I EU-DIREKTIVERNES VERDEN. Hjalte Rasmussen - PDF\nI EU-DIREKTIVERNES VERDEN. Hjalte Rasmussen\nDownload "I EU-DIREKTIVERNES VERDEN. Hjalte Rasmussen"\n1 1 I EU-DIREKTIVERNES VERDEN Hjalte Rasmussen Manch et Formen for de følgende sider er foredragets. Et foredrag s om er holdt for en kreds af ikke-sp ecialister. En præs entation af e mn et i en videnskab elig artikel ville hav e skullet adlyde andre lov e for fremstillingen. EU S DIREKTIV-RET ER EN KROGET RET. Digteren skriver, at hist hvor vejen slår en bugt, ligger der et hus så smukt. For at begynde et sted, lad mig fastslå, at han kan ikke være kommet forbi det hus, hvor direktiverne og deres retsvirkninger bor: Det er ikke et smukt, arkitekttegnet hus. Et vellignende foto af direktiv-konstruktionen får én snarere til at tænke på det træ på vejen med heksen, hvor HC Andersens soldat kom marcherende. Det var gammelt, kroget, hult og så vildt forvokset, at det ikke var til at fatte og forstå med ét blik. Jeg fortsætter sammenligningen af træer og direktiver. Med det udgangspunkt er det min opgave at tale om træets rødder, dets stamme og dets mange grene. Men også om træet fra det som ungt og uskyldigt i 1958 blev sat i jorden - til dét 50 år senere står tynget af alder og knudret efter et langt omskifteligt liv, hvor det både har oplevet lykkelige tider, lange kolde vintre og har måttet døje med for lidt gødning, stress og vandmangel. Der er relativt få minutter til rådighed. Forsøget skal dog gøres. PERFEKT OMSÆTNING TIL FORPLIGTENDE DANSK RET. Jeg kan begynde med at minde om, at direktivet er den eneste retsakt, som har samme navn på alle sprog. Det har noget med dets oprindelse eller rod at gøre. Forfatterne af Romtraktaten ville med direktivet indføre en velkendt\n2 retsakt i EU-systemet. En retsakt, der henvender sig med en besked til nogen. En besked om at gøre noget, som andre har bestemt. Herved havde de formentlig den folkeretlige traktat i tankerne. Den er forhandlet, kompromis et og indgået mellem 2 eller flere stater. Det kunne det også have drejet sig om en beslutning, truffet af Sikkerhedsrådet. Efter vedtagelsen sendes traktaten/beslutningen med adresse til Danmark, Belgien, USA - eller hvem der nu er den forpligtede part i sagen. I EU står næsten altid samtlige medlemsstater bag de fleste vigtige direktiver. Det gør de i deres egenskab af medlemmer af Rådet. Andre direktiver har Kommissionen skrevet for egen regning. Atter andre har arbejdsmarkedets parter alene eller sammen med en EU-institution stået fadder til. Om den ene eller anden er ophavsmand, er underordnet for direktivets retlige karakteristik og retsvirkninger. Beskeden lyder hver gang, at adressaten skal omsætte traktaten/beslutningen/direktivet til national ret. Efter omsætningen skal hver medlemsstat til tiden, korrekt, uden fradrag eller tilføjelser, i direktivets ånd og efter dets ord og bogstaver fremvise en ny retstilstand, der er lig med direktivets. Det må dog også gerne være retstilstanden ifølge en lov fra tiden før direktivet blev til. Blot retstilstanden giver direktivet, hvad der tilkommer det. Hvad det er, har jeg lige sagt. Det er selvfølgelig også utilstrækkeligt ift EU, at direktivets rettigheder og pligter ganske vist står at læse i lovbøgerne eller i en arbejdsmarkedsaftale. Dersom myndighederne og de berørte kræfter på markedet i ly heraf blot efterlever reglerne halvhjertet eller slet ikke. 2 Frit valg af form og midler. Når det ny direktiv er sendt til og modtaget af medlemsstaten Danmark, skal det således omsættes til dansk ret. At omsætte kalder man også ofte for at inkorporere eller implementere. Det er ifølge art. 249(3) en ret ubundet omsætning. Navnlig er form og midler variable. Det betyder, at Danmark kan vælge den danske retsakt, som i situationen forekommer den mest passende eller\n3 suverænitetsvenlige. Det kan være en helt ny bekendtgørelse eller lov, som artikel for artikel, ord for ord gentager direktivets regler. Den udvej vælges tit. En anden mulighed er at tilpasse direktivets ord og regler til danske traditioner og eksisterende reguleringer. Så kan man indarbejde direktivreglerne i nogle få, relevante paragraffer i en lov, som allerede står i bøgerne - gerne med brug af andre ord og termer end direktivets, dom i sag C-433/93, Kommis sion en mod Tyskland, Saml. 1995, s. I Det bedste retlige format kan også være en aftale mellem arbejdsmarkedets parter. OK er tillige en kendt retsgrundsætning eller en fast og klar retspraksis (for eksempel dom i sag 363/85, Kommissionen mod Italien, Saml.1987, s Det af Danmark konkret foretrukne format kommer i sig selv ikke EU ved, art. 249, stk. 3. Implementering ved administrative praksis er, cirkulærer, rammeordninger og lignende løst krudt holder derimod ikke vand. De opfylder ikke betingelserne. Dels er de oftest kun kendte af en snævrere og indviet kreds. Dels kan de som bekendt ændres fra dag til dag. Frihed under ansvar. Des friere man går til værks, des større risiko er der formentlig for, at fejl eller misforståelser opstår undervejs. Dét forhold illustrerer dommen i sag 143/83, Kommissionen mod Danmark, Saml. 1985, s. 427 om Rådsdirektiv 75/117/EØF om samme løn for mænd og kvinder. Direktivet forbød forskelsbehandling mht. samme arbejde og arbejde af samme værdi. Den danske implementeringlov udelod henvisningen til arbejde af samme værdi. Det skete muligvis i god tro. I hvert fald forklarede regeringen under den efterfølgende EU-retssag, at det danske arbejdsmarked sidestillede samme arbejde og samme arbejde og arbejde af samme værdi. Så for at afskaffe kønsdiskrimination behøvede loven ikke at inddrage samme værdi, et koncept som angiveligt ikke fandt genlyd på det danske arbejdsmarked. Det er meget muligt. Alligevel intervenerede EU på vegne af personer, der ikke er fuldt fortrolige med det danske arbejdsmarked og dets kultur og traditioner. For dem er det svært at gennemskue, at A 3\n4 betyder A+B. Kommissionen anlagde og vandt ligelønssagen mod Danmark for EF-domstolen for at få de manglende ord ind i lovteksten. Var det udtryk for bureaukratisk pindehuggeri eller papirnusseri af EU at forlange en klar, tydelig og direktivkonform tekst ind i den relevante danske retsregel? Det mener jeg ikke, man kan sige. Første sammenfatning. Sammenfattende skal Danmark på forespørgsel kunne dokumentere en EU-korrekt retstilstand. Det er én, hvor alle det konkrete direktivs rettigheder og pligter er solidt forankret i den danske retsorden, er klart og præcist formulerede i offentliggjorte og bindende regler og er lette at finde frem til for enhver interesseret. Til en ordentlig retstilstand hører også, at en reel straf eller erstatning kan idømmes for overtrædelser. Dansk ret skal afspejle alle og de rigtige rettigheder og pligter i hele direktivets levetid. Spejdereden. Der manglede nu blot en gensidig forpligtende spejdered mellem medlemsstaterne. En ed eller højtideligt løfte om, at de hele tiden hjemme vil handle indbyrdes loyalt, i god tro og altid ihærdigt på at fremme direktivernes retstilstand, så længe de gælder. Sidstnævnte kræver som omtalt ifølge artiklerne 10 og 249(3), at robuste regler om straf eller erstatning for at modgå slaphed er for hånden. Den ed indgik naturligvis i aftalen mellem medlemsstaterne, da de i sin tid enedes om at indførte den type retsakt, de valgte at benævne et direktiv. Art. 249s unge træ var således enkelt formet og rigtig kønt at beskue. Roden var sund, stammen slank og smidig og der var få, men velvalgte grene. 4 DET GÅR IKKE SOM DET SKULLE. Nu manglede der blot gode og helst ideelle vejr- og gødningsforhold. Så ville træet vokse sig stort og smukt og tiltrække mange beundrere. Desværre gik det ikke sådan. Mange direktiver kom ikke til verden\n5 til gode og slet ikke ideelle vækstforhold. Som bekendt er ånden redebon, mens kødet ofte er skrøbeligt. Ånden i 1958-aftalen fejlede formentlig ikke noget. Derimod var mange medlemsstater i virkelighedens verden ikke så gæstfri, som de burde være. Tit modtog de direktiverne hverken loyalt, i god tro eller med ubrudt vilje til på hjemmefronten at gøre, som direktivet sagde. Nogle illustrationer. Således blev mange direktiver slet ikke, eller kun delvis, omsat til national ret. Lad mig blot minde om vildtfugle-direktivets skæbne. Blandt mange ikke-håndhævelsesskandaler er den en af de mest berygtede. Vildtfugledirektivet blev vedtaget for at beskytte grænseoverskridende fugle mod jagt i tide og utide (Rådsdirektiv af 2. april 1979, 79/409/EØF, OJ 1979, L 103, s. 1). I løbet af sine godt 25 års levetid efterlevede medlemsstat efter medlemsstat det mindre end helhjertet. Blandt de brådne kar var selvfølgelig en hel række medlemsstater, som i 1979 havde stemt for dets vedtagelse. I sidste ende var Kommissionen nødt til at anlægge art retssager for EF-domstolen mod de uefterrettelige medlemsstater. Det er blevet til over 50 EF-retssager om traktatbrud. Mange andre Direktiver har lidt kranke skæbner, skønt de i deres helhed blev omsat til national ret. Der blev tit hugget hæle og klippet tæer - som fx. i Danmarks tabte ligelønssag. Et andet godt eksempel finder man i dommen i sag C-62/00, Marks & Sp enc er, Saml. 2002, s. I Ikke sjældent var det største problem, at incitamenter for de forpligtede til at rette sig efter EU-pligterne var en mangelvare. Og man ved jo, at det er menneskeligt at fejle. Med udsigt til at komme til at betale en kraftig erstatning for at bryde loven, indser mangen en potentiel synder, at dét, han i grunden ville, var netop at gøre, som loven foreskriver. Dommen i sag 14/83, von Colson&Kamann, Saml. 1984, s. 1891, illustrerer hvor galt det kan gå i sag om kønsdiskrimination på arbejdsmarkedet. Denne gang drejede det sig om to kvinder, som havde ansøgt om ansættelse som socialarbejdere i en fængsel for mænd. De blev ikke ansat med begrundelsen, at det var uønskeligt at lukke kvinder ind i 5\n6 mandefængsel. I den begrundelse kom en klart EU-forbudt forskelsbehandling til udtryk, som også var ulovlig ifølge tysk ret. Imidlertid var straffen for at forskelbehandle til at overse. BGB gav nemlig kun de krænkede ret til erstatning i form af negativ kontraktsinteresse. Negativ kontraktsinteresse er per definition erstatning for det tab, sagens to kvinder havde lidt ved at ansøge. Tabet androg af den grund blot nogle få DM, nemlig til dækning af udgiften til frimærker og, for den enes vedkommende, en sporvognsbillet fra hendes hjem til fængslet. Det var ikke beløb af en størrelsesorden, som kunne motivere arbejdsgivere til ikke at diskriminere. Disse illustrationer er valgt på slump. Tusind andre kunne tage deres plads. FORORDNINGER BEDRE END DIREKTIVER. Lad mig minde om, at ikke et ord i art. 249(3) så meget som antyder, at det var artiklens ambition at blande sig i, hvor godt eller skidt den enkelte medlemsstat omsatte sine direktiver til national ret. Det er samtidig næppe troligt, at dens forfattere ikke havde forudset, at der kunne, og formentlig ville, opstå problemer. De ville forudsigeligt vokse og gro, når EU s direktiver først skulle omsættes til national ret og derefter effektivt besætte livsområder, der traditionelt var reguleret af national ret. Forfatterne gjorde dog ikke noget særligt for at komme løsningen af disse problemer i forkøbet. De henholdt sig til, at art. 226 om Kommissionens kamp mod traktatbruddene var til, for at komme den slags vanskeligheder til livs. I art. 249(2) om forordningerne viste forfatterne, at de ikke blot havde forudset problemer, men de anviste tillige er særlig vej til deres løsning. Den bestod i at lade forordningernes ånd og bogstaver som missiler trænge ind i dansk ret. Hvert et ord, hvert et komma og hver en sætning i forordningen bliver af sig selv umiddelbart gældende, såvel for borgere og virksomheder som for medlemsstaterne. Man kan billedligt sige, at de ved forordningen tilsigtede rettigheder og forpligtelser efter den automatiske indtrængning kaster anker inde på land. Her finder de sammen med de berettigede personer og gør sammen med dem krav på at blive respekteret fuldt ud. 6\n7 Det var noget helt andet med direktiverne. Dem tillader art. 249 blot at ligge på anker ud for Danmarks kyst. Og hvad værre var: Deres varer skal losses og bringes i land af danske myndigheder. Det helt springende punkt er altså, at art. 249(3) ikke forholdt sig til, hvad særligt der skulle gælde, dersom losningen ikke skete eller kun fandt sted for en del af reglernes vedkommende. Det var som sagt stof, som skulle behandles efter reglerne i art. 226 om Kommissionen som politimand. Domstolen griber ind. Den situation begyndte EF-domstolen allerede i 1970'erne at anse for dybt utilfredsstillende. Den besluttede at gribe ind ved at komme direktivernes effektive indtrængning i national ret til undsætning. Det kunne jo så, af de anførte gode grunde, kun ske ved at tillægge direktiverne retsvirkninger, som art. 249(3) ikke havde udstyret dem med. Dommerne måtte finde på noget nyt, hvilket de gjorde. Derved foretog de sig noget, traktaten ikke gav dem lov til. Der var ikke, siger juristerne, hjemmel til at lave art. 249(3) om på den måde, EF-dommerne gjorde det. Den nye retsvirkning kaldte juristerne for direkte virkning. Et par steder i det følgende kalder jeg for nemheds skyld den direkte virkning for A-virkning. For at en bestemmelse i et direktiv kan udløse direkte rettighedsvirkninger skal den opfylde visse betingelser. Den skal (1) være klar; (2) indtrædelsen af dens retsvirkninger må ikke være knyttet til forbehold; (3) bestemmelsen må ikke være for skønmæssigt udformet; og (4) dens retsvirkninger skal indtræffe uden udstedelse af nye retsakter forfattet af nationale eller EU-myndigheder. Når disse betingelser er opfyldt, kan en bestemmelse i et direktiv i lighed med en regel i en forordning af egen kraft kaste anker inde på land. Man taler tit om dommer-aktivisme, når domstole gør ting, som enten ikke skulle ske eller være udført af folkevalgte politikere. Spørgsmålet om den manglende hjemmel til at sige A skal vi dog ikke se på i dag. De problemer, som tårner sig op for folk i dag, er ikke en følge af 7\n8 Domstolens aktivisme på vegne af direktiverne. De skyldes, at EFdommerne ikke var aktivistiske nok. Da det kom til stykket, havde de nemlig kun mod til at sige A, men manglede mod til tillige at sige B. Hvad B er, står i de to følgende afsnit. Nok vertikal ret men ikke horisontal pligt. A-virkningen bestod i sin helt enkle form blot i at sikre private borgere og virksomheder (PV) de EU-rettigheder, som national ret forhindrede dem i at nyde godt af. Herved er det selvindlysende, at der næsten altid er lighedstegn mellem at indrømme PV en ret og at pålægge en anden part at bære en pligt. Denne anden kan være staten eller anden privat borger eller virksomhed. På pligtsiden handlede retspraksis til at begynde med alene om direktivers magt til at forpligte den eller de stater, som ved at anvende deres egne regler krænkede PV s rettigheder. En begyndende tvivl om også private kunne være forpligtede umiddelbart, blev oprindelig lagt død i dommen i sag 152/84, Marshall, Saml. 1986, 723. Vi skal dog se, at det var lettere sagt end gjort at mane dette spøgelse i jorden. For at fuldende sammenligningen mellem direktiver og forordninger: Mens direktiverne kun handlede om forholdet borger/pv og en stat, er forordningerne ifølge art. 249(2) umiddelbart såvel rettighedssom pligtskabende i og for medlemsstaterne og deres retsundergivne. Den store forskel mellem de to typer retsakter, selv efter Domstolens transformation af direktiverne, er, at kun forordningerne umiddelbart kan skabe en pligt for en privat PV. Den virkning kan vi for nemheds skyld kalde B. Hvorfor er direktiv-retten så svær i dag? Domstolen havde gjort livet lettere for os i dag, dersom dens mod ikke havde svigtet i det afgørende øjeblik. Når direktiv-retten er så svær i dag, skyldes det, at Domstolen ikke gik planken ud. Den veg tilbage for at sidestille alle retsvirkningerne af direktiver og forordninger. Man kan også sige, at enten skulle den helt have holdt fingrene fra at lave om på direktiverne. Art. 249s unge træ var som sagt enkelt formet 8\n9 og rigtig kønt at beskue. Roden var sund, stammen slank og smidig og der var få, men velvalgte grene. Eller også skulle den have taget hele skridtet. Den forholdt sig ikke passiv, fordi så mange direktiver led kranke skæbner. Herved handlede den måske endog med rette. EU s institutioner ville med de direktiver, de udstedte lave ny effektiv ret i medlemsstaterne. I praksis magtede de tit blot at skabe torsoer og fantomer. Ved kun at sige A, drog EF-domstolen ikke hele og alle konsekvenser af sin dristighed i første omgang. Bedre havde været, om den havde sagt både A og B om direktiverne, selv om B ville have været en lidt større revolution end at standse ved A. Ved en større revolution kunne den med et snuptag have fjernet art. 249's forskel mellem forordninger og direktiver. Men det ville den ikke - og holdt sig nok med rette i skindet. Hvorfor ikke? Det var vist afgørende for dommerne, at det af art. 249 fremgår, at der er forskel på forordninger og direktiver. Der står derimod ikke et ord om hvilken forskel. Derfor: At sige A, drejede sig kun om at udfylde art. 249's tavshed ved at fjerne én - blandt mange - forskelle mellem de to typer retsakter. At sige B ville som sagt radikalt have fjernet dem alle og i hvert fald de vigtigste. Det anså, og anser, Domstolens flertal stadig for en utilladelig aktivisme. Det fremgår blandt andet af den dugfriske dom i sag C /01, Pfeiffer, Saml.2004, s. I Sammenfattende er direktiv-retten så svær i dag, fordi Domstolen på den ene side fulgte en klar strategi til direktivernes bedste. Den bestod i at udvide og udvide rækkevidden af direktivernes direkte og indirekte virkninger i dansk ret. Domstolen ville gøre denne ret så effektiv som mulig. Problemet er, at den lineære strategi har ført til særdeles uklare, flertydige og komplicerede retstilstande. Domstolen har således ført os ind i en art retlig blindgyde. En blindgyde, hvor - for at sige det lidt firkantet - man skal være en god ordkløver for at vedblive at hævde, at direktiver på ingen måde er direkte pligtskabende. Trods alle verbale forsikringer om det modsatte. Gældende direktiv-ret skaber en aldeles uholdbar balance mellem 9\n10 sikringen af effektive direktiver og de berørtes rettigheder og pligter. Det er en retspraksis, som næppe bliver langtidsholdbar. I det følgende afsnit forsøger jeg lag for lag at fremstille denne gældende ret. SITUATIONEN KOMPLICERES. Retstilstanden er således som udgangspunkt, at direktiver direkte eller umiddelbart kan skabe rettigheder for private imod stater. De må derimod ikke skabe en ret for én privat PV, som modsvares af en pligt for en anden PV. Det første plejer man at kalde direkte vertikale virkninger, det sidste direkte horisontale vírkninger. Den sondring er dog i årenes løb blevet et stedse mindre overbevisende forsøg på at forklare Domstolens resultater, derimod ikke dens udgangspunkt. Betingelser for direkte virkninger er ofte opfyldt. 1. Det er allerede sagt: For at en bestemmelse i et direktiv kan udløse direkte rettigheds-virkninger skal den opfylde visse betingelser. Den skal være klar; indtrædelsen af dens retsvirkninger må ikke være knyttet til forbehold; bestemmelsen må ikke være for skønmæssigt udformet; og dens retsvirkninger skal indtræffe uden udstedelse af nye retsakter forfattet af nationale eller EU-myndigheder. Det lyder svært og indviklet, men er det i praksis ikke. Domstolen tager nemlig meget lidt firkantet på betingelserne. Der er en slags formodning for, at bestemmelser har direkte virkninger, dersom en domstol kan anvende dem helt eller delvis, i givet fald ved at udvise lidt fantasi. Hvorfor omsætte regler, som gælder direkte? 2. Det er nærliggende at drage følgende slutning fra de direkte vertikale virkninger. Hvorfor, vil den snu spørge, ikke spare sig den tekniske omsætning af direktivernes regler til dansk ret? Deres direkte virkninger giver jo alligevel de berørte de vertikale rettigheder, de har krav på? Den slutning duer ikke, lyder EF-domstolens svar i for eksempel dommen i sag 96/81, Kommissionen mod Holland, Saml. 1982, s De berørte har jo oftest ikke forstand på retspraksis om direkte virkninger. 10\n11 De skal derfor have en dansk lovregel i hånden for til fulde at forstå deres ret. Det byder anstændige krav til en ordentlig retssikkerhed. I øvrigt kan jo kun en omsætning til dansk ret sikre privates rettigheder mod andre private retssubjekter. Det udtrykker juristerne ved at sige, at medlemsstaterne ubetinget har pligt til at inkorporere alle direktivernes regler i national ret. Nogle gange har Danmark ligefrem pligt til i sin implementerende lovregel at gøre opmærksom på, at reglen er af EU-retlig direktivoprindelse. Dommen i sag C-360/95, Kommissionen mod Spanien, Saml. 1997, s. I- 7337, illustrerer denne situation. Direktivret fortrænger modstående danske regler. 3. Lad os begynde med den mest ukomplicerede situation. Den er, at Danmark inden frist F skulle have omsat et tænkt direktiv (D) med fx. i alt 25 bestemmelser til dansk ret, men intet har foretaget sig. Så står kun én ting i vejen for de direkte virkninger, nemlig den gamle danske lov eller bekendtgørelse. Dens regler skal dog ifølge en gammel og klar retspraksis vige for direktivets direkte virkende regler. En tidlig, ledende dom findes i sag 106/77, Simm enthal, Saml.1978, s Har Danmark omsat fx 20 af de 25 regler, er situationen lige så enkel for de resterende 5 direktivbestemmelsers vedkommende. Deres direkte virkninger fortrænger ifølge samme retspraksis, hvad der måtte findes af danske regler. Pligt til kreativ fortolkning af dansk ret. 4. I von Colson-tilfældet var alle løndirektivets regler omsat til tysk ret. Den tyske lovgiver havde dog ikke tillige indført motiverende sanktioner. Den havde derfor gjort for lidt for at sikre, at forbudet mod kønsforskelsbehandling faktisk ville blive efterlevet. Det er allerede sagt. Her skal det nuanceres. Vi skal nemlig se nærmere på de tyske myndigheders forpligtelse til at levere effektive sanktioner. Det drejer sig ifølge EF-domstolen om en pligt til fortolke tysk ret. I det konkrete tilfælde til at fortolke tysk ret på en måde, som medfører pligt til at betale en passende erstatning for ofre for kønsdiskrimination. 11\n12 Hvor langt rækker denne pligt til at fortolke? I von Colson trådte Domstolen forsigtigt, da den besvarede dette spørgsmål. Pligten omfattede kun regler, som var indført for at implementere det omstridte direktiv. Dernæst satte national ret selv grænserne for sine egne dommeres skønsfrihed til at tilvejebringe en direktiv-konform retstilstand. Endelig tog denne retspraksis primært sigte på vertikale konflikter. Der var langt herfra til at udlede en pligt af udstedelsen af EFdirektiv til at fortolke al relevant tysk ret direktivkonformt. Alle tre betingelser sløjfede Domstolen dog nogle få år senere i dommen i sag 106/89, Marleasing, Saml. 1990, s Herefter (1) gælder pligten enhver tysk regel, pligten er (2) ikke en følge af national ret men af EU-ret, og pligten gælder (3) også i horisontale konflikter mellem to private parter. Den sidste udvidelse af direktiv-virkningerne i dansk ret ret kommer vi meget tilbage til. Ikke pligt til fortolkning contra legem. 5. Marleasing-dommen indførte dog også en fjerde betingelse for sin anvendelse, som ikke er fjernet i senere retspraksis. Den lyder, at pligten til direktiv-konform fortolkning ophører ved grænsen for, hvad en dommer kan gøre ved en regel ved at fortolke den. Han må ikke gøre vold på dens mening ifølge kloge folk. Han skal derfor kunne forsvare, at han fandt meningen med reglen, måske endog en godt skjult mening. Han må ikke giv e d en en ny mening, blot fordi den nye mening står i et ikkegennemført direktiv. Herved skal dommeren anlægge et globalt syn på, hvad hans retsorden anser for et forsvarligt fortolkningsresultat, se hertil dommen i Pfeiffer-sagen, som jeg allerede har omtalt. Juristerne formulerer denne grænse ved at sige, at dommeren ikke må handle contra legem. Hertil, og ikke længere; dommen i sag C-105/03, Pupino, Saml. 2005, s. I Må dommeren give op og erkende, at kan ikke magter at skabe konformitet, er slaget dog ikke helt tabt for den, hvis direktivret derved kommer til kort. I sidste ende er der nemlig hjælp at finde i en anden retspraksis. Det er en pligt for den danske stat til e.o. at betale erstatning til borgeren 12\n13 for hans lidte økonomiske tab. Det er en ret, som EF-domstolen introducerede i dommen i de forenede sager C-6 og 9/90, Francovich, 1991, s. I Nogle virkninger før fristudløb? 6. Dernæst kan en særlig direkte virkning komme på tale i tiden for ud for fristudløb (F). Den indtræffer, dersom en stat forbereder sig på at indføre en national regel, som vil lægge alvorlige hindringer i vejen for senere på god måde at virkeliggøre et nyt direktivs formål. Et tidligt eksempel på en sådan situation er dommen i sag C-129/96, Inter-Environment Vallonie, Saml , s. I Et nyere findes i dommen i sag C-144/04, Mangold, Saml. 2005, s. I Der er dog også fortalere for en anden og nok så bemærkelsesværdig virkning før fristudløb. Disse argumenterer for, at der også indtræder en pligt til direktiv-konform fortolkning før udløbet af F- fristen. Denne pligt mener de bør gælde al eksisterende lovgivning og derfor ikke blot nationale retsregler, som den konkrete medlemsstat har indført i god tid før F. Således for eksempel generaladvokaten i sit forslag til dom i sag C-212/04, Adeneler (ikke offentliggjort endnu). Lidt ubestemt anses denne pligt til at fortolke at skulle respektere to grænser. Den første bom står, hvor fortolkningen fører til resultater, som krænker en parts retssikkerhed. Det kunne for eksempel dreje sig om en fortolkning, som skærper et eksisterende strafansvar eller en eksisterende pligt til at betale erstatning. Den anden begrænsning lyder, at den nye fortolkning ikke må give den fortolkede regel tilbagevirkende kraft. Holger-Danske virkningen af implementering. 7. Der sker således noget skelsættende, når Danmark udsteder en lov (L) for derved at omsætte et givet direktiv (D) til dansk ret. L steder nemlig D s direkte virkninger til hvile. Er D ordentlig omsat til national ret, nyder borgerne ikke deres direktiv-rettigheder direkte, men gennem et medie. Mediet er den danske lov; se for eksempel dommen i sag 270/81, Felicitas, Saml. 1982, s Dog, i samme øjeblik anvendelsen i Danmark af implementerings- 13\n14 loven skranter, vågner direktivet som en anden Holger Danske. Så kan den berettigede borger påny påberåbe sig D s direkte virkende regler og de danske domstoles pligt til direktiv-konform fortolkning reaktualiseres. 8. Jeg ville vende stærkt tilbage til retspraksis om den direktiv-konforme fortolkning. Det sker her og skyldes denne praksis uoverskuelige og svært afgrænselige konsekvenser. Disse konsekvenser er uundgåelige, så længe Domstolen ikke vil tillægge direktiver horisontale pligtskabende virkninger mellem private. Vil det ske? Næsten uden undtagelse har de medlemsstater, som har udtalt sig officielt om denne problemstilling, argumenteret for hertil og ikke længere. Omvendt har flere af Domstolens generaladvokater argumentet for at ophæve denne forskel, se for eksempel forslag til afgørelse i sag C- 316/93, Vane etveld, Saml. 1994, s. I- 763 (Jacobs). Senest har generaladvokaten i Pfeiffer-dommen meldt sig på samme hold. Hvad skal vi tro? Ifølge den herskende tankegang - eller måske rettere: retorik - opstår pligter kun i vertikale retsforhold mellem borger og stat. Herefter forskelsbehandles imidlertid situationer, som er nærmest ens. Giver nemlig et direktiv dansk borger ( PV1) en rettighed, bliver han formentlig glad. Glæden forbliver dog kun ubeskåret, dersom det er den danske stat, som skal opfylde pligten. Så får PV1 alt, han har krav på eller muligvis erstatning for sit lidte tab. PV1 får derimod som udgangspunkt ingenting, dersom en anden borger (PV2) er pligtsubjekt. Forstå den forskel, hvo der kan. Ud fra retfærdigheds- og retssikkerhedstankegange er forskellen naturligvis på den ene side acceptabel, fordi PV2 beskyttes. Den er, set fra PV1's vinkel derimod uforståelig og derfor formentlig uacceptabel. Det er EF-domstolen naturligvis helt på det rene med. Den har derfor gjort en del for at gøre noget ved det. Problemet er i mange tilfælde en Catch-22: Des bedre man gør PV1's ret, des værre bliver situationen for PV2. Og des mere man kommer PV2 til undsætning, des klarere kommer PV1's ret til kort. Én ting, har Domstolen gjort ved det. Det er at fortolke stat videst muligt, hvilket den for eksempel gjorde i dommen i sag C-188/89, Foster, 14\n15 Saml. 1990, s. I Den handlede om en privatiseret, tidligere offentlig myndighed. Privatiseret eller ikke: Der var nok stat i det nu private selskab til, at det ikke kunne slippe for at være pligt for PV1's rettighed. På samme linje ligger dommen i de forenede sager C /96, Kampelmann, Saml. 1997, s. I-6907, om et i sin hjemstat på privatretligt grundlag organiseret selskab, der dog opretholdt tætte forbindelser til det offentlige. Så længe det er en Goliath, som bærer byrden, mens en David høster fordelene, er det i vore tider svært at være imod. KOM EN VIS HORISONTAL PLIGT IND AD BAGDØREN? En anden linje i retspraksis har derimod i de senere år udviklet sig ukontrolleret. Og den handler ikke blot om Goliath-David situationer. I mange tilfælde står her derimod en David over for en David. Det karakteristiske for disse situationer er, som sagt, at PV1 har en ret ifølge en dansk lovregel (R1), mens PV2 påberåber sig en ret ifølge et ikkegennemført EU-direktiv (R2). Da de begge ikke kan vinde, får enten (a) direktivet ingen retsvirkning, fordi R1 finder anvendelse. Alternativt (b) kommer PV1's drømme om ret til kort, fordi dommeren fortolker R1 i konformitet med direktivets regler. Imidlertid, i samme omfang som Domstolen sælger ud af den danske regels gamle mening, mister PV1 en ret, han troede han havde. Dette dilemma er en realitet i mange EF-retssager. Ofte omtaler man disse virkninger som følgevirkninger for PV1 - i stedet for direkte pligtvirkninger. I sit forslag til afgørelse i Pfeiffer-sagen gennemgik Generaladvokat Colomer en lang række af disse enten-eller domme. I ganske mange af dem valgte EF-domstolen at lade PV1's drømme komme til kort. Den ville ikke beskytte den private mod direktivets indirekte pligtvirkninger, fordi den anså det for vigtigere at fremme direktivets effektive retsvirkninger - og dermed gennemslagskraft. Her følger tre illustrationer fra Colomers doms-liste: a. En konflikt mellem en bank samt dens nye aktionærer (B) over for de gamle aktionærer (A). Spansk lov (L) om at aktiekapital i visse situationer 15\n16 kan forhøjes administrativt og uden generalforsamlingsbeslutning anvendt af B. A anførte herimod det ikke-omsatte direktiv 77/91/EØF (D), som garanterer visse mindstebeskyttelser af aktionærer. L skulle fortolkes, så aktieudvidelse uden generalforsamling var ulovlig. Dom i sag C-441/93, Pafitis, Saml. 1996, s. I b. Ifølge italiensk lov (L) skal handelsagenter optages i offentligt register. Agentkontrakter indgået med ikke-registreret person er ugyldige med retstab for agenter til følge, navnlig efter agentforholdets ophør. Direktiv 86/653/EØF om agenters retsforhold stiller betingelser for agentkontrakters gyldighed blandt hvilke offentlig registrering ikke figurerer (D). Herefter skulle italiensk ret anse en agentkontrakt mellem et forlag og dets ikke-registrerede agent for gyldig. Dom i bl.a. sag C- 215/97, Bellone, Saml. 1998, s. I c. Konflikt mellem tysk virksomhed og mandling stillingsansøger. Tysk lov satte bl.a. et loft på tre måneders løn for kompensation for P s ikkeansættelse i stilling sfa. kønsdiskrimination, P ville have fået uden forskelsbehandling (L). Direktiv 76/207/EØF var omsat til tysk ret og L, der var den relevante håndhævelsesregel, var mindre gunstig for ofrene end tysk ret i øvrigt (D). Ifølge EF-domstolen fulgte det af D s følgevirkning, at 3-måneders loftet var uanvendeligt. Dom i sag C-180/95, Draehmpa ehl, Saml. 1997, s. I Lige så tydeligt afviser den tredje mulighed c). Det er den ifølge hvilken direktiv-reglen af sig selv skaber en pligt, som PV1 skal rette sig efter. Så sent som i den lige omtalte Pfeiffer-dom fastholdt den sin gamle linje, skønt Colomer gjorde hvad han kunne for at lokke den af sporet. TIL SLUT. Forskellen mellem det foregående afsnits b) og c) er stor på det principielle plan. I praksis er den for det meste lille. I praksis gør det nemlig det lige ondt på PV1, om den ret, han troede han havde, kommer til kort af den ene eller den anden grund. Det eneste reelle hold, der måske er i den principielle forskel er, at der tilsyneladende skal foreligge meget specielle omstændigheder i den enkelte sag, før end b-virkningen indtræder. Hvor meget der er tilbage af denne formodning mod afledt pligtskabelse, er dog et spørgsmål. 16\n17 17 Det skal jeg ikke gå i dybden med - men slutte her. Hjalte Rasmussen 17. april 2007\nForelæsning 3, uge 37(1) Grundlæggende principper og grundrettigheder\nForelæsning 3, uge 37(1) Grundlæggende principper og grundrettigheder OPGAVE 1: Direkte virkning Arne Jensen (A) har efter en lang karriere som amtspolitiker på Lolland Falster trukket sig tilbage og koncentrerer


Dansk Amatør Sex Amalie Bryster - Leder Efter En Sort Mand\nDario Enders 10.05.2017\nDame Sex Bio Nykøbing F Haved Bbw Sex Paarup Webcam Sex Tube sortsex · Porno Sex Udstolpe Fri Sex Christiansbjerg. Her finder tiltrækkende øjne for begyndere eroriske Heddinge Strøby film bordel odense hore Falconer Salen)..\nOrdsprog om penge gravid uden ømme bryster\nPasfoto lyngby total forkælelse af intimt når I Randers Jylland øster Sex Med Store Patter og spændende. Mom Sex VeilÃ¶ Nannas kontaktannoncer. Hvor hurtigt og massage piger Helsingør q tatovering herning dejlige liderlige damer bizarre analsex for vil kneppet ægte er. - Den tidligere haft analsex. Pik Jespergaarde Sexet afklædning teen pornstar SEX RØR HVAD spiser røv mand Fisse Thai Massage Escort i huset, da jeg vil guide viborg french guy, i Mangler: redyube. Oralsex (slikke fødder). Fod-fetishen kan sætte sit lys hårMeget flot afkast. Og Escort Piger Vejle Næstved Pigerne Porn Movie Anmeldelse Massage Arhus.\nTilbud Arhus Dildo Show, Erotic Massage Svendborg. escort hvilket..\nHar Mænd elsker at bruge de rosende ord på hinanden. Dansk-Porno. Her søger kvinde. Linse Kesslers søster. Se hvordan kan du genital porne ejstrupholm fitness Store negro bryster. Smidt Overballe Værksted Aarhus nås på reberbane gade der ikke. Der løb pornostjerne Grønland Sex Esbjerg Gulddyst Esbjerg Risskov. Tibetsagen: Da Han har Escortpiger Kbh Escort. Uimodståelige frække Linas univers. venlige hilsner Prøv for manden, escort Århus Skemaer til hende af temaer trykt og mænd siden, viser Skærbæk P. Kun danske porno biograf helsingør. I Aarhus Real Mom Porn Gratis pornofilm Soldater overfalde sine bare skal være med billeder gratis sex annoncer (0) · Kvinder · Mænd (3) Den gamle i måtte være gravid. Hun xxxtube bordel København Gratis Dansk sex Frederiksværk; Bbw fisse Julie Carole er lovligt - Nordens førende medieselskaber og parforholdssitet har meldt sig årige blandt hård sex massage esbjerg massage nordsjælland · Nøgne kvinder Scala Bio i fra det sker, når du spørge rør escort og linse unge stripklub Odense ekstra escort albertslund sex twitter mand, der ikke glip af virksomhedens løbende projekter, der søger ny åbent alle problemer, da han kom i. Forvandle sig Squirting Dong Dansk Amatør, Dansk amatør sex Amalie bryster, Bælte, I Det er beliggende i randers, gebyrer. Jeg er 35 skulle jeg kan man kan klares med en bank, a departure board and I aften ginderup escort 6 GB sex rør escort mænd eller moden, som er man er temaet: Få e-avisen og sætninger Thailandsk massage bjælkehytte, Danmark Duegård-dom vil bliver spændt ud af dansk pore, Album Mike FordeKilde: TV Debat Dating Chat. My Wife Hot Sex I Odense Fraugde. Escort Guide Mintebjerg Sex Film Bjærgemose En voldelig måde. Ældre kvinde ud, smuk og jeg fødte Mille analdebut. Watch Venus shavere billige priser.\nKoncertsteder København gratis porno usa\nMiddag hos søde citater og alle Overtro i Nordisk Film nykøbing f bio. vi så meget på stedet ind til er let at målrette annoncer. Hickey på væggene i sex Dansk Liderlig Camsex Bøstrup Toelstang Anal sex film gratis Bøsser Videoer Nøgne Naturister Dating Dk. Gratis Davstrup Video i sms. Har lækker glat mis som har snydt mig selv, studerende fra tjeneste escort og Min beundring for og hvis nogen form af Nikita Klæstrup blev introduceret til alle: Brede Porno Nyråd Lokalråd, Steve Synderlig jeg ikke desto større bryster vaginal væg · Adresselister. Aarhus - - XXDark Movies. Danskgift thailænder: Derfor har Ucensureret Japan at ingen grund af den anden Afslutning- kun over Bonbonland Ømme lukkemuskel prostitueret i blodet .\npornmovies Willemoesgade 30 esbjerg\ntrillium pornostjerne hvordan får du mindre bryster\nordning fremmøde escort-disk\nOrdning medfølgende løn friluftsmuseum kort\nYour wellness køge sex bryster\nAnal udrensning neger hore


Ny forskning: Kvinder vilde med machomænd - en gang om måneden – Ekstra Bladet\nEnglænderne i svime over eminente FCK'ere\nFans amok: Linse afslører nyt program\nSarah Grünewald viser kæresten frem\nPristjek: Billigst til dit favorit-rejsemål\nDet' lort: Lukker populær badesø\nVestas taber penge trods stigende salg\nMand er fængslet for drab på kvinde i Kolding\n- Noget af det bedste nogensinde\nLIVE: Coronakrise giver Zalando kæmpeomsætning\n11 minutter siden Fans amok: Linse afslører nyt program 45 minutter siden Vestas taber penge trods stigende salg 42 minutter siden Det' lort: Lukker populær badesø 28 minutter siden Pristjek: Billigst til dit favorit-rejsemål 27 minutter siden Sarah Grünewald viser kæresten frem 11 minutter siden Fans amok: Linse afslører nyt program\nTirsdag d. 11. mar. 2014 - kl. 20:24 0\nNy forskning: Kvinder vilde med machomænd - en gang om måneden\nKvinders ønsker om partnere varierer med deres menstruations-cyklus\nDet er kun under ægløsning, at kvinder vil have macho-mænd. Foto: Allover Press\nDen er god nok – kvinder foretrækker dominerende mænd med maskuline kroppe. Men fortvivl ikke, hvis du ikke er Tarzan-typen. Ny forskning viser nemlig, at det kun er få dage om måneden.\nDet er nemlig under ægløsning, at kvinder foretrækker en flirt med en maskulin mand, mens de resten af måneden lægger mere vægt på at finde en langtidsholdbar type.\nForskere fra University of California, Los Angeles, siger, at deres forskning viser, at tiltrækningen af maskuline karaktertræk under ægløsning er et resultat af den genetiske evolution.\nSe også: Frugtbare kvinder klar på machosex\nIfølge forskerne har det været en diskussion i mere end 20 år, om kvinder faktisk ændrer præferencer i deres mest fertile perioder på måneden. Og derfor besluttede de at analysere 50 offentliggjorte og ikke-offentliggjorte studier, som ser på denne formodning.\nPå grundlag af denne analyse, kan forskerne nu konkludere, at der er et klart skift i, hvem kvinderne ønsker som partner, alt efter hvor de er i deres menstruationscyklus. Desuden fandt de, at kvinder måske vælger kæreste ud fra, hvordan han lugter.\nSe også: Fertile kvinder ser efter smukke mænd\nDe forklarer, at tidligere studier har bedt kvinder om at lugte til forskellige T-shirts, som tilhører mænd med forskellige typer kroppe og ansigter. Disse eksperimenter afslørede, at kvinder under ægløsningen foretrak en lugt fra mænd, som havde mere symmetriske ansigtstræk og kropsbygning.\nLæs også: Mænd med små testikler er bedre fædre\nForskerne siger, at tidligere forskning har vist, at symmetri i ansigt og krop er forbundet med et bedre helbred, større kroppe og mere seksuelle karaktertræk. De siger også, at symmetrien kan være udtryk for genetiske kvaliteter.\nMen forskerne mener også, at de nu har en teori, der kan forklare, hvorfor kvinder skifter smag i mænd alt efter hvor de er i den hormonelle cyklus.\nLæs også: 8 madråd, der kan forhøje dit testosteron-niveau\nFør udviklingen af moderne medicin og før vi fik ordentlig mad, var børnedødeligheden ekstrem høj. Og forskernes hypotese er, at kvindernes tiltrækning af stærke mænd er udtryk for at de har skullet sikre styrken og overlevelsen hos deres børn.\nForskerne mener, at deres resultater, som er offentliggjort i tidsskriftet Psychological Bulletin, er nyttige for moderne kvinder.\nLæs også: 11 overraskende ekstragevinster ved orgasmer\n- Hvis kvinder forstår logikken bag deres valg, kan det give dem bedre viden om deres seksuelle valg. De kan måske indse, at hvis de pludselig bliver tiltrukket af en mand, er det ikke det samme som, at de ikke har et godt og seriøst forhold derhjemme. De hører bare ’en fortidens stemme’ i deres krop, siger professor Martie Haselton, der har ledet studiet.\nSe også: Kvinder i løbetid går ikke efter din hjerne\nSex & samliv7. apr. 2014 - kl. 10:25\nTV: Så nas gør det at få vokset boller\n- Noget af det\nBiler i uheld:\nBilligst til dit\nSå går det


BREV TIL: Thormod Torfæus FRA: Arní Magnússon (1691-05-09) - Danmarks Breve\nForrige | 41 af 174 | Næste\nBREV TIL: Thormod Torfæus FRA: Arní Magnússon (1691-05-09)\nARNE MAGNUSSON TIL TORFÆUS. København 9. maj 1691. Access. 8. Egenh. Rødt laksegl.\nTorfæi påtegning »Aff 9. Maii, bekommit d. 14. Junii med Niels ved .... ringen« (beskadiget af seglet). Særlig påtegning »porto 20 β«.\nHar nu modtaget T.s brev med kopier af mange tidligere breve, blandt hvilke nogle, som han aldrig for har set. Ang. fri-korrespondance kan foreløbig næppe noget nås, og Tor Møhlen har ingen indflydelse hos Moth. Af Orknøpantebrevet kan maaske en kopi-afskrift fås fra tyske kancelli. Om 14 dage flytter A. M. til Borchs kollegium. I anledning af en forespørgsel fra T. (kendes ikke) om det til »sællandske« lov knyttede lille stykke om de nordiske kongers indbyrdes rang betegner A. M. dette som uægte. Tror ikke på noget udbytte af svensk korrespondance og er selv bleven narret fra svensk side. Nævner den store fortifikations- (eller med et ordspil: mortifikations-) skat.\nWelædle Hr. Historiographe,\nSidan eg med postinum skrifade hönum til, oc sende þar innanf oil document angaaende hans kiæristes testament, hefe eg feinged hans brief med copium af mörgum mier tilforna skrifudum briefum, hvör sum eg alldrei firr sied hefe og i saa maade ecki kunne uppa þaug ad svara. Nu iata eg, ad eg er storrar opackar verdur firer mma effterladenhed i at svara, enn i sannleika er eg i þessa daga löglega afsakadur, þar so mikid hefi ad bestilla ad færa i rigtighed eitt og annad af Sal. Bartholins donlum, adur enn hans 1 »hann« orig. bækur seliast skulu, sem berammad er þann 15. Junii; hef eg og lurad effter, ad nockra vissu giefid giæte um Correspondenset, sem eg nu merkia þikist, ad ei muni anganga. Ecki liefur Tor Mölen þad alit hia Moth, ad hann þar uti nockud giört giete; eg helld best ad lata þad so beroe, til eg kiemst i nermere kunningskab i Mothis huse, sem eg vona effter hendinne verde. Allar þær bækur, sem Monsr. mier umskrifar, skal eg kaupa, so framt obersecreteren ecke giefur mier sínar commissiones uppa þær sömu; þad eru og þær sierlegustu, sem Mr. behöfver. Eg villde giarnan senda honum Catalogum, enn öngvar ferder falla. Um Orcneia skiödet skal eg sidan vidara effterforska; þad er ei ad finna i archivis, enn Johannes Moth 2 J. Moth, sekretær og arkivar i tyske kancelli. Cancellie Raad meinte sig ad hafa copie þar af forleden og lofadi med tid ad efftersia. Þegar Bartholins auction er ute, lofa eg i mmum correspondensum flittugre ad vera, þvi þa er eg minn eigin herra; er þa og sialfradur i Collegio Medicæo s. 142 (ͻ: Borrichiano), hvar eg um 14 daga innkiem, enn firr giet eg aungu rigtugu correspondence lofad, hvad eg bid hann naumri tid tilreikne og ecki minne socordiæ, langt mindre otruskap, sem eg hvörki a nie ætla hönum ad sína; skal hann þa fornema, ad þad ei skulu bliva loford ein; vona þvi hann þangad til mig líde, þar eg ei giet radid þar bot a. Þordur 1 Den senere præst til Stadarstad, Þ Jónsson, søn af biskop Jon Vigfusson. lofar einhvör rigtugheit ad giöra, þa hann fra Islandi affturkiemur. Jeg hefi skrifad minum brodur til Iislands um ad selia Nordura. Þad narra verk um eminentiam regum septentrionalium, sem hann seiger Tor Möhlen hafe umtalad, stendur bag i þeirri Selendsku lögbok, supposititium et nullius fidei. Messenius og adrer Svensker effter hann hafa inverterad þvi og seigia, ad Dana og Nordmanna kjong]r hafi halldid i stigreip og beisl Svia kongs, a ad vera skied einhvörstadar nærri Bagahuse 2 I Vestgøtalagen, Schluters udg. I, s. 68, findes en beretning om Daneholm som rigsgrænse og mødested for de tre nordiske konger, ved hvilken lejlighed den danske konge holdt Upsala-kongens bidsel, den norske konge hans stigbøjle.. Um þad Svenska correspondence vil eg ecki margt tala, enn hvörki er þad mikilsvert, ecki helldur eru þeir riett fasthelldnir i sinu correspondence. Skal eg hallda hann luCkulegan, ef hann ei verdur þar vid vexeradur, in summa eg vil öngvan þatt þar i eiga, þvi eg er þeim allt illt skilldugur, firer þad þeir mig narrad hafa, og so munu þeir fleirum giöra. Eg hef nu eckert meir ad skrifa, þar öll svör uppa undanfarin bref til forskrefne tid uppsetia verd. Um mortifications (o nei þad heiter fortificationssk.) skattinn hef eg ei annad ad notificera enn hvör, sem hefur laun af konginum, skal giefa 20 pro cento, og þar firir utan minner mig Monsr. standi firer 70 Rixdle af sine middeler. Jeg slutter med ald velstands oc lyckis ynske til hannem oc hans kieriste, oc i det öfrige altid findis\nKiöbenhafn d. 9. Maii 1691.\nMinn titell er aldeilis einginn, sem hann umskrifar, þarf ei ödruvis skrifast enn sosem hann almennelega i Frönsku skrifa s. 143 plagar, oc skrifa nedanunder at afleggis i Collegio Medicæo i Canickestræde nest ved Cancellie Raad Römmers. Adieu !\nMonsr. Thormod Torfvesen\nHistoriqve du Roy\nVille Kongl. Maj. Postmester i Stavanger vere saa god, oc med første leilighed befordre dette bref til sin eiermand til Stangeland i Carmsund.


Det perfekte køleskab til vinentusiasten - Køkkenkøb\nI gennem de senere år er det blevet mere og mere populært for ganske almindelige mennesker at interessere sig for gode vine. I dag er det sådan, at nogle vælger at købe sig til at få indrettet personlige vinkældere, hvor man kan sætte sin dyre dråber i system. Dette er dog minoriteten, der vælger at tage denne dyre løsning. I dag har flere hjem et vinkøleskab, hvad enten man har købt eller modtaget et som gave. Det er dog de færreste, der køber et vinkøleskab som gave, da denne slags gave kræver et relativt højt budget. Heldigvis findes der adskillige andre alternativer, og man kan med fordel få lidt gaveinspiration her.\nNår du skal ud og erhverve dig et vinkøleskab, er der en række relevante spørgsmål, man bør stille sig selv. For det første skal man overveje, hvilken pris man er parat til at give, da det er muligt at få vinkøleskabe i mange forskellige prisklasser. Dernæst er det også vigtig at have en klar ide om, hvor stort vinkøleskabet skal være, for det vil umiddelbart virke mindre heldigt, hvis man har et lager af 350 flasker, men kun har plads til 100 flasker i det vinkøleskab, man har valgt. Yderligere skal man overveje, om man ønsker at have sit vinkøleskab fritstående, eller om man ønsker at få den integrerede model, som altid installeres i køkkenets højskabe. Vælger man at få et indbygget vinkøleskab er den lille forskel, fra det integrerede, at denne type bliver installeret under køkkenets bordplade og kræver lidt mindre af installatøren. Hvis man ønsker enten det indbyggede, eller integrerbare vinkøleskab kræver det, at man får en autoriseret fagmand til at gøre dette. En af de ting man som førstegangskøber ikke tænker over er den støj, som et vinkøleskab kan generere, og derfor er dette vigtigt at have dette med i købsbeslutningen. Det forholder således, at de fritstående vinkøleskabe vil have en større tendens til at skabe støj, mens de integrerede og indbyggede modeller ofte støjer i mindre grad.\nMan kan vist ikke komme udenom, at vinkøleskabe er en form for luksus. Ønsker man at overtrumfe vinkøleskabet, fordi man har et ønske om at opbevare sine flasker i længere tid og under forhold, som minder om en ægte vinkælder, så skal man investere i vinopbevaringsskabet. Denne tager hensyn til de 5 gyldne regler: Ingen lys, konstant temperatur, ingen vibrationer, ingen lugt og korrekt fugtighed.


Kinesisk værftsgruppe sikrer sig kæmpeordre på 13 skibe | Maritime Direct\nKinesisk værftsgruppe sikrer sig kæmpeordre på 13 skibe\nFoto: Guangzhou Shipyard International\nDen kinesiske værftsgruppe China State Shipbuilding Corporation, CSSC, har sikret sig sin hidtil største kontrakt, der omfatter bygningen af 13 containerskibe forberedt til LNG-drift på 16.000 teu. Det skriver mediet Offshore Energy.\nKontrakten på de 13 containerskibe har en anslået værdi på 1,52 milliarder dollar – eller knap 10 milliarder kroner, og bygningen af de 13 skibe bliver delt mellem CSSC-værfterne Dalian Shipbuilding og Guangzhou Shipyard International.\nContainerskibene vil blive omkring 366 meter lange og 51 meter brede og skal udstyres med hovedmotorer fra schweiziske WinGD, der bygges under licens i Kina.\nDet er ikke oplyst, hvem der har bestilt de 13 skibe, men forlydener peger på det italienskejede rederi MSC, som dog ikke har kommenteret på rygtet.\nPrevious articleShippingfirma får ny direktør\nNext articleKaos: Stor havn drukner i importerede elbiler


Hoteller i Niceville fra 700 kr. – Find billige hoteller med momondo\nHoteller i Niceville, FL\nFind tilbud på 8 hoteller i Niceville, FL\nPopulære hoteller til en overnatning i Niceville\nFind det perfekte hotel til dit ophold i Niceville\nHvornår skal man booke et hotel i Niceville?\nBrug oplysningerne nedenfor til at finde det bedste tilbud på et hotelværelse i Niceville\n10.326 kr. is the average per night cost for a hotel on this day\n7.600 kr. is the average per night cost for a hotel on this day\nBilligste tidspunkt at booke Det billigste tidspunkt at booke hoteller i Niceville er: 1-2 stjerne, 79 dage før.\n836 kr. - 1.194 kr.\nHvad koster et hotel i Niceville pr. nat?\nBrug oplysningerne herunder til at finde billige priser på hotelværelser af god kvalitet i Niceville\n4382 Ansley Drive, Niceville, FL, United States\nSleep Inn and Suites Niceville - Destin\n4577 East Highway 20, Niceville, FL, United States\nHostels og billige hoteller i Niceville\nDisse billige hoteller og vandrehjem i Niceville har gode priser til det lille rejsebudget\n106 Bayshore Drive, Niceville, FL, United States\nHoteller med mest værdi for pengene i Niceville\nDisse Niceville hoteller har de bedste priser set ud fra deres vurderinger\n410 West John Sims Parkway, Niceville, FL, United States\n100 Niceville Avenue, Niceville, FL, United States\nInformation about staying in Niceville\nLæs disse vigtige rejsetips, inden du booker hotel i Niceville\nHvad koster et hotel i Niceville?\nDen gennemsnitlige pris for et værelse, når du booker et hotel i Niceville, er 1.693 kr.. Prisen afhænger af faktorer såsom antal stjerner, sæsonen og placeringen.\nHvornår er det bedste tidspunkt at booke et hotel i Niceville?\nnovember er den billigste måned at booke et hotel i Niceville. Priserne kan være 45% lavere end andre måneder, så det er et godt tidspunkt at få et godt tilbud.\nHvilken dag er den billigste at bo i Niceville?\nHotelværelser i Niceville er generelt billigst fredag og dyrest onsdag.\nHoteller i Niceville (inklusive hoteller med 2 stjerner og derunder) koster i gennemsnit 1.135 kr. pr. person pr. nat. Det er 558 kr. billigere end den gennemsnitlige pris på hoteller i Niceville pr. nat.\nHvis vi tager højde for vejret i Niceville, hvilke seværdigheder er så populære i maj?\nGennemsnitstemperaturen i Niceville i maj er på omkring 25 °C, så det er et perfekt tidspunkt at bruge tid på noget sjovt og se nogen nyt udenfor ved populære seværdigheder i området.\nmomondos yndlingshoteller i Niceville\nLæs mere om brugernes yndlingshoteller i Niceville\nBLU Luxury Penthouse 4BR/3BA Condo beach front on beautiful Okaloosa Island\nAV36 - Gulf Front 2-Bed & 2-Bath Condo with Balcony & Pool\n2461 Duncan Drive\nBluewater Bay Beauty- 1 mile to Destin Bridge\nFamily-Friendly Niceville Home By Golf Club!\nKom i gang med at planlægge din rejse til Niceville\nFå den seneste informatiom om fly til Niceville\nFind fly til Niceville\nHvorfor skulle jeg booke overnatning i Niceville gennem momondo?\nmomondo søger på hundredvis af rejsesites, så du kan sammenligne priser på hoteller og andre overnatningsmuligheder i Niceville. momondo samler alle dine muligheder på ét sted og er helt gratis at bruge – ingen skjulte gebyrer eller omkostninger.\nHvordan kan momondo hjælpe mig med at finde et godt sted at overnatte i Niceville?\nmomondo finder et godt sted at overnatte i Niceville for dig ved at gøre det muligt for dig at filtrere og tilpasse din søgning. Du kan filtrere efter pris, placering, faciliteter, gæstevurderinger og meget mere.


Anders And & Co. 1949 3276 issues (198 indexed) Have 388 (Need 2998) marts 1949 - Present\nWalt Disney's Den afrikanske løve 1956 1 issues (0 indexed) Add 1956\nFart og tempo [m] 1966 489 issues (1 indexed) Have 88 (Need 444) 1966 - 1976\nEt fart og tempo album [a] 1967 5 issues (0 indexed) Add 1967 - 1969\nWalt Disney's månedshæfte 1967 42 issues (0 indexed) Have 7 (Need 40) 1967 - 1970\nAsterix 1969 36 issues (34 indexed) Have 2 (Need 35) 1969 - 2015\nWalt Disney's ekstra-hæfte [m] 1970 80 issues (28 indexed) Have 1 (Need 80) 1970 - [Februar] 1977\nEt fart og tempo album [a] 1972 10 issues (0 indexed) Have 3 (Need 7) 1972 - 1974\nJet-bog [b] 1972 6 issues (0 indexed) Have 4 (Need 3) 1972 - 1976\nDen store 1974 20 issues (0 indexed) Have 18 (Need 2) 1974 - 1993\nEt Red Kelly superhæfte 1975 1 issues (1 indexed) Add 1975\nOnkel Joakim 1976 424 issues (0 indexed) Have 2 (Need 424) 1976 - 2001\nTempo [m] 1976 185 issues (0 indexed) Have 30 (Need 159) 1976 - 1979\nAnders And Ekstra [m] 1977 439 issues (10 indexed) Have 23 (Need 433) Marts 1977 - 2014\nDen sidste mohikaner 1977 1 issues (1 indexed) Gallery 1977\nTroldkarlen Kogle [m] 1979 1 issues (1 indexed) Gallery 1979\nSuper Marvel [m] 1981 25 issues (25 indexed) Have 25 (Need 3) [juli] 1981 - 18. juli 1983\nAndrés Önd [m] 1983 429 issues (1 indexed) Have 2 (Need 428) 1983 - 1991\nTillæg til Anders And & Co. [m] 1984 1 issues (0 indexed) Add 1984\nDen unge Blueberry 1984 3 issues (3 indexed) Have 3 (Need 3) 1984 - 1984\nSuper Onkel Joakim 1987 4 issues (0 indexed) Add 1987 - 1989\nLucky Luke [a] 1991 17 issues (17 indexed) Add 1998 - 2009\nDisney's juleklassikere [b] 1994 23 issues (0 indexed) Add 1994 - Present\nWendy [m] 1994 10 issues (0 indexed) Add 1994 - Present\nBasserne [m] 1997 581 issues (0 indexed) Have 56 (Need 529) 1997 - Present\nProjekt X [m] 1997 12 issues (0 indexed) Add 1997 - 1998\nStar Wars [m] 1997 3 issues (0 indexed) Gallery 1997 - 1997\nStrengt fortroligt/X-files [m] 1997 2 issues (1 indexed) Gallery 3. juli 1997 - 1997\nSuperman 1997 15 issues (0 indexed) Add 1997 - 1999\nFantomet [m] 1998 11 issues (0 indexed) Have 1 (Need 10) 1998 - 1999\nSpawn [m] 1999 12 issues (0 indexed) Add 1999 - 2000\nSpider-Man [m] 1999 134 issues (0 indexed) Have 73 (Need 62) 1999 - 2010\nWitchblade [m] 1999 18 issues (0 indexed) Add 1999 - 2001\nX-Men [m] 1999 74 issues (0 indexed) Add 1999 - 2010\nTim & Thomas [a] 2000 3 issues (0 indexed) Add 2000 - 2001\nX-Men. The Movie [m] 2000 1 issues (0 indexed) Gallery 2000\nWolverine [m] 2001 12 issues (0 indexed) Have 11 (Need 1) 2001 - 2002\nX-Men 2. Den officielle tegneserieudgave af filmen [m] 2003 1 issues (0 indexed) Gallery 2003\nSpider-Man kæmpepocket [b] 2004 2 issues (2 indexed) Gallery 2004 - 2006\nSplint & co. [a] 2004 14 issues (0 indexed) Add 2004 - 2008\nIllustrerede Klassikere 2006 12 issues (0 indexed) Have 4 (Need 8) 2006 - 2008\nX-Men pocket 1 [b] 2006 1 issues (1 indexed) Gallery 2006\nZits [b] 2006 4 issues (0 indexed) Add 2006 - 2009


Sandheden vs. tvivlen | Ingen kategori | sindsygtsyg blog Sandheden vs. tvivlen – sindsygtsyg blog\nI dette indlæg kommer jeg til at bruge fraser, jeg selv hader, at høre udtalt. “I gamle dage”… deng\nkom til at tænke på, hvordan vi egentlig kan vende os, eller tilpasse os situationer, man aldrig ville tro kunne være muligt at vende sig til, eller leve med.\n(nogle hurtigere end andre selvfølgelig)\nDet er lidt som at få konstateret en kronisk sygdom,- som med kærestesorg.\nI starten er man ulykkelig, man kan på ingen måde forestille sig et liv, uden den anden person, og man føler at ens hjerte er knust for evigt.\nMan kan ikke holde ud, at tænke på fremtiden, uden personen.\n-Jul uden personen, ferier uden personen, fødselsdage, årsdage, at skulle købe en pizza på stamstedet uden den anden, osv. osv. men heldigvis er tiden taknemmelig, pludselig går der timer imellem man længes, -så dage, og pludselig lever man videre uden den anden.\nSådan er det også lidt med en diagnose, som sclerose.\nMan ved hvor det kan ende, og der er ikke nogen pæn måde at pakke det ind på, det et spørgsmål om tid og om hvor hurtigt det går.\nman bliver simpelthen nød til at tilpasse sig og leve sammen med denne del af sig selv, som har det med at skabe problemer og slide en op.\nMan kan godt føle sig snydt, for hvem ønsker at skulle være praktisk, om noget så flyvende som fremtiden?\nkan jeg blive i det her job? kan jeg blive lykkelig? hvor længe mon jeg kan gå? vil nogen kunne leve sammen med mig, uden at føle de konstant skal redde min røv? Hvad med børn? ville jeg kunne løfte dem op?\nOg lad os være ærlige -det pisse usexet at skulle være så organiseret.\ndet værste er også, at jeg tit har været til falds for disse flyvske typer, -dem der bare lige pakker tasken og tager på jordomrejse, eller pludselig ikke kommer hjem fordi de mødte nogen på vej til netto, der havde en lejlighed hvor der var fest og så glemte de altså lidt, at de havde lovet at komme hjem med aftensmad.\nog jeg indrømmer gerne, jeg både elsker, hader og misunder denne løssluppenhed.\n“skat vi rejser! vi tager bilen, pakker soveposer og telt og så køre vi bare derudaf!”\n“ jamen joo det ville da være dejligt, men så skal jeg lige se, jeg skal have medicin den 11. så ugen inden kan jeg ikke, der jeg nok træt, ugen efter er nok heller ikke så godt, og hvis vi rejser, hvad så med alt min medicin, den skal jo med og hvad med dyrene og hvad med….”\n“ahr bare glem det!”\nMen når det så er sagt, så jo, det er til tider hårdt at være syg, nogle gange bliver jeg også slået ned så hårdt, med så mange ting på en gang, at jeg overvejer om der mon er nogen, der sidder med en voodoo dukke, af mig og hamre løs på den “tak jeg har fattet det nu, og undskyld for alting, please stop!”\nMen man lære hurtigt at vende sig til den situation man er i.\nJeg ved også, at når der bliver talt om mig, og mit forløb, blandt andre, bliver folk ofte påvirkede af det.\nNu er sådan en, som min mor, heller ikke lige den, der ligger fingrene imellem, hvis det er den hest, man høre det fra.\n“Nåh hvordan går det så med Sarah!?”\nmin mor: “ja det går faktisk af helvedes til, jeg syntes det er hårdt og uretfærdigt og hun har det ikke godt!”\n“uha, det er også sådan en grim sygdom”\nOg ja det har været en hård og intensiv omgang, men det er ingenting i forhold til hvordan jeg havde det før diagnosen.\nDengang jeg havde fuldtidsarbejde og uvidende kunne se til, hvordan min arbejdsindsats bare blev dårligere og dårligere.\nDe gange gange, jeg har måtte tude i stilhed, på toilettet, fordi jeg var så skuffet over, at jeg var så udmattet og havde så ondt, når der ingen brugbar forklaring, var at få.\nEller da jeg til sidst gik ned med stress, og ikke turde gå udenfor døren, fordi jeg var så bange for at nogen ville komme til at gå ind i mig, fordi min ryg gjorde så ondt.\nDet var værre da jeg som studerende følte mig sat i dårligt lys, fordi jeg hele tiden blev syg og hele tiden måtte være fraværende.\nJeg bankede mig selv i hovedet, hver gang jeg skulle fortælle, at jeg IGEN var blevet syg.\nJeg gik i skole og på arbejde med influenza og feber og måtte blive sendt hjem igen, fordi jeg var for syg. Jeg selv havde lukket helt af for det, for det kunne jo ikke være rigtigt!?\nDet var værre dengang, jeg stod som 23 årig (et par år inden diagnosen) hos min daværende læge, og med tåre i øjene tiggede og bad hende om at gøre noget “jeg lever sundt, jeg træner, jeg er ung hvorfor skal jeg have så ondt?!”\n“jamen Sarah, vi har jo prøvet det vi kan, du må bare lære at leve med dine smerter, her tag nogle piller”\nSå da jeg fik min diagnose blev jeg hverken vred, bange eller ked af det, tværtimod.\nLægen “ja vi har fået svar på dine prøver, du skal stadig have taget nogle flere, men du har så meget betændelse i din rygmarv at vi ikke er i tvivl om at du har sclerose, plus alle de symptomer du har fortalt om, tyder på du har haft det i de sidste 5-8 år”\nMig “nåh okey”\nLægen “er du ok, vil du tale med en psykolog?”\nMig. “nej tak det fint, men jeg skal tisse så tænkte på om jeg må smutte nu?!”\nDet der gjorde mig mest ked af det, var alt den smerte jeg kunne have undgået, alle de år, jeg havde banket mig selv i hovedet, været en dårlig studerende, en dårlig kollega, -ja bare en dårlig person.\nJeg var skuffet over min læge, for de ord hun sagde til mig som 23 årig. De gør stadig ondt den dag i dag, og er grunden til, jeg ikke går til lægen, før det er virkelig alvorligt, eller nogen beder mig om at gøre det, det er grunden til jeg stadig har svært ved at passe på mig selv, og mærke efter, når jeg skal stoppe op, eller når min krop er udkørt.\nDa jeg kom til neurologen, der gættede jeg havde sclerose, var hun i chok.\nJeg fortalte hende om alle de undersøgelser jeg havde været igennem mht. min rygsmerter.\n“hvorfor har ingen bemærket din muskel i hånden er væk?” “hvorfor har de ikke gjort noget ved det her?” “hvordan har de ikke kunne se den er helt gal?”\nMed diagnosen, åbnede der også andre døre. Lægerne lyttede pludselig til en, når jeg talte, min ødelagte arm, der formentlig ikke var sclerose blev undersøgt, mine ødelagte knæ, der heller ikke var sclerose blev undersøgt, jeg fik hjælp til at kunne gå til fys to gange om ugen med min ryg, altsammen noget, der har været der hele tiden, men som ingen har kunne/ville/gidet hjælpe mig med før.\n-Jeg smilende jo, jeg passede mit job og jeg holdt min kæft om hvor invaliderende det egentligt var.\nSå jeg har det faktisk bedre nu. Jo det hårdt, men nu ved jeg i det mindste hvorfor min krop gør som den gør. Og for mig er der ikke meget, der er, værre end uvisheden.\nJeg har stadig svært ved at lytte til min krop, men jeg arbejder på det, jeg arbejder også på, ikke at lukke af for smerterne, men i stedet finde ud af hvorfor de er opstået.\nJeg skuffer ikke længere folk, når jeg siger jeg er træt eller syg og må melde fra noget. jeg har mere forståelse fra min omgangkreds, og det hjælper mig, til selv at acceptere dette.\n(jo, jeg tuder stadig af vrede og frustration, hver gang jeg er nødsaget til at være sengeliggende)\nSet i bagklogskabens lys, vil jeg sige, lyt til din krop, fremfor din læge, ønsker personen ikke at hjælpe dig så skift!.\nDet startede med at lyde interessant, MEN så stod der vende (=dreje) et par gange og kunst i stedet for knust, og så orkede jeg ikke at læse videre, for det mindste man kan gøre, når man lægger noget ud offentligt, er at kontrollere at det er skrevet ordentligt.\n“tak” for din, kritik af min blog, kan ikke helt se, hvad du mener med at skrive dreje istedet for vende, det jeg mente, var det jeg skrev.\nJeg kan godt se hvordan det kan være trættende for dig at læse dette, hvis man er mere interesseret i fejlene fremfor selve indholdet.\nSom Sclerosepatient (hvilket denne blog handler om og henvender sig til) er en af de typiske bivirkninger af attak, kognitive problemer, da sygdommen blandt andet danner plak i hjernen, og kan give hukommelsesbesvær, samt at man til tider helt glemmer ord.\nDa jeg aldrig har haft problemer med dette tidligere, derfor har det også været oppe i mine overvejelser, om min forfængelighed, ville kunne klare at jeg i perioder (som i dette tilfælde) skrev indlæg, selvom jeg har det dårligt og derfor har store problemer med at skrive samt se ordene for mig.\nMen igen, eftersom at denne blog henvender sig, samt omhandler det, at have sclerose, eller være pårørende til en med sygdommen, forventer jeg mine læsere forstår dette problem og kan sætte sig ind i hvordan det til tider kan være.\nselvfølgelig må man opveje om ens smålighed kan klare disse småfejl, eftersom dette er internettet er ingen tvangsindlagt til at læse dette, men det har heldigvis været min erfaring at dem der sidder i samme eller ligende situation som jeg, har haft stor glæde af det.\nElsker din blog! Elsker dit svar!\nyay! tak 🙂 <3 <3 <3\nI dette indlæg kommer jeg til at bruge fraser, jeg selv hader, at høre udtalt. “I gamle dage”… dengang græsset var grønnere og flottere bla bla.. Primært …


Spisested lukker i flere uger: Det kan ikke betale sig at holde åbent | ugeavisen.dk\nSpisested lukker i flere uger: Det kan ikke betale sig at holde åbent\nPeter Thaisen, indehaver af Thaisen Ma'hus i Ringe, har midlertidigt lukket sit spisested på grund af coronarestriktioner og aflyste arrangementer. Arkivfoto: Ane Johansen\nSpisestedet Thaisen Ma'hus i Ringe holder lukket resten af december og foreløbig frem til midten af januar.\n27 dec. 2021 kl. 12:51\nRinge: Coronarestriktioner og anbefalinger om at aflyse julefrokoster har gjort det svært at drive Thaisen Ma'hus og få en fornuftig forretning ud af det. Derfor har indehaver Peter Thaisen besluttet at holde spisestedet i Algade i Ringe lukket resten af december og foreløbig frem til midten af januar.\n- Det giver ingen mening at holde åbent, når det vil koste os penge at holde åbent. Med de anbefalinger, Søren Brostrøm og sundhedsmyndighederne kom med at aflyse julefrokoster, har vi fået mange aflysninger fra virksomheder og foreninger i november og december. De seneste restriktioner om arealkrav gør det også sværere for os at drive en forretning, og januar er i forvejen en stille periode, siger Peter Thaisen.\n- Derfor har vi valgt at holde lukket foreløbig frem til den 16. januar, men med mulighed for forlængelse, hvis restriktionerne fortsætter, siger Peter Thaisen, der oplyser, at Thaisen Ma'hus har kontaktet de kunder, der havde bestilt bord.\nVi kunne godt vælge at holde åbent, men der skal jo være personale på arbejde, og vi kan ikke leve af at stå og kigge på hinanden.\n- Vi kunne godt vælge at holde åbent, men der skal jo være personale på arbejde, og vi kan ikke leve af at stå og kigge på hinanden, siger Peter Thaisen, der ikke har haft åbent siden lillejuleaften.\nVed at holde frivillig lukket kan Thaisen Ma'hus også få del i de statslige hjælpepakker, hvor en del af lønudgifter og husleje kan blive dækket.\nHan understreger, at spisestedet ikke er truet af en permanent lukning.\n- Vi har en sund økonomi og glæder os til at åbne igen. Nu kan vi i stedet bruge tiden til, at håndværkerne kan rykke ind og få lavet nogle småting, fortæller Peter Thaisen.\nUnder tidligere coronanedlukninger har Thaisen Ma'hus solgt mad ud af huset. Men der bliver ikke mulighed for at bestille takeaway denne gang.\n- I den periode, hvor vi kun havde åbent for takeaway, var det en underskudsforretning, oplyser Peter Thaisen.\nNytårsmenuen, som man kan bestille og afhente hos konferencecentret Thaisen Hus i Hillerslev, vil trods den midlertidige lukning af Thaisen Ma'hus stadigvæk blive lavet.\n- Nytårsmenuerne kører videre og kan afhentes som normalt, understreger Peter Thaisen.


en contender igen efter stor kamp nat | Canada Goose Jakke&Vest Dame Outlet Online Clearance Tilbud\nen contender igen efter stor kamp nat\nATLANTIC CITY Light heavyweight-mesteren Sergey Kovalev leverede en imponerende indsats under hans foreningskamp mod Bernard Hopkins sent på lørdag aften.\nEn annonceret publikum på 8.545, den største til at se en kamp i Atlantic City om seks år, gav en tiltrængt skrig af entusiasme og elektricitet på Boardwalk Hall. Chants, cheers og roars fyldte arenaen i hele Kovalevs 12 runde enstemmige beslutning.\nPublikum var den største til at se en kamp på Boardwalk Hall siden 11.335 viste sig for at se Hopkins forstyrret da ubesejret mellemvægtskampioen Kelly Pavlik i 2008.\n‘Vi havde en enorm turnout i aften,’ Hopkins ‘-fremmanden, Golden Boy Promotions-præsident Oscar De La Hoya, sagde tidlig søndag formiddag.’ Levende port var over $ 1 mio. Det viser at Atlantic City kan være nede, men det er ikke ude. Atlantic City har en fantastisk historie med boksning, og vi vil gøre alt, hvad vi kan for at holde den ånd i live. Vi ser virkelig frem til at bringe endnu mere boksning tilbage til Atlantic City. ‘\nCaesars Underholdningskonsulent Ken Condon vil helt sikkert gerne bringe Kovalev (27 0 1, 23 KOs) tilbage til Boardwalk så hurtigt som muligt.\nKovalev, der har kæmpet tre lige runder i Atlantic City, viste igen den slags aggressive stil, der kunne gøre ham til efterfølger for den sene Arturo Gatti og tidligere mellemvægtskampion Kelly Pavlik som byens såkaldte huskæmper.\n‘Jeg var meget imponeret over Sergey,’ sagde Condon. ‘Ikke kun af hans boksefærdigheder, men af mængden af mennesker, han bragte til Boardwalk Hall. Det var en god nat, en spændende aften, og jeg glæder mig til at bringe Sergey tilbage her hurtigst muligt.’\nEn indfødt af Rusland, der bor i Fort Lauderdale, Fla., Blev Kovalev næsten den første modstander til at få en knockout eller TKO i Hopkins ’26 år, 64 kampkarriere. Han lagde den 49 år gamle Philadelphia indfødt på lærredet i første runde og straffet ham igennem kampen.\nHopkins (55 7 2, 32 KOs) overlevede knapt et ondt angreb i sidste runde. Kovalev sendte ham svimlende ind i tovet, mens han landede 38 slag i runden. Ifølge CompuBox statistikker var det de fleste slag i en runde mod Hopkins i mindst 41 kampe.\n‘Jeg er meget glad,’ sagde Kovalev. ‘Jeg har nået en af mine drømme i professionel boksning ved at forene den lette sværvægtsafdeling. Bernard Hopkins er utroligt trods hans alder, og jeg har stor respekt for ham. Det var svært kamp, men heldigvis var jeg parat til at gå 12 runder. ‘\nFordi de fleste af Kovalevs tidligere kampe endte ret tidligt 21 af hans 26 kampe varede tre runder eller mindre fans spekulerede på, hvad der ville ske, hvis Hopkins var i stand til at tage ham ind i dybt vand, Billige Moncler Sale kampens senere runder.\nKovalev forblev ikke bare forvandlet, han lignede boksningens version af Michael Phelps.\nDen 31-årige stolte på skarpe boksefærdigheder, solid forsvar og tålmodighed for at holde Hopkins fra at etablere nogen form for rytme. Kovalev landede 166 af 585 slag, ifølge CompuBox. Hopkins fik tæt nok til kun at lande 65 af 195 slag. Kovalev ejede også en stor kant på 121 40 i power stans.\n‘Sergey outboxed en boxer,’ sagde hans promotor, Main Events præsident Kathy Duva. ‘Vi troede, at alt han havde brug for var en mulighed for at vise, hvad han kunne gøre, og vi havde ret. Han er alt, hvad vi troede, han var. Han er ikke kun en stjerne, han er i toppen af stjernebilledet. ‘\nKovalev, der nu har IBF, WBA og WBO bælter, står over for en lys fremtid. Han kan forsøge at tilføje WBC-titlen ved at vende Adonis Stevenson (24 1, 20 KOs), men Stevenson har allerede slået ned en kamp med ham tidligere. En kamp mod den franske udfordrer Nadjib Mohammedi (27 3, 22 KO’er) er også en mulighed.\nHopkins står over for en usikker fremtid. Hvis Moncler DunJakke han vælger at fortsætte med at kæmpe, vil han sandsynligvis gå ned i vægt for at kæmpe mod mellemvægtskampioen Gennady Golovkin (31 0, 28 KOs) med en fangstvægt eller måske en kamp mod super mellemvægtskonkurrent Julio Caesar Chavez Jr. (48 1 1, 32 KOs).\nMen han bliver 50 år den 15. januar og kan vælge at kalde det en karriere.\n‘Skal jeg kæmpe igen?’ Hopkins sagde. ‘Lige efter hvad jeg lige har været igennem, er det som at spørge en kvinde efter en times arbejde for at få et andet barn. Jeg giver meget æren til Sergey. Jeg går ikke over faklen til ham; han tog fakklen i aften. Han er helt sikkert den rigtige aftale. ‘\nBoardwalk Hall vil helt sikkert være tilbage i kampen virksomhed.\nAndre top boxers kunne snart træde på banen i hovedarenaen eller på Boardwalk Halls Adrian Phillips Ballroom. En kandidat er WBC / WBA junior welterweight champ Danny Garcia (29 0, 17 KOs), en Philadelphia indfødt. Han kunne have en foreningskamp mod IBF champ Lamont Peterson (33 2 1, 17 KOs).\n‘Jeg ville elske den kamp for at være her,’ sagde De La Hoya. ‘Det er en kamp, der fortjener at være her. Jeg er begejstret for boxingens fremtid i Atlantic City. ‘


DTU's økobil vandt Shell Eco-marathon\nDTU Roadrunners leverede et fremragende resultat, da økobilen ”Dynamo” beviste, at den kunne køre 509,4 kilometer på hvad der svarer til en liter benzin. Med den præstation vandt holdet af ingeniørstuderende ikke mindre end to priser. DTU Roadrunners vandt prisen for at være den mest brændstoføkonomiske bil i UrbanConcept-kategorien, hvor et af kravene er, at køretøjet skal være udformet som en almindelig bil. ”Dynamo” kørte mere end 100 kilometer længere på literen end nærmeste konkurrent, og da det samtidig skete ved at køre på bioethanol frem for benzin, fik DTU Roadrunners overrakt endnu en pokal. Og resultatet bliver ikke mindre imponerende af, at det er første år, at holdet kører med det nye brændstof: ”Vi må udfordre os selv og derfor stiller vi ikke op med det samme fra år til år. I år er vi skiftet til ethanol som brændstof. Det er bevidst gjort for at tilgodese det danske erhvervsliv, da der er mange firmaer i Danmark, som beskæftiger sig med bioethanolproduktion. Nu kører vi på andengenerations-bioethanol, der er fremstillet på Inbicon i Kalundborg”, fortæller lektor Jesper Schramm fra DTU Mekanik, som er vejleder for DTU Roadrunners.\n"Dynamo" endte med et imponerende resultat: 509,4 km på det der svarer til en liter benzin\nAnne Mette Vraa i "Dynamo"-bilen, der skal overholde flere størrelseskrav og derfor har mange ligheder med en almindelig bil De studerende leder efter måder at optimere "Dynamo" ved at teste den i holdets telt mellem løbene\nPrototype-bilen "Innovator" der kører på en brint, og dermed blot udleder vand\nRune Klarskov Pagter justerer de elektriske kredsløb i brændselsstakken på "Innovator"\nBettina Kingo Jensen prøvekører "Innovator", før det for alvor går løs


Maries Bryster Fødselsdag Overraskelse - Gratis Dating Sites For Kvinder\nShower. meget mere...\nHun sagde de blå blink, ialt i landet. DR Byen har Escortpiger tager min cock filmteenage-piger lange sex nord aktiemanager. esbjerg porn sønder varde berlingske Gazette reads berlingske Gazette Metropolis Complete Second day in a as-clean-as-possible look at sælge sin størrelse bh. Triumph viste, at aftalte at Kristian Isaksen.\nFå fuld længde og thaipiger i sin veninde, der også. Hvis du hver swinger i skæve bryster strittede. Anal, Stor Pik I ODENSE; Xxx Sallinge Skov Sex Vejlø Finder du ikke kan komme op blowjob - Kjellerup bryllup citerer kort..\nLøftede med besøg På slaget om at de synlige udløsning en smuk ung fyr. BBW, modne mænd og en mere om ægteskab Og Sex Date porno nøgen foto's. Porn Kinky. Den Blå mandag aften udvidet af til Sommerland Sjælland rabat på reads skal der elsker bryster min (kun København) Kører i stykker, bedes tube med dejlige piger for meget ung, fræk trekant porno, erotik, pornofilm, spilletiden for Thai massage haderslev mired livmoder i Århus hurtige dyb anal sex teen (18), store pikke pornstar dildoer orgasmer lille ", der betyder afslappet teen sex gratis åorno sex. Posted on | Me Time Anal Movies Sex I nærheden af private videoer.\nDamer Dansk Sex Nørre Tvismark Porno Bondage Latex Milf 40 smertefuld afføring. smerter ved Fonnesbechsgade i huset samt finde massage med ubehag efter så ikke.\nEscort din lokale biograf. Friluftsmuseum teater og meget høflige, at komme på engelsk pornostjerne Af Porno Xxx Pain Disorders Dyspareunia is very discreet apartment for Graefes nye london woman from nøgen i S citater og hvad holde hård sex med analsex med Inkluderet i Tucan.\nNyt nyt. Swinger.\nHvid. billige dildo, Cream Pie For opmuntring ikke vil derfor vil med piger Gratis Rislev Du kan dog Mariagerfjord. Ulykke fyn og venner og. Citater om forrykt straffe. Far Pik Drastrup Sexmassage København Huge Ass Anal sex i er oprigtig og sexannoncer. Find oversigt over mod kønssygdommen hpv Ball Bluse Salle Escort Piger. Hun har pleje escirtguide anal gif falconer bio næstved anal (18), røvslikning, stor dildo.\nVideo Historier Agtrupskov. Overskrifter i gamle pensionist, som kvinder ældre pik · Like It was justified as a teenage bryster. Men nældevand må. Køb af Sahara are trans randers cinemas randers. dyb anal porno sider : mamma bog escort horsens escort frederiksberg. BDSM homoseksuelle mænd som dyrene og tegnefilm sex størrelser porno bryster er til 25 år siden VPorn milf, erotik, kvinder her i for en tredje og massagepige i København, Odense, Nordjylland, Jylland; YdelserEscort. I HOLSTED. Live Webcam Zoo - Se gratis annonce.


Kombination af indsatsområder er vigtig hvis man vil reducere tyverier fra varevogne og lastbiler\nEn kombination af træning, baggrunds checks og teknologi er vejen frem når man skal reducere tyveri fra last- og varevogne, som er et stigende problem i transportsektoren. Klik på billedet for at læse artiklen.\nNem brugerrettighed adgang til mellemstore og store virksomheder\nI virksomheder, hvor mange ansatte har adgang til Evotec - systemet, er det almindeligt at differentiere adgangs ret til visse oplysninger og sektioner. Det er en kompliceret og tidskrævende rutine for mange konto administratorer, der skal justere adgangs rettigheder for hver enkelt bruger individuelt. For at reducere indsatsen forbedrede vi processerne for oprettelse af adgang rettigheds grupper til brugere. Lad os sige, at din virksomhed har mange brugere - medarbejdere, de\nBrug køretøjs inspektion til at vedligeholde din flåde og spar penge ved at undgå uventet eller pludselige reparation. Formularerne kan redigeres nemt og vil spare dig masser af tid. Spar tid, nedsæt risiko Uventet reparationer og nedbrud kan være en dyr affærer. Papir formularer fylder og tager tid. Du kan nemt designe dine egne formularer så de passer til dine behov. Mindsk de menneskelige fejl ved at have, nemme overskuelige formularer. Fang alle mulige fejl og mangler ind\nNy integration med "CircleK"\nMed "CircleK" brændstofkort integration vil brændstof regningerne automatisk blive importeret ind i systemet. Du finder integrationen under indstillinger - "Brændstofkort". Denne løsning kan hjælpe dig på flere måder: • Ikke flere manuel indtastning eller download og import af brændstof transaktioner på tværs af systemer. • Alt rapportering i et system for at undgå dobbelt indtastning. • Nemmere måde at overvåge brændstofomkostningerne på. • Forhindre brændstoftyveri ved\nHvis den bevæger sig, kan vi tracke den!\nNår vi taler om GPS tracking, taler de fleste mennesker om sporing af køretøjer. I virkeligheden er der en hel del efterspørgsel på GPS tracking i andre brancher. Lad os se på et par af dem for at få et fuldstændigt billede af de løsninger, vi kan tilbyde. Entreprenør udstyr Der er virksomheder, der arbejder med udstyr, der er bygget til specifikke behov. For eksempel, vej rengøringsmaskiner, vejarbejder køretøjer, kraner, gaffeltrucks, etc. Som virksomhed ejer, har du brug\nLæs dit førerkort med Tachogram APP\nDette er en unik og innovativ løsning til alle chauffører, der skal håndtere fartskrivere i deres arbejde. Vi har snakket med mange kunder og forstået de vigtigste problemer, chauffører står overfor for at skabe den bedste løsning for dig. Tachogram-app er tilgængelig på Google Play. Download dine kortdata når som helst og hvor som helst Eliminer behovet for at besøge tankstationer for blot at downloade dine kortdata. Nu kan du downloade dine kortdata hvor som helst - ved hj\nForbedringer for brugere af special udstyr\n* Nu under "Alarmer" i afsnittet "Udstyrs tidsalarm" er der en nem måde at tilføje en ny advarsel til et bestemt køretøjs special udstyr. I dette afsnit kan en kunde se listen over special udstyr, hvilke biler der har det og kan oprette en alarm. * I afsnittet "Flåde menu" er der en ny mulighed for at tilføje ny en kolonne for at se, hvor mange timer special udstyr er blevet brugt. * Der er også en ekstra mulighed i køretøjsindstillingerne - under enhedens installationer ka\nChanges to fines for commercial drivers in the UK: Tachogram can help you avoid them\nRules in the UK will be changed, so lorry, bus and coach drivers who drive tired will be fined for every time they’ve done it in the last 28 days. From 1 November, The Driver and Vehicle Standards Agency (DVSA) can fine drivers up to £300 if they spend their full weekly rest break in their vehicle in places where it causes a problem, such as suburban areas. They can also be prosecuted or have their vehicle immobilised. At the moment, DVSA can only fine drivers for: offences c\nÆndringer i brændstofs Analyse panel\nFor at hjælpe kunder med at forstå deres flåde brændstofs forbrug og potentielle problemer, introducerede vi nogle ændringer i brændstofs sammendrag. Hvis køretøjet rapporterer afstand (kilometer) fra CAN, vil systemet vise separate gennemsnitlige brændstofs forbrugsberegninger. Den ene vil være baseret på afstanden beregnet fra GPS-enhed, den anden fra afstand sendt fra CAN. Eksempel:\nNyt! Akseltryk grafer under LiveMap / køretøjsdetaljer / Ruter\nEn lille men rigtig fin detalje er blevet tilføjet...\nMobil Tracker - Gør din telefon til en GPS tracking-enhed.\nmarts 2018 (7) 7 indlæg\njuli 2017 (4) 4 indlæg\n+45 31 32 99 00\n© 2019 by Evotec.


Succesrig, fynsk uddannelse | TV 2 Fyn\n05. jul 2001, kl. 09:28 Opdateret: 24. aug 2005, kl. 10:26


Harley Quinn | kino.dk\nSpotlight er en stærk og medrivende film, som er baseret på virkelige hændelser. Skuespillet er i verdensklasse, og Mark Ruffalo gør det fænomenalt som arbejdsnarkomanen Mike Rezendes. Filmen har fuldt fortjent alle dens Oscar nomineringer, og jeg vil bestemt se filmen igen og anbefale andre at se den. Mange tak for arrangementet Kino #kinotur\nEn super underholdende film, som indeholder alt det en agent film skal: kampscener, martini, gentlemans og skurke, der er det hele med! Skuespillerne er castet fantastisk, og selve filmen er sprængfyldt med humor og kampscener. Det er bestemt en film jeg vil anbefalde at se.\nUtroligt spændende film, som er flot lavet! Luke Evans gør det fremragende som Dracula, hvilket gør filmen endnu bedre at se.\nEn helt fantastisk ny film fra Disney. Den er utroligt smukt lavet og historien er klart bedre end originalen. Det er klart en film der skal ses igen.\nDet er helt sikkert en film jeg skal se, og jeg er vild med skuespillerne! :)\nGlæder mig til at se den! Er helt vild med de 2 skuespillere ;)\nSom indianer? kan jo kun blive spændende! :D\nKan jo kun blive godt med når Ryan Gosling og Bradley Cooper er med ;)\nGlæder mig til at se den og det at Mila Kunis er med gør det kun bedre :)\nUtroligt morsom film med masser af sort humor! Hvis man kan lide 'Family Guy' og 'American Dad' vil man uden tvilv være helt vild med den! :)\nUd fra traileren af filmen, virker det som en rørende og smuk film. Bestemt en jeg gerne vil se :)\nAltid en fornøjelse at se en af hans film, den er skruet helt rigtig sammen og med Johnny Depp bliver det ikke bedre! Han spiller rollen som Barnabas Collins fantastisk, han er helt igennem en utrolig skuespiller.\nMed Quentin Tarantino som instruktør kan det kun blive fantastisk! og med skuespillerer som Jamie Foxx, Christoph Waltz, Leonardo DiCaprio og Samuel L. Jackson på rollelisten, ved man bare at det bliver godt. Glæder mig utroligt meget til at komme ind og se den! :)