selve løbene. Han har bare været lidt mere konstant. At være konstant er også sommetider den væsentligste egenskab for en verdensmester.\nAndre kan gøre ham rangen stridig - i teorien rigtig mange endda. Men Alonsos forspring kan dog også allerede nu vise sig at være så tilpas stort, at han kan tage titlen, selvom en enkelt anden kører skulle dominere i den resterende del af sæsonen. Men i virkeligheden er det vel ikke så spændende hvem der egentlig vinder VM? Egentlig er det vel mere interessant om de enkelte løb er spændende - de to ting kan gå op i en højere enhed, og så bliver det en klassisk sæson, eller det kan være som i 2010 med spænding om titlen og 2011 med gode løb, men uden den store spænding i den samlede stilling.\nDet store spørgsmål er hvordan styrkeforholdet er mellem bilerne er nu her efter sommerpausen - er der nogen der har fundet på noget genialt, mens de lå på stranden? Kigger man på stillingen kan resten af sæsonen blive en kamp mellem Red Bull og Ferrari. Kigger man på de sidste løb inden sommerferien, så kan McLaren afgjort også blive en faktor. Kan de ikke selv vinde, kan de i al fald blande sig i striden. Jo flere der blander sig, jo nemmere kommer det til at se ud for Fernando Alonso.\nOgså Lotus vil gerne blande sig i topstriden. I den sidste uges tid har Kimi Raikkonen været i offensiven med udmeldinger om at der ikke er råd til flere fejl, hvis de skal vinde VM. Egentlig er det meget interessant udtalelse fra et team, der endnu ikke har vundet et løb i år. Det er tegn på dejlige høje ambitioner - andre ville være tilfredse med at komme med i den, ret store, kreds af vindere - specielt når man som Raikkonen har tilbragt et par uden for manegen. En sejr og en række gode præstationer burde være rigeligt, men nej, ikke for den finske rally-kører, han går efter titlen. Her er det værd at huske hvordan han i 2007 med en fabelagtig slutspurt vandt sin enlige VM titel.\nOm han kan gentage det, er nok tvivlsomt, Lotus raceren virker kompetent og bejler bestemt til en sejr. Men hvis Raikkonen, eller nogen anden end Red Bull kørerne, skal give Alonso kamp til stregen, kræver det en serie af gode resultater - helst sejre. Og det med at kunne sammensætte en serie stærke resultater virker svært. Indtil videre har ingen domineret, og det skulle være mærkeligt hvis det konkurrencedygtige felt bliver snævret meget ind i den resterende del af sæsonen.\nHistorisk set bliver konkurrencen skærpet i løbet af sæsonen, de lidt lettere konkurrenter, bliver hægtet af. Lugten af VM guld har det med at skærpe præcisionen i et teams arbejde og fejlene bliver færre. Men netop denne sæson har feltet af potentielle vindere været usædvanligt stort, så selvom det bliver snævrere, vil der stadig være mange der kan vinde et løb.\nKampen på Spa kan blive intens. Ferrari, Red Bull, McLaren, Mercedes og Lotus vil alle kæmpe for sejren. Hvis man kigger på formen inden sommerferien, virker Mercedes som dem hvor sejren er længst væk.\nHvad der end sker, så skal det nok blive sjovt, spændende og ikke mindst toneangivende for den resterende del af sæsonen. Og lad os så se noget race...


Nøglebestilling - Brica Sikring\nHos Brica Sikring kan du bestille nøgler fra Assa Abloy og du kan bestille i alle de forskellige systemnøgler, som Assa Abloy har og stadig producerer.\nDu kan bestille nøgler hos Brica Sikring ved at hente vores bestillingsformular herunder som word dokument. Efter dokumentet er hentet, skal det udfyldes med alle de oplysninger der bliver bedt om og derefter sendes til Brica Sikring A/S på bestilling@brica.dk.\nHent bestillingsformularen her: Bestillingsformular (word-dokument)\nVi vægter sikkerheden\nVi har valgt, at nøglebestillingen skal foregå på denne måde, da det er følsomme oplysninger og vi ikke ønsker, at disse skal falde i de forkerte hænder. Samtidig mener vi, at vi på den måde sikrer, at alle oplysninger kommer med ved bestillingen med det samme. Du undgår derved at der opstår misforståelser, som kan påvirke leveringstider og fejlbestillinger kan minimeres.