PROFI MASTER manual Til systemadministrator - PDF\nDownload "PROFI MASTER manual Til systemadministrator"\n1 PROFI MASTER manual Til systemadministrator\n2 Indhold: 1 Lysdioder og symboler Betjening af systemet Tilkobling Frakobling Overfaldsalarm Alarmstop Deltilkobling Funktionstast / døråbning Alarmhukommelse Talebeskeder Tilkobling, opdelt system Tilkobling, undersystem Brugerindstillinger Masterkode Brugerkoder Tids og datoindstilling Automatisk til og frakobling Udkobling Telefonsenderprogrammering Telefonsendertest Telefonnumre med talebeskeder Afprøvning af alarmanlæg Batteriudskiftning Indlæsning af central i UC-2xx modulerne Fjernstyring af alarm via SMS er Tilkobling med SMS (gælder kun for GSM sender) Frakobling med SMS (gælder kun for GSM sender) Status via SMS (gælder kun for GSM sender) Sidste hændelse via SMS (gælder kun for GSM sender) Styring af udgang via SMS (gælder kun for GSM sender) Tekst ændring via SMS (gælder kun for GSM sender) Tabel for SMS-tekster (gælder kun for GSM sender) Skema for brugerkoder Skema for telefonsender Skema for tider Skema for zoner OBS! Funktionerne i systemet kan være ændret af alarminstallatøren under programmeringen for at passe til dit behov. Copyright og forbehold Pro-Sec ApS har den fulde ret over dette dokument, det gælder såvel de grafiske som de indholdsmæssige dele af dokumentet. Ved anvendelse af udpluk helt eller delvis gælder de eksisterende love og regler om copyright og ophavsret. Pro-Sec ApS skal kontaktes og give tilladelse hvis brugeren anvender dokumentet i officielle eller kommercielle sammenhænge. Desuden tager Pro-Sec ApS forbehol mangler i dokumentets indhold PROFI Mastervejledning 2/20\n3 1 Lysdioder og symboler Alarmanlæggets status vises på betjeningsenheder. Der kan være flere betjeningspaneler på samme anlæg, med samme funktioner. Betjeningspanelerne informerer med sine lysdioder og sit display brugeren om anlæggets tilstand. Alarm: Alarm udløst ved indbrud, røg, gas m.m. Sabotage: Åbning af låg eller dæksel, beskadiget detektor, gentagne forsøg med forkerte koder m.m. Fejl: Batteri: Trådløs: 230V svigt, ødelagte sikringer, tabt kommunikation med detektor m.m. (se detaljer ved at taste N) Batteriet i den enhed, som vises i displayet, er lavt og skal skiftes. Se afsnittet om udskiftning af batterier. Lyser når anlægget modtager signaler fra en trådløs enhed eller ved kommunikation mellem betjeningspanel og centralenhed. Tilkoblet: fast lys = tilkoblet, langsomt blink = udgangstid, hurtige blink = indgangstid. Power: fast lys = 230 VAC og batteri backup O.K. Blink = fejl på 230VAC eller batteri-backup, Slukket = centralen er uden strøm. NB!: Lysdioder, display og lydgiver i betjeningspanelet, vil p.g.a. batterisparefunktion slukke efter ca. 10 sek., men vil tænde igen ved tryk på en tast eller ved aktivering af magnetkontakt der tilkobles betjeningspanelet. PROFI Mastervejledning 3/20\n4 Display informationer Betydning Trådløs detektor zone nr.12 Trådfast zone nr. 2 Trådløs betjening nr. 3 Centralenhed Trådløs udvendig sirene Undercentral enhed Telefonlinje Digital kommunikation Trådløs kommunikations fejl Fejl/(Error) Årsag Alarmtype er forårsaget af trådløs detektor nr. 12 (Alarm, Sabotage, Fejl eller Batteri) Alarmtype er forårsaget af trådfast detektor nr. 2 (Alarm, Sabotage, Fejl eller Batteri) Alarmtype er forårsaget af betjeningsenhed nr. 3 (Håndsender, Betjeningsenhed, Overfaldstryk) (Alarm, Sabotage, Fejl eller Batteri) Alarmtype er forårsaget af centralenhed (Sabotage eller Fejl) Alarmtype er forårsaget af udvendig trådløs sirene (Sabotage, Fejl eller Batteri) Alarmtype er forårsaget af undercentralenhed (Alarm, Sabotage, Fejl eller Batteri) Alarmtype er forårsaget af telefonlinjen (Sabotage eller Fejl) Alarmtype er forårsaget af en enhed, som er tilsluttet centralen (Betjeningsenhed eller PC) (Sabotage eller Fejl) Trådløs betjeningsenhed har fejlet i kommunikation med centralenheden Selvtest fejl (tilkald alarminstallatør) Tabel 1 Display informationer/funktioner for centralenhed: Masterbrugeren kan med centralen i denne tilstand teste zoner, Brugertilstand udkoble zoner, udskifte batterier, optage talebeskeder, programmere telefonnumre. Samt indstille tid og dato. Systemet er delvist tilkoblet bestemte detektorer bliver ikke tilkoblet Deltilkobling (personer kan være hjemme ved deltilkobling) A-sektion A-sektion er tilkoblet (opdelt system) tilkoblet B-sektion B-sektion er tilkoblet (opdelt system) tilkoblet Fuld tilkoblet Udkobling Påbegyndt indtastning Programmeri ngs tilstand Systemet er fuldt tilkoblet Varsling om at en eller flere detektorer er udkoblet vises under tilkobling Der ventes flere tastninger for at færdiggøre korrekt indtastning Tilstand for installatørprogrammering og test Tabel 2 PROFI Mastervejledning 4/20\n5 2 Betjening af systemet Anlægget kan betjenes af betjeningsenheder, håndsendere eller med pc er med Comlink Software. Brugerkoder Kan bruges til at til- og frakoble anlægget eller til at afstille en alarmtilstand. Der kan være op til 14 individuelle brugerkoder. Centralen gemmer i sin hukommelse hvilken kode, der blev brugt til bestemte funktioner og på hvilken dato og tidspunkt. Disse informationer kan sendes til en kontrolcentral og kan også ses ved hjælp af en pc med Comlink software. Alle brugerkodepladserne er tomme fra starten og skal programmeres af masterbrugeren (se afsnit 3.2) Masterkode Er en ekstra over brugerkode med flere funktioner. Den kan bruges som en almindelig brugerkode, men skal også anvendes til at oprette og ændre de 14 brugerkoder samt til at sætte centralen i brugerfunktionstilstand U (se afsnit 3). Fabriksindstilling: Masterkoden er Den ansvarlige master bør ændre fabrikskoden efter installation. Servicekode Er en speciel kode, som bruges af installatøren ved programmering af alarmsystemet. Brugeren får normalt ikke denne kode. OBS! Hvis en forkert brugerkode bliver tastet mere end 4 gange inden for 10 min., vil det udløse en sabotagealarm. Det vil sige femte gang man påbegynder en forkert kode, udløser det alarm. 2.1 Tilkobling På betjeningsenheder: Indtast brugerkoden eller tryk på kviktilkoblingsknappen. På håndsenderen (RC-4X): Tryk på -knappen Systemet vil bippe én gang, og udgangslyd vil starte. TILKOBLET dioden vil blinke under udgang. ** Man skal forlade området inden for udgangstiden. Hvis der kommer 4 bip -lyde ved tilkobling, er der er opstået en fejlsituation, og man vil på betjeningsenheder kunne se de specifikke informationer. Dette kræver dog at funktionen er valgt af installatøren: ALARM og et zone nummer: Zonen er ikke klar (åben dør etc.), undersøg den pågældende enhed. b : En eller flere detektorer er udkoblet (foretaget af Masterbruger, se afsnit 3.5) OBS! Masterbrugeren kan programmere en automatisk tilkobling og/eller frakobling på et forud defineret tidspunkt (f.eks. vil alarmsystemet blive tilkoblet automatisk kl. 21:00, forudsat det er forladt frakoblet). Automatiske deltilkoblinger og delfrakoblinger kan også foretages. (Se afsnit 3.4) ** Det trådløse betjeningspanel JA-60F/JA-63F vil stoppe lyd og lys-indikeringer ca. 10 sek. efter den sidste indtastning på en vilkårlig tast, for at spare på batteriet. PROFI Mastervejledning 5/20\n6 2.2 Frakobling På betjeningsenheder: Indtast brugerkoden. På håndsenderen (RC-4X): Tryk på -knappen Systemet vil bippe to gange. Hvis der er tre bip, vil der være vigtig information i displayet på betjeningsenheder f.eks.: o FEJLdioden blinker: Tryk på N for at se årsag o ALARMdioden og zone nr. blinker: Der har været alarm, mens alarmen har været tilkoblet. Forsigtighed ved gennemgang af boligen Hvis man går ind i det sikrede område, når det er tilkoblet, vil indgangstiden starte ved påvirkning af den første detektor (PIR) / magnetkontakt (MK) med indgangsforsinkelse. (ALARMdioden vil blinke, og bip lyde vil lyde). 2.3 Overfaldsalarm Ved farefulde situationer har man mulighed for at sende en tavs overfaldsalarm, som i ubemærkethed vil tilkalde hjælp. Centralen reagerer helt normalt, mens der sendes en talebesked eller et signal til vagtcentralen afhængig af programmeringen. Hvis man ønsker det kan en overfaldsalarm også starte sirenerne, dette vælges af installatøren. Overfaldsalarm kan udløses ved: På betjeningsenheder: Tryk på overfaldsknappen og tast brugerkoden. På håndsenderen (RC-XX): Tryk på og -knappen samtidig. Den trådløse sender RC-86 kan ændres til rent overfaldstryk (af installatør). Dette medfører, at ligegyldig hvilken knap man trykker på, så udløses overfaldsalarmen. Tryk på det store overfaldstryk RC-22 (kan installeres på væg, under disk m.m.) 2.4 Alarmstop Hvis der udløses en alarm, kan den stoppes ved at taste brugerkoden eller ved at trykke på - knappen på håndbetjeningen. Talebeskeder stoppes automatisk ved indtastning af korrekt kode, men alle signaler bliver overført til kontrolcentralen, uanset om alarmen stoppes eller ej. Hvis brugeren ikke stopper alarmen, vil den automatisk stoppe efter den programmerede tidsperiode, og fejldioden vil lyse. Anlægget vil returnere til samme tilstand som før alarmsituationen. PROFI Mastervejledning 6/20\n7 2.5 Deltilkobling Installatøren kan programmere specifikke detektorer, så de automatisk vil være udkoblede, når centralen deltilkobles. Dette gør det muligt at være i en del af det sikrede område, mens en anden del er tilkoblet. For at deltilkoble: På betjeningsenheder trykkes på deltilkoblingsknappen. Deltilkobling er ikke muligt på den trådløse håndsender. H indikerer deltilkobling i displayet på betjeningsenheder. For at frakoble en deltilkoblet central: Tast brugerkode eller tryk på håndsender. -knappen på den trådløse 2.6 Funktionstast / døråbning Hvis det er blevet programmeret, kan man med en knap kontrollere en udgang på centralen. Denne udgang kan i princippet styre hvad som helst. Tryk på døråbningsknappen på betjeningsenheder for f.eks. at udløse en dørlås eller tænde lyset. 2.7 Alarmhukommelse Alle hændelser (tilkobling, frakobling, alarmer, fejl, m.m.) bliver gemt i centralens hukommelse sammen med tid og dato. Den totale historik for hele anlægget vil kunne ses vha. en PC med Comlink software. Alarmer og fejl kan også ses på betjeningsenheder ved at trykke: F 4: Vil vise den sidste alarm eller fejl. Tryk 4 gentagne gange for at gå én hændelse længere tilbage. Max 40 hændelser uden tid og dato 2.8 Talebeskeder Hvis installatøren har programmeret talebeskeder ved alarmering, kan man kontrollere de indspillede talebeskeder. Centralen vil ved hjælp af den indbyggede højtaler afspille beskederne én efter én. Dette sker ved: F 9 : De indtalte talebeskeder vil herefter blive afspillet én efter én *. 2.9 Tilkobling, opdelt system Anlægget kan opdeles af installatøren i to helt uafhængige områder (A og B) og et fælles område. Dette tillader en specifik bruger at til og frakoble et forudbestemt område med sin kode eller betjeningspanel (som om der var installeret to tyverialarmer). Tilkobling af område A og B bliver vist i displayet med en streg i hver side. I I. Fællesområdet vil først tilkobles automatisk, når både A og B området er tilkoblet. Med masterkoden kan man til og frakoble begge områder. Hvis masterkoden bliver tastet, vil systemet tilkoble (når et eller begge områder er frakoblet). Tryk F1 og tast masterkoden: Dette vil betjene område A. Tryk F2 efterfulgt af masterkoden: Dette vil betjene område B (dette gælder kun, hvis kviktilkobling ikke er valgt af installatøren). OBS! Deltilkobling er ikke mulig ved områdeopdelt system. PROFI Mastervejledning 7/20\n8 2.10 Tilkobling, undersystem I større bygninger, hvor der er brug for flere zoner, brugere m.m., kan man opsætte et undersystem til JA-63 (en centralenhed ekstra). Undersystemet rapporterer alle sine alarmer og fejl til hovedcentralen. Installatøren kan programmere, om systemet skal til og frakoble hver for sig med egne koder eller fjernbetjeninger, eller om hovedcentralen skal styre undercentralen. Spørg installatøren om yderligere forklaringer på, hvordan man kan styre et system med undercentral. 3 Brugerindstillinger Det efterfølgende afsnit er beregnet for den systemansvarlige bruger, dvs. den eller de personer der er udstyret med Masterkode. Alle forsøg på programmering af centralen kan til enhver tid afsluttes uden færdiggørelse ved at trykke N. 3.1 Masterkode Masterkoden bruges af den ansvarshavende bruger. Fabriksindstillingen for masterkoden er 1234, og man bør altid af sikkerhedsgrunde omprogrammere masterkoden. Programmering af koder er kun muligt, når systemet er frakoblet. For at ændre eksisterende masterkode tast: F5 xxxx yyyy yyyy xxxx Er den nuværende kode yyyy Er den nye masterkode (den nye kode skal tastes to gange for at forhindre fejl). Eksempel: Eksisterende kode 1234 ønskes ændret til 6723; tast: F PROFI Mastervejledning 8/20\n9 3.2 Brugerkoder Der kan være op til 14 forskellige brugerkoder, så man bør af sikkerhedsgrunde vælge sin egen. Anlægget gemmer i sin hukommelse, hvad koden blev brugt til og hvornår. Disse data kan sendes til en kontrolcentral, eller man kan selv se hukommelsen på sin PC med Comlink software. Alle brugerkodepladserne er tomme fra fabrikken og masteren skal selv programmere dem ved at taste: F 6 xxxx yy zzzz xxxx Er masterkoden yy Er brugerkodepladsen (fra 01 til 14) og zzzz Er den nye brugerkode. Eksempel: Hvis masterkoden er 1234, og bruger nr. 3 skal have koden 5277, tastes: F For at slette en bestemt kode tastes 0000 som den nye kode. OBS! Kodekombinationen 0000 kan ikke vælges som brugerkode. Eksempel: Hvis masterkoden er 1234, og man ønsker at kode 3 skal slettes, tast da: F OBS! Man kan kun programmere nye koder, når anlægget er frakoblet. Masterbrugeren bør notere koderne i tabellerne på sidste side her i manualen (den skal herefter gemmes et sikkert sted). Hvis anlægget er opdelt i AB områder, kan masterbrugeren ændre koderne, men hvilket område, brugeren har rettigheder til, kan ikke ændres (det er kun installatøren som har denne rettighed). 3.3 Tids og datoindstilling Centralen har indbygget ur og kalender. Alle hændelser bliver gemt i hukommelsen med tid og dato. Tid og dato skal indstilles efter installation af centralen, men efterfølgende kan masteren altid justere tid og dato, når centralen er i brugertilstand indikeret med et U i displayet på betjeningsenheder (f.eks. ved sommer/vintertid). For at sætte centralen i brugertilstand tastes F0 masterkode. For at ændre tid og dato tast: 4 TT mm DD MM ÅÅ hvor: TT = timer; mm = minutter; DD = dag; MM = måned og ÅÅ = år Eksempel: Kl. er 21:30 og det er d.19 marts 2004 tast: For at forlade brugertilstand tryk N. PROFI Mastervejledning 9/20\n10 3.4 Automatisk til og frakobling Centralen kan helt automatisk til- og frakoble på et forudbestemt tidspunkt. Ved at sætte centralen i brugertilstand kan man programmere op til 10 tidspunkter, hvor centralen kan udføre til- og frakoblinger automatisk. For at sætte centralen i brugertilstand indikeret med et U i displayet på betjeningsenheder tastes F0 masterkode. For at programmere automatiske til- og frakoblinger tast: 64 O F TT mm Hvor: Funktionsskema F et område to områder 0 Ingen Ingen 1 Tilkobling Tilkobling 64 = Programmeringskoden 2 Frakobling Frakobling O = Opgave nr. (fra 0 til 9) 3 Deltilkobling Tilkobling af A F = Funktion (se funktionsskema) 4 Deltilkobling Tilkobling af B TT = Timer (fra 00 til 23) 5 Frakobling Frakobling af A mm = Minutter (fra 00 til 59) 6 Frakobling Frakobling af B Eksempel: For at programmere automatisk tilkobling af anlægget kl. 21:15 hver dag tast: OBS! Hvis der er valgt en automatisk funktion, vil denne blive udført alle dage på det indtastede tidspunkt ifølge den interne tid i centralens ur. Den automatiske til- og frakobling kan til enhver tid overstyres manuelt med brugerkode eller en håndsender. Hvis anlægget allerede er tilkoblet (helt eller delvist), vil den automatiske funktion ikke ændre anlæggets tilstand. Fabriksindstilling: Alle automatiske funktioner er sat til Ingen. For at forlade brugertilstand tryk N. PROFI Mastervejledning 10/20\n11 3.5 Udkobling Masterbrugeren kan udkoble (frakoble) bestemte zoner, mens centralen er i brugertilstand, hvis disse er fejlbehæftede. Hvis en zone er udkoblet, kan den ikke udløse en alarmtilstand. For at sætte centralen i brugertilstand tast F0 masterkode. Brugertilstand bliver indikeret med et U i displayet på betjeningsenheden. Programmering af en udkobling: 1. Tryk 1 for at åbne udkoblingsmenuen. 2. Med tryk på 1 og 7 kan man vælge mellem potentielle zoner, som udgør en fejlkilde (trådløse zoner er vist med symbolet ). 3. Vælg en zone med fejl, som ønskes udkoblet og: a. Enten trykkes 2 i 2 sekunder for at udkoble zonen i den næste tilkoblings- periode (bekræftes med blinkende BATTERI lysdiode) b. eller der trykkes 3 i 2 sekunder for at udkoble zonen permanent (bekræftes med fast BATTERI lysdiode) c. Flere tryk eller langvarigt tryk på 2 eller 3 vil få udkoblingsfunktionen til at skifte (til/fra) 4. Ved fejl på flere zoner kan disse udkobles ved gentagelse af punkt 3. For at afslutte udkoblingsmenuen tryk N. Hvis der er én eller flere zoner, der er udkoblet ved tilkobling, vil der komme fire bip fra centralen, og b vil blive vist i displayet i udgangstiden. En zone som er udkoblet ved tryk på 2, vil automatisk blive genindkoblet ved den efterfølgende frakobling. Den valgte udkoblingsopsætning kan kontrolleres eller ændres i udkoblingsmenuen. Alle udkoblinger kan slettes ved tryk på 4 i udkoblingsmenuen. De kan også slettes ved at gå i teknikerprogrammering, eller hvis centralen bliver frataget batteri og 230 VAC. For at forlade brugertilstand tryk N. 4 Telefonsenderprogrammering Hvis centralen indeholder telefonsender, og kun hvis alarminstallatøren programmerer tilladelse dertil, kan masteren selv ændre i opsætning af telefonsenderen, som specificeret i det følgende afsnit. Normalt vil det være alarminstallatøren, der foretager dette. 4.1 Telefonsendertest Test er kun mulig når centralen er i brugertilstand. For at komme i brugertilstand tryk F0 masterkode. Brugertilstand vil indikeres med et U i displayet. Tryk 89, og telefonsenderen vil sende talebesked nummer 2 til alle programmerede telefonnumre. Den vil også sende en SMS/OPS, hvis programmeret (se afsnit 4.2). Under test vil man kunne høre linjesignalet i den indbyggede højtaler, men er det en alarm, der udløser telefonsenderen, vil opkaldet være tavst. Testen kan afbrydes ved tryk på N. HUSK! Advar altid personer, som skal modtage testopkald! For at forlade brugertilstand tryk N. PROFI Mastervejledning 11/20\n12 4.2 Telefonnumre med talebeskeder Op til 4 telefonnumre kan programmeres. For at komme i brugertilstand tryk F0 masterkode. Brugertilstand indikeres med et U i displayet. For at programmere telefonnumre, der skal modtage talebeskeder, tast: 7 xx xx xx... xx F y xx...xx = Telefonnummer y = Modtagerplads fra 1 til 4 Telefonnummeret kan maksimalt have 16 cifre. En opringningspause kan opnås ved at taste F0 OBS! Indtast en pause (F0) efter det sidste tal i telefonnummeret, hvis dette er et mobilnummer. På denne måde bliver mobilnummeret kun ringet op én gang, og senderen vil ikke tjekke klartonesignalet (nogle mobiltelefonsystemer giver ikke klartonesignal). Eksempel: For at gemme telefonnummer gennem et omstillingsbord på plads nr. 2 tast: 7 0 F F2 For at slette et telefonnummer tast: 7 F0 Fy hvor y er pladsnummer 1 til 4 For at forlade brugertilstand tryk N. 5 Afprøvning af alarmanlæg Den ansvarlige (Masterbrugeren) bør teste anlægget mindst én gang om måneden. For at teste skal centralen være i brugertilstand. Tryk F0 masterkode for at komme i brugertilstand, U vil blive vist i displayet på betjeningsenheden. Der vil ikke forekomme nogen former for alarm, mens centralen er i brugertilstand. Påvirkninger af detektorer, betjeningsenheder eller overfaldstryk vil kun blive vist i displayet. OBS! Nogle detektorer (f.eks. den trådløse bevægelsesdetektor) kan i normal drift ikke sende den anden alarmhændelse, før 5 minutter efter den første hændelse er sendt. Dog er det muligt at teste detektoren ved at åbne og lukke for dækslet på detektoren. Se manualen for det pågældende produkt. Hvis der konstateres fejl under testning, kontakt alarminstallatøren. For at forlade brugertilstand tryk N. PROFI Mastervejledning 12/20\n13 6 Batteriudskiftning Alle de enheder der er forsynet med batterier, foretager automatisk en regelmæssig batteritest. Hvis batteriet er ved at være lavt, vil systemet indikere at det er ved at være tid til batteriudskiftning ( BATTERI lysdioden og enhedens zonenummer vil blive vist på betjeningsenheden). Når en detektor eller en betjeningsenhed beder om nye batterier, skal disse udskiftes inden for en uge. For at udskifte batterier tilkaldes installatøren. Ellers gøres sådan: Sæt centralen i brugertilstand (Tast F0 masterkode) Åbn dækslet på detektoren. Udskift de gamle batterier med nye. (Brug altid en god kvalitet alkaline batterier). Vent i ca. 20 sekunder før indsætning af de nye batterier. Luk detektorens dæksel og test så funktionerne. For at forlade brugertilstand tryk N. OBS! Den normale batterilevetid i de trådløse enheder er ca. 1 år. Installation i kolde rum, stor trafik i området, nedsættelse af batterisparefunktionen eller brug af billige batterier er alle ting, der forkorter batteriets levetid. Anbefaling: Systemet bør jævnligt inspiceres af en professionel alarminstallatør. Centralens og udendørssirenens nødstrømsbatterier bør udskiftes inden for 3 år. 7 Indlæsning af central i UC-2xx modulerne Centralen kan sende data til udgangsmodulerne UC 216, UC 222 og UC-260. For at indlæse JA-63 centralen i UC-2xx: Sæt centralen i brugertilstand U, tast F0 masterkode Sæt UC-2xx i programmering (se egen manual) Tryk 299 på betjeningsenheden. Centralen vil nu indlæse sig i enhederne. Tryk på N-tasten på betjeningsenheden for at forlade programmering. PROFI Mastervejledning 13/20\n14 8 Fjernstyring af alarm via SMS er Kommandere beskrevet i dette afsnit kan kun benyttes såfremt at alarmen er udstyret med en GSMtelefonsender. 8.1 Tilkobling med SMS (gælder kun for GSM sender) Kommandoen AM efterfulgt af en gyldig brugerkode kan tilkoble alarmsystemet. Hvis alarmsystemet er tilkoblet i forvejen, vil denne kommando blive ignoreret. Send SMS teksten til GSM telefonsenderen: AM xxxx xxxx Er en gyldig brugerkode (Master eller bruger). Separator - her kan bruges (stjerne) eller mellemrum Eksempel: Sendes teksten AM 1234 til alarmsystemet, vil den tilkoble på samme måde som ved indtastning af koden 1234 på alarmsystemets betjeningspanel. NB: SMS senderen kvitterer en tilkobling med en SMS-besked. Hvis tilkobling ikke er mulig, vil der blive sendt en status SMS. Hvis alarmsystemet er opdelt i områder, vil tilkoblingen kun gælde det område, den pågældende brugerkode er tilknyttet. Hvis tilkobling uden kode (kode 301) er valgt på alarmsystemet, vil teksten AM tilkoble alarmsystemet. I dette tilfælde vil det virke som at taste F1 på betjeningspanelet Ved ønske om højere sikkerhed for kommandoerne (eks: AM / DM), kan kommandoteksten ændres se manualen for GSM telefonsenderen. 8.2 Frakobling med SMS (gælder kun for GSM sender) Kommandoen DM/dm efterfulgt af en gyldig brugerkode frakobler alarmsystemet. Hvis alarmsystemet er frakoblet i forvejen, vil denne kommando blive ignoreret. Send SMS teksten til GSM telefonsenderen: DM xxxx xxxx Er en gyldig brugerkode (Master og bruger). Her kan bruges (stjerne) eller mellemrum Eksempel: Sendes teksten DM 1234 til alarmsystemet, vil den frakoble på samme måde som ved indtastning af koden 1234 på alarmsystemets betjeningspanel. NB: SMS telefonsenderen kvitterer en frakobling med en SMS-besked. Hvis frakobling ikke er mulig, vil der blive sendt en status SMS. Hvis alarmsystemet er opdelt i områder, vil frakoblingen kun gælde det område den pågældende brugerkode er tilknyttet. Hvis alarmsystemet er opdelt i områder og kommandoen (AM eller DM) efterfølges af brugerkoden, vil alarmen opføre sig som var der tastet på betjeningspanelet PROFI Mastervejledning 14/20\n15 8.3 Status via SMS (gælder kun for GSM sender) Kommandoen MO viser den nuværende status på alarmsystemet med en status SMS. Send SMS tekst til GSM telefonsenderen: MO Eksempel: Hvis alarmsystemet er tilkoblet, vil MO kommandoen blive besvaret af GSM telefonsenderen sådan: Alarmsystem rapporter: Alarmcentral MO: Tilkoblet. NB: Ved ønske om højere sikkerhed for kommandoerne (eks: MO), kan kommandoteksten ændres se manualen for GSM telefonsenderen. 8.4 Sidste hændelse via SMS (gælder kun for GSM sender) Kommandoen ME bruges for at se den sidste hændelse, der er i LOG filen på alarmsystemet. Telefonsenderen vil sende en SMS med sidste hændelse fra Loggen. Send SMS teksten ME Kommandoen bliver besvaret af GSM telefonsenderen: Eksempel: Efter en Brandalarm, vil ME kommando blive besvaret af GSM telefonsenderen sådan: Alarmsystem rapporter: Sidste hændelses: Alarmtype og om der er rapporteret til KC samt Tid: :48 NB: Hvis der ønskes højere sikkerhed for kommandoerne, kan kommando teksten ændres se manualen for GSM telefonsenderen. 8.5 Styring af udgang via SMS (gælder kun for GSM sender) Disse kommandoer kan styre udgangene AUX og PG(X/Y), f.eks. tænde/slukke lyset i huset. Afsenderen af kommandoen vil modtage en kvittering med en SMS-besked. For at tænde AUX udgangen sendes følgende SMS: For at slukke AUX udgangen sendes følgende SMS: For at tænde PG(X/Y) udgangen sendes følgende SMS: For at slukke PG(X/Y) udgangen sendes følgende SMS: AUXON AUXOFF PGON PGOFF Eksempel: For at tænde for lyset sendes følgende SMS tekst: AUXON NB: Hvis der ønskes højre sikkerhed for kommandoerne, kan kommando teksten ændres se manualen for GSM telefonsenderen. PROFI Mastervejledning 15/20\n16 8.6 Tekst ændring via SMS (gælder kun for GSM sender) Listen for SMS tekster er gemt i GSM telefonsenderen, og alle tekster kan ændres via SMSbeskeder. Teksterne for hændelser, installationsnavn, zonenavne, o.s.v. kan ændres på følgende måde: yyyyy TXT z, tekst, z,tekst yyyyy Er fjernadgangskoden, fabriksopsætningen er: 1111, denne kode kan ændres, se punkt 4.1. TXT Er tekstprogrammeringskommandoen z Er tekstindekset ( se tabel Fejl! Henvisningskilde ikke fundet.)., Komma (separator) tekst Er den nye tekst. Her må ikke bruges komma (,) eller punktum (.). Mellemrum i teksten kan anvendes, telefonsenderen ignorerer mellemrum andre steder i beskeden. Separator (stjerne eller mellemrum) NB: Hvis kommandoen for teksten 703 til 711 ændres, øges sikkerheden. Eksempel: Hvis fabrikskoden for fjernadgang er: 1111, og Trådfast detektor nr. 3 og nr. 4 ønskes ændret: 1111*TXT*303, Detektor Kontor, 304, Detektor Garage sendes vil trådfast detektor nr. 3 og 4 ændre navn. PROFI Mastervejledning 16/20\n17 8.7 Tabel for SMS-tekster (gælder kun for GSM sender) Tekst indeks Fabriks programmering Tekst Fabriks programmering indeks 110 Master kode 301 Trådfast detektor #1 201 Fjernbetjening #1 302 Trådfast detektor #2 202 Fjernbetjening #2 303 Trådfast detektor #3 203 Fjernbetjening #3 304 Trådfast detektor #4 204 Fjernbetjening #4 305 Trådfast detektor #5 205 Fjernbetjening #5 306 Trådfast detektor #6 206 Fjernbetjening #6 307 Trådfast detektor #7 207 Fjernbetjening #7 308 Trådfast detektor #8 208 Fjernbetjening #8 309 Trådfast detektor #9 501 Brugerkode #1 310 Trådfast detektor # Brugerkode #2 311 Trådfast detektor # Brugerkode #3 312 Trådfast detektor # Brugerkode #4 313 Trådfast detektor # Brugerkode #5 314 Trådfast detektor # Brugerkode #6 315 Trådfast detektor # Brugerkode #7 316 Trådfast detektor # Brugerkode #8 401 Trådløs detektor #1 509 Brugerkode #9 402 Trådløs detektor #2 510 Brugerkode # Trådløs detektor #3 511 Brugerkode # Trådløs detektor #4 512 Brugerkode # Trådløs detektor #5 513 Brugerkode # Trådløs detektor #6 514 Brugerkode # Trådløs detektor #7 700 Alarmsystem rapporter: 408 Trådløs detektor #8 703 AM 409 Trådløs detektor #9 704 DM 410 Trådløs detektor # MO 411 Trådløs detektor # ME 412 Trådløs detektor # AUXON 413 Trådløs detektor # AUXOFF 414 Trådløs detektor # PGON 415 Trådløs detektor # PGOFF 416 Trådløs detektor #16 PROFI Mastervejledning 17/20\n18 9 Skema for brugerkoder Område Plads Navne Bemærkninger A B 0. Masterkode Skema for telefonsender Plads Modtager Telefonnr. Bemærkninger Skema for tider Ind og udgangstid Klokkeforsinkelse sek. min. PROFI Mastervejledning 18/20\n19 12 Skema for zoner Zone nr. Placering Type Funktion* Område A B C Trådløse zoner Trådfaste zoner * = T Tyveri F Forbikoblet B Brand O Overfald S Sabotage A Adgang PROFI Mastervejledning 19/20\n20 PROFI Mastervejledning 20/20


Nu skal vi være digitale – Ballerup Bladet\n20. aug 2014, 13:32\nNu skal vi være digitale\nComputer Borgerservice går i gang med en ekstra indsats for at få folk med på den digitale postkasse.\nDer har længe været snakket om den 1. november, hvor alle danske borgere skal have en digital postkasse. Og igennem de seneste måneder har flere kampagner fra eksempelvis Ballerup Kommune, Seniorrådet, Ældre Sagen og mange andre ført til, at rigtig mange Ballerup-borgere er kommet på den digitale postkasse.\n»Lige over 50 procent af kommunens borgere er tilmeldt den digitale postkasse. Det er faktisk ganske pænt på nuværende tidspunkt. Vi har indtil nu fritaget 2200 personer, primært ældre og handicappede fra at komme med. Og hvis det giver mening, så kan man naturligvis fritages. Men vores hovedbudskab er, at man skal have en digital postkasse,« siger Hanne Bahnsen, fra Borgerservice i Ballerup Kommune.\nMen endnu flere skal på i de kommende måneder, og derfor går hun og hendes kolleger i gang med en kampagne, der bakker op om den landsdækkende kampagne, der i den kommende tid skal få flere til at melde sig til.\n»Vi holder ekstraordinært åbent i Borgerservice på udvalgte dage i den kommende tid og vi tager på turne til plejecentrene i uge 40. Desuden får servicebussen en reklame på, hvor det fremgår, at man skal få meldt sig til. Der vil også være mange lokale arrangementer fra for eksempel Seniorrådet, Ældre Sagen og andre i den kommende tid, så folk husker det,« siger Hanne Bahnsen.\nDer vil være ekstraordinært åbent i Borgerservice tirsdag den 26. august, tirsdag den 9. september, torsdag den 7. oktober og tirsdag den 21. oktober, alle dage klokken 16-19.\nHer kan man få hjælp til at komme på og få svar på spørgsmål omkring digital postkasse. Man skal huske NemID og mobiltelefon.\nHvis man vil fritages fra digital postkasse, skal man huske sit sundhedskort.


Julesweaterens hyggelige historie - Kasamia\nHome > Gaver > Julesweaterens hyggelige historie\nPublished 28. marts 2018 by Julesweaterbutikken\nJulesweaterens hyggelige historie\nVi kender den alle, den traditionsrige julesweater. Bare man tænker på den, kan man næsten høre pejsen gnistre og mærke den varme kop kakao i hånden.\nAlle har en mening om den, er den cool eller er den bare kikset. Men hvor kommer den fra og hvordan startede det hele?\nSweateren i sig selv er et stykke tøj, som er blevet båret af mennesker i kolde egne i årtusinder. Der er mange steder i verden, hvor der er stolte gamle traditioner for strik. Tænk bare på de smukke mønstre fra Færøerne, Shetlandsøerne og Norge. Her ved vi, at detaljerne i mønstrene hører til bestemte egne eller bestemte slægter. Sweateren har ikke bare været en varm og praktisk beklædning, men også en fortælling om slægten, egnen og svundne tider.\nJulesweateren har efterhånden lavet sin egen gren på sweaterens familietræ.\nDen dukkede op første gang i USA i 1930’erne, hvor landets befolkning led under en stor økonomisk depression. Det er selvfølgelig indvandrerne fra de britiske og nordiske lande, som har taget strikketraditionen med til USA.\nUnder økonomiske kriser, ses det ofte, at man laver et skift i sine traditioner. Når der ikke længere er stormende økonomisk fremgang, må man finde andre ting at glædes over. I denne sammenhæng har det været, at genoptage håndens arbejde og finde stoltheden over traditionsrige færdigeheder igen.\nVi kan levende forestille os, de amerikanske kvinder, strikke de første muntre sweaters for at fejre julens komme og skabe en hyggelig stemning i en svær tid.\nSiden da dukkede julesweateren op på film og underholdning. I 1950’ernes USA bar de første store Hollywood stjerner julesweaters, det smittede kraftigt af på publikum og julesweateren blev snart en tradition, som var udbredt til hele det store land.\nJulesweateren forsvandt igen for en tid; men blev i høj grad genopdaget i 1980’erne, hvor vi alle kan huske, at enhver julefilm, med respekt for det gode humør, indeholdt skuespillere med store julesweaters i prangende mønstre og sjove figurer. Igen havde det en afsmittende virkning på publikum og julesweateren havde endnu engang sin faste plads rundt om julebordet i de amerikanske familier. Store som små var alle iført den hyggelige beklædning.\nSelv på musikscenen blev julesweateren moderne. Hvem husker ikke, hvordan bandet Wham – iført julesweaters, fik alle pige og drenge hjerter til at slå lidt hurtigere.\nSiden 1970’erne har den for alvor vundet indpas på det nordiske og hermed danske marked. Op gennem 80’erne blev det almindelig udbredt med julekort, hvor familiens yngste poserede i dette års julesweater. Endda julekort, hvor hele familien poserede i matchende sweaters.\nSenere havde det en kort tilbagegang, for nu igen, at vinde frem.\nI løbet af de sidste ti år, har danskerne igen taget julesweateren til sig, nogle gange bæres den med et glimt i øjet, andre gange, er det mere for den hjertevarme hygges skyld.\nNu er mulighederne for fremstilling af sweaters også udvidet, så man ikke længere skal stå i tante Annas kradsende hjemmestrikkede sweater og smile sødt til fotografen; nu kan man vælge frit og valget er både af sweater og af lejligheden til at bære den.\nDen oprindelig ide bag julesweatrene var et retro-tema, som skulle minde om noget bedstemor kunne have strikket. I de sidste år har tingene forandret sig, og nu bliver sweaters mere bizarre og banale. Nu er det 3D sweaters og julesweaters med lys og lyd og sweaters med ægte julepynt. Kun fantasien sætter grænser!\nDu kan vælge den moderigtige nordiske julesweater, som kan bæres hele vinteren, fordi snefnug mønster eller en diskret hjort ikke signalerer selve højtiden så kraftigt, men mere hele sæsonen. Du kan også vælge den sjove, som sender en hilsen til dengang julekort var på sit højeste. Eller hvis du går ind i det med hele dit humoristiske julehjerte, så kan du nu også vælge en som kan lyse, blinke og spille den bedste stemning frem – det sikre valg, for den lune gæst til julefrokosten!\nPrevious Post København er hjemsted for de fedeste kontorer\nNext Post Sådan finder du det bedste og billigste flyttefirma


Broderikit Julekort Pakkeuddeling 3-pak | Knittingroom\n480006 Broderikit Julekort Pakkeuddeling 3-pak https://www.knittingroom.dk/produkt/gidn/480006 https://itcm-ama.shimmercat.cloud/480006/filter/480006_a_x_001_a.jpg InStock 169 169 DKK NO_SALE Product 480006-0000 Broderikit Julekort Pakkeuddeling 3-pak 169 169 https://www.knittingroom.dk/produkt/gidn/480006 https://itcm-ama.shimmercat.cloud/480006/filter/480006_a_x_001_a.jpg InStock Korssting /kort Svarta Fåret Broderes med moulinégarn i kors- og stikkesting efter tællemønster på hvidt aida 5,4 kvadr. pr. cm. Inkl. kort og kuverter. Str. 10x15 cm.\nBroderikit Julekort Pakkeuddeling 3-pak


HVALS0 KOMMUNE LOKALPLAN 64 - PDF\nHVALS0 KOMMUNE LOKALPLAN 64\nDownload "HVALS0 KOMMUNE LOKALPLAN 64"\n2 HVALS0 KOMMUNE LOKALPLAN 64 DEL B LOKALPLAN: BILAG: Bilag 1: Bilag 2: Bilag 3: Bilag 4: Bilag 5: Bilag 6: Afgrmsning og zonestatus. Arealanvendelse og områdeinddeling. Bevaringsvaxdige bygninger. Matrikelkort for lokalplanens områdeafgramsning. Byggeskik gennem tiderne, vejledning. Rammebestemnielse C2 fra Hvals~ kommuneplan , revideret 1989.\n3 HVALSO KOMMUNE LOKALPLAN 64 DEL A REDEGGRELSE Lokalplanen er en a-jourfaring af lokalplan 27, der blev vedtaget den 26. april Der er efierfalgende i 1989 sket en zndring af kommuneplanens rammer for centerområdet C2 i Kirke Saaby. Centerområdets rammede1 i kommuneplanen af 1982 indeholdt bestemmelse om friholdelse af områdets sydlige del for bebyggelse. Kommuneplanen af 1989 Endrede dette forhold, således at området kan bebygges. Lokalplan 63, der blev vedtaget i sensommeren 1996, anvendte denne mulighed for etablering af barnehave og ca. 10 parcelhuse eller ca. 17 r~kkehuse. I forbindelse med haringen af lokalplanforslag 63 viste det sig uhensigtsmzssigt, at lokalplan 27 indeholdt information om friholdelse for bebyggelse af det påg~ldende område. Det er bl.a. på denne baggrund, at lokalplan 27 nu a-jourfares og lokalplan 63 indfajes i lokalplan 64, hvorved der bliver overensstemmelse mellem kommuneplanens rammede1 for centerområde C2 i Kirke Saaby og ornrådeafgrznsningen for centerområdets lokalplanen. Lokalplanen omfatter Kirke Saaby landsby. Den nmmere beliggenhed og afgrznsning fremgår af bilag l. Lovgrundlaget for udarbejdelse af lokalplanen er kommuneplanloven. Ifalge kommuneplanloven er det kommunens pligt at udarbejde en lokalplan inden starre bygge- og anl~gsarbejder igangszttes. Lokalplanen fastlzgger, hvad et område må anvendes til, samt hvordan bygninger, granne arealer, stier, veje o. lign. skal placeres og udformes. Kommuneplanloven indeholder regler om offentlighed i planlzgningen, som sikrer, at borgerne får kendskab til de udarbejdede planer og får mulighed for at tilkendegive deres holdning til disse planer. Kommuneplanloven pålzgger tillige kommunerne at udarbejde en plan for hele kommunen. Lokalplanen er således i overensstemmelse med Hvalsa komrnuneplan , revideret i LANDSBYENS FORHISTORIE (Kilde: Kirke Såby Bylaug - oplzg til lokalplan for Kirke Såby Landsby). Kirke Saaby omtales farste gang i 1370 i en af Roskilde bispestols jordebager, da som en eksisterende by. De ~ldste former af navnet lyder: Sauby, Sawby eller Saweby. Stavemåden varierer noget. Navnets betydning er usikker, men kan tamkes at referere til "Saen" - mosen mellem Saabyerne. I år 1400 szettes "Kirke" foran fmste gang. I middelalderen lå Voldborg Herreds tingsted ved Kirke Saaby, og meget taler for, at dette også var tilfzldet i oldtiden. Bl.a. mades oldtidens vejsystem i byen og de store bronzealderllaje, Pr~stehaje, der ligger på rzkke, vidner om et vzsentligt vejforlab og en koncentreret 4\n4 HVALS0 KOMMUNE LOKALPLAN 64 bebyggelse. Fund fortzller om en meget rig bronzealder på stedet, man hvor bebyggelsen lå, vides ikke. Saaby Kirke er uszdvanlig. Den er romansk, opf0rt af frådsten i fiorste fjerdedel af det l 1. århundrede som en fornem herregårdskirke. Kirkens forbillede er den gamle frådstenskatedral i Roskilde, og den havde som denne to tårne - tvillingetårne. I tilknytning til kirken fandtes tidligere herredstinghus og kirkelade. Fra byens tidligste historie vides ikke meget. Der var en kongelig foged i byen i middelalderen. I 1600-tallet havde byen 21 gårde, der som andre steder efterhånden var kommet under godserne. Ledreborg blev med tiden den stiorste ejer, men også Lindholm Astrup og Ryegård optrådte som ejere. Ved udskiftningen, der fandt sted i 1795, gennemfartes en såkaldt stjerneudstykning, der den dag i dag er ret intakt og stadig preger landskabet. Ved denne lejlighed nedlagdes tre gårde og 26 husmznd fik egne lodder på den ringeste jord. Et virkelig interessant trzk i byens historie er de mange fabrikker, som den legendariske og foretagsomme provst Heiberg skaffede til egnen sidst i 1700-tallet. Der kan nzvnes florespinderi (silke), vzveskole, bomuldsspinderi og den kendte plet- og knapfabrik, der oprettedes af liofjuvel Fabritius. Fabrikken havde i en snes år en stor og meget moderne produktion af bl.a. smykker, blanke våben og knapper og andet udstyr til hzr og flåde. Fabrikskoniplekset dzkkede et stiorre område med vzrksteder, beboelse, udhuse osv. Tilbage af "Fabrikshuse" er nu kun Morsiovej 7, der hiorer til landets zldste industribygninger. Som sognets hovedby fik Kirke Saaby tidligt en vis centerfunktion med kirke, przstegård, skole, forretninger og håndvzrkere, og senere også administration. Den gamle skole - nu bibliotek - er fra I 1900 kom missionshuset "Ernmaus", i 1908 forsamlingshuset og i 1910 vandvzrket. Den nuvzrende skoles zldste bygninger er fra 1939, og kommuneltontorlalderdomshj em koni i Fra 1925 til 1936 var Kirke Saaby stationsby, da den sjzllandske midtbane fungerede. En byudvikling nåede at begynde på Stationsvej (Acacievej), men blev brat afbrudt ved banens nedlzggelse. Stationen blev siden landpolitistation. Byens udvikling siden 1960 har vzret eksplosiv. Store parcelhuskvarterer er skudt op nord og syd for den gamle landsby. I selve landsbyen er der også kommet nyt byggeri til; og idag består bebyggelsen af vidt forskellige elementer spzndende fra fine 1700-tals bygninger til nye typehuse. Bebyggelsen anvendes i dag overvejende til beboelse. På grund af byens funktion som lokalcenter findes en del forretninger og andet erhvervsliv. Desuden indgår fungerende gårde med deres store avlsbygninger i bybilledet. Byens oprindelige struktur som en uregelmzssig vejforteby (d.v.s. med et åbent fzllesareal midt i landsbyen) kan stadig fiolges i vejforliobet. Desuden udgior landsbyens iostlige afgrznsning med de store gårde og tilhiorende haver et markant oprindeligt trzk.\n5 HVALS0 KOMMUNE LOKALPLAN 64 BINDINGER OG FORUDSLETNINGER I kommuneplanen og revisionen 1989 mskes Kirke Saabys status som lokalcenter for den nordlige del af kommune fastholdt. Den gamle landsby syd for kirken er omfattet af kommuneplanens rammebestemmelse C 2. (Se bilag 7). Rammebestemmelsen, fastkgger retningslinierne for områdets lokalplanl~gning. Hovedformålet med en lokalplan for området skal vere at sikre: dels at landsbyen fremover kan fungere som et blandet bolig og erhvervsområde, dels, at typiske trzk fra den oprindelige landsby bevares og underststtes i den fremtidige udvikling. De store gårde mod ost og områdets sydsstlige del ligger i landzone. De arealer som ikke indgår i landbrugsdrift er overfsrt til byzone. Gadekmet er omfattet af Naturfredningslovens Det betyder, at der ikke må laves Endringer i gadek~ret uden tilladelse fra Roskilde amt. Ifslge småhusreglementet fra 1985 kan der i dag udfsres en rzkke bygnings~ndringer, som tidligere krzvede godkendelse fra bygningsmyndigheden. For at sikre bevaringen af landsbymiljset er det i lokalplanen bestemt, at man alligevel skal s0ge kommunens tilladelse til at foretage bygningsarbejder, der vedrsrer bebyggelsens udseende, omfang og placering. Det gzlder f.eks.: - Opfsrelse af carporte, garager, udhuse, drivhuse og småhuse med et bebygget areal på over 25 m2 bebygget areal.\n6 HVALS0 KOMMUNE LOKALPLAN 64 PLANENS INDHOLD BLANDET BOLIG OG ERHVERV [LOKALCENTER). Landsbyen fastlzgges om et blandet bolig og erhvervsområde. De eksisterende erhvervsbygninger kan fortsat anvendes til erhverv. Endvidere kan der i driftbygningerne på de eksisterende landbrugsejendomme indrettes boliger og erhverv på betingelse af at ejendommens karakter af gårdbebyggelse ikke Zndres. For al erhvervsvirksomhed gzlder det, at områdets landsbykarakter ikke må Zndres, og at virksomheden ikke må medfare gener for de omkringboende. Gamle bebyggelser og nyere stilperioders bygninger skal så vidt muligt fastholdes i deres oprindelige udformning. Skal huset renoveres, eller skal det udvides, bar udformning, materialevalg m.m. vzre i overensstemmelse med den oprindelige bygnings byggeskik. En rzkke af landsbyens huse (se bilag 3)) er klassificeret som bevaringsvzrdige. Det betyder, at bygningens udseende eller placering anses for at vzre vigtig for det landsbymilja, man 0nsker at bevare. Når husene betegnes som bevaringsvzrdige i lokalplanen, er det ikke det samme, som en fredning, hvor en bygning skal bibeholdes eller tilbagefmes til sin oprindelig udformning. Man ansker blot, at eventuelle bygningszndringer m.v. falger lokalplanens retningslinier. Det vil f.eks. vzre muligt, at udskifte et stråtag til et tag af balgeeternitplader og at bringe installationer og isolering op til en nutidig standard. (Hvis en bygning anskes fredet skal dette ske i henhold til bestemmelserne i bygningsfredningsloven). Bilag 5: "Byggeskik gennem tiderne" er en vejledning i bygningsdeles og oprindelige materialers anvendelse, således at alle fremtidige bygningszndringer - også de, der ikke krzver tilladelse fra kommunen eller andre myndigheder - kan udfores i overensstemmelse med den oprindelige byggestil og bidrage til at bevare landsbymiljaet. NY BEBYGGELSE Ved udstykning af eksisterende grunde kan der spredt i byen indpasses enkelte nye huse. Endvidere er der i planen anvist mulighed for at opfare parcelhuse i områdets sydlige del og bebyggelse til bolig og evt. erhverv i områdets astlige del. TRAFIK Vejsystemet forudszttes i det store hele bibeholdt. Dog åbnes der mulighed for en trafiksanering af vejene med adskillelse af den kmende og gående trafik og hastighedsd~mpende foranstaltninger. I lokalplan er der mulighed for at forts~tte trafiksaneringen af Fynsvej - Bog~vej, således at man opnår en sammenhzngende sikring af barnenes vej til skolen.\n7 HVALS0 KOMMUNE LOKALPLAN 64 DEL B LOKALPLAN. I henhold til lov om planl~gning (lovbekendtgarelse nr. 746 om planlsgning, Endret ved L nr. 311) fastl~gges herved falgende bestemmelser for det i denne lokalplan i 5 2 nzvnte område: 6 1 LOKALPLANENS FORMAL: l. 1 At sikre, at landsbyen kan fungere som boligområde og samtidig indeholde lokalcenterfunktioner for den nordlige del af kommunen samt landbrug. 1.2 At sikre bebyggelsens landsbykarakter gennem retningslinier for nyt byggeri, samt omog tilbygning, uden derved at hindre områdets udvikling som lokalcenter. 1.3 At muliggare trafiksanering af vejene i lokalplanområdet. 1.4 At sikre friarealer, beplantning og granne kiler af vzrdi for landsbymiljaet. 3 2 LOKALPLANOMFL&DE OG ZONESTATUS. 2.1 Lokalplanområdet afgr~nsesom vist på kortbilag nr. 1 og omfatter falgende matrikelnumre (jf. bilag 6): 6-b, 7-b, 7-c, 7-d, 7-1, 7-n, 8-a, 8-b, 8-c, 8-g, 8-h, 8-ii, 8-kb, del af 9-a, 9-b, 9-f, 9-g, 9-h, 9-i, 9-k, 9-1, 9-m, 9-n, 9-0, 9-p, 9-r, del af 10-c, del af Il, del af 12-a, 15,c, 15,d, 15-f, 20-b, 34, b, 34-c, 34-d, 34-e, 37, 38, 39-a, 39-b, 39-c, 39-d, 40, 41-a, 41-c, 42-a, 42-b, 43-a, 44, 45-a, 45-b, 46-a, 46-b, 48, 49, 50, 51-a, 51-b, 52, 53-a, 53-c, 54-a, 54-c, 54-d, 55, 57-b, 57-c, 57-d, 57-e, 58-a, 58-b, 59, 61, 104, 105, 106, 114 alle af Kirke Saaby by, Kirke Saaby sogn. Lokalplanen omfatter gadejord (vej, gadekzr m.v.) samt alle parceller, der efter lokalplanens vedtagelse udstykkes fra de ovenfor nzvnte ejendomme. 2.2 Ejendommene 10-c, del af 1 l og del af 12-a er helt eller delvis beliggende i landzone - jvf. bilag 1. 0vrige ejendomme er beliggende i byzone. 2.3 Lokalplanen opdeles i delområder I, II, III og IV som vist på bilag 2.\n8 HVALSO KOMMUNE LOKALPLAN 64 tj 3 DELOMRADERNES ANVENDELSE. 3.1 Det i bilag 2 viste område I må med de i 3.03, 3.04 og 3.05 nzvnte undtagelser kun anvendes til boligformål. 3.2 Bebyggelsen skal bestå af fritliggende parcelhusbebyggelse, med 1 bolig pr. parcel. I det nye boligområde - område II - i forlzngelse af Ly~vznget og Ensvznget kan der opf0- res rzkkehuse, der dog skal overholde bebyggelsesprocenten på 25. I samme område kan der etableres barnehave. 3.3 Kommunalbestyrelsen kan tillade, at der på ejendommen drives en sådan virksomhed, der almindeligvis kan udfsres i boligområder på betingelse af: at virksomheden drives af den, der bebor den pågzldende ejendom, - - at virksomheden efter kommunalbestyrelsens sksn drives på en sådan måde, at ejendommens karakter af beboelsesejendom ikke zndres (herunder ved skiltning, udendms oplag og lignende) og områdets landsbykarakter ikke brydes, at virksomheden ikke medfmer behov for parkering, der ikke er plads til på den pågzldende ejendom. 3.4 Den i bilag 2 viste ejendom mzrket vandvzrk kan anvendes til kollektive anlzg som vandvzrk, vandindvinding og lignende. 3.5 På den i bilag 2 viste ejendom mzrket erhverv kan der inden for de bygningsmzssige rammer indrettes mindre butikker, klinikker ogleller mindre kontorer. Der må ikke indrettes szrligt forurenende virksomheder, som krzver godkendelse efter milj~beskyttelseslovens kapitel OMRADE III OG IV. - LANDBRUGIBLANDET BOLIG OG ERHVERV OG BLANDET BOLIG OG ERHVERV Eksisterende landbrugsejendomme kan fortsat anvendes til jordbrugsforrnål I de tilfzlde, hvor der ikke lzngere drives landbrug på ejendommene kan kommunalbestyrelsen tillade, at de eksisterende bygninger indrettes til bolig- samt erhvervsformål på betingelse af, at ejendoininens karakter af gårdbebyggelse ikke forandres. Endvidere kan der opfsres ny bebyggelse til bolig- og erhvervsformål i område III.\n9 HVALS0 KOMMUNE LOKALPLAN 64 Der må kun drives erhvervsvirksomhed, som efter kommunalbestyrelsens skm naturligt hmer hjemme i området. Udnyttelse til erhverv er betinget af: at virksomheden efter kommunalbestyrelsens skm, drives på en sådan måde, at områ- - dets landsbykarakter ikke brydes. at udendms oplag ikke må etableres uden kommunalbestyrelsens tilladelse og kun mod - afskzrmende beplantning. at erhvervsmzssig parkering ikke må etableres uden kommunalbestyrelsens tilladelse Område til offentligt formål med gadekm beliggende på gadejord. Arealet kan anvendes til almene formål i Kr. Saaby, som bylaugsfester UDSTYKNING. 4.1 Udstyltning inden for lokalplanens område skal godkendes af kommunalbestyrelsen ved fremsendelse af udstykningsplan. 4.2 I områderne I, og III må ikke foretages udstykning, der påvirker områdets landsbykarakter, bevaringsvmdige bygninger og beplantninger på negativ måde. fj 5 VEJE OG STIER. 5.1 Der udlzgges areal til nye veje og stier med en beliggenhed som vist i bilag 2: Vejene A-B og C-D i en bredde af 8 nl. 5.3 Vejstrzkningerne indenfor lokalplanområdet kan etableres som stilleveje med hastighedsdzmpende foranstaltninger og adskillelse af den ksrende og gående trafik. Der kan etableres ensrettede veje, hvis formålet er at skabe mere sikre skoleveje.\n10 HVALSB KOMMUNE LOKALPLAN 64 $6 BEBYGGELSENS OMFANG OG PLACERING. 6.1 Bebyggelsesprocenten for den enkelte ejendom må ikke overstige 30. For det nye boligområde - område II - ved Lymznget og Ensvznget må bebyggelsesprocenten ikke overstige Bebyggelsen må ikke opfmes med mere end 1 % etage. Kommunalbestyrelsen kan godkende, at bebyggelsen udfmes med trempel på betingelse af, at bygningens omfang og udformning harmonerer med områdets landsbybebyggelse. I forbindelse hermed kan tagets vinkel med det vandrette plan vzre mellem 35 O og 55 O. 6.3 Intet punkt af en bygnings ydervzg eller tagflade må gives en h~jde, der overstiger 8,5 m over terrzn (niveauplan) målt efter reglerne i bygningsreglementet. 6.4 Bygningernes facadehlajde må ikke overstige 2,8 m og skal vzre mindst 2 m målt fra terrzn til skzring mellem facade og tagflade (tagets overside). Bygninger med trempel kan dog gives en facadeh~jde på max. 3,5 m. 6.5 Ny bebyggelse over 25 kvm bebygget areal skal opfares som lzngehuse. Der kan opf0- res sidebygninger til et lzngehus. 6.6 Tage skal udfmes som symmetriske saddeltage uden valm. 6.7 Tagets vinkel med det vandrette plan skal vme mellem 35 O og 55 O. B~rnehaven "Fuglemarken" kan fortsat vzre opf0rt med nuv~rende taghzldning. Småhuse, udhuse, drivhuse, carporte, garager og lignende bebyggelse kan dog udfixes med en taghzldning på under 35 O. Om- og tilbygninger til bygninger med en taghzldning på under 35 kan udfares med samme taghzldning som den eksisterende bygning. 6.8 Tagetager - herunder altan, balkon og lignende - må ikke krages ud over gavl. 6.9 Bestemn~elserne i 6.01 til 6.08 gzlder ikke for de ejendomme i område III, der anvendes til landbrugets driftsbygninger.\n11 HVALS0 KOMMUNE LOKALPLAN BEBYGGELSENS YDRE FREMTMDEN. Tagflader skal dzkkes enten med strå, rsr, teglrsde tagsten, ensfarvede bslgeeternitplader eller tagpap i sort eller grå farve. Bestemmelsen hindrer ikke tagvinduer og kviste. Bestemmelsen gzlder ikke for landbrugets driftsbygninger. Skiltning skal godkendes af kommunalbestyrelsen. Der må kun opszttes skilte, som ikke zndrer bygningens karakter af landsbybebyggelse eller områdets landsbykarakter. Blanke og reflekterende skilte samt lysskilte er ikke tilladt. Ved udvidelse, ombygning eller zndring af eksisterende bebyggelse skal materialevalg og konstruktioner svare til husets oprindelige bygningsform og byggeskik, med mindre zndringerne er så gennemgribende, at huset får karakter af nybebyggelse. For de i bilag 3 viste bevaringsvzrdige bebyggelser og for opfsrelse af ny bebyggelse gzlder at vinduer og dsre skal fremtrzde som hul i mur og at udvendige bygningssider kun må fremstå som pudset eller vandskuret mur ubehandlet eller i farve svarende til kalk-farverne hvid, rsd og okker (gul). Gavltrekanter kan dog udfsres med lodret trzbeklzdning - en på to. tj 8 UBEBYGGEDE AREALER. 8.1 Ubebyggede arealer skal ved beplantning, befzstelse eller lignende gives et ordentligt udseende, ligesom en passende orden ved oplagring af materialer og lignende skal overholdes. 8.2 Hegn mod vej og friholdte arealer må kun etableres som trzhegn, levende hegn eller stengzrder. Ststtemure, havemure samt hegn af murfliser, ltnzkfliser og lignende m& ikke etableres. 8.3 Det friholdte område omkring skal bevares som rekreativt område med grzs samt kransende trz-beplantning. Bylauget kan beslutte, at benytte dele af gadekzrsjorden til rekreative aktiviteter som f.eks. bålplads og lignende. 8.4 Belysning på veje skal udfsres i lighed med den svrige vejbelysning i Kr. Saaby bymidte.\n12 HVALS0 KOMMUNE LOKALPLAN Belysning på stier skal udfures med sti- eller parklamper. 8.6 Stier kan bef~stes med fast belzegning, grus eller lignende 10s befmtelse. 8.7 Ksrearealer skal befzstes med asfalt eller mekanisk stabilt grus. 8.8 Fortove kan befzstes med asfalt, betonbelzgninger eller mekanisk stabilt grus. 6 9 FORUDSÆTNINGER FOR IBRUGTAGEN AF NY BEBYGGELSE. 9.1 F0r ny bebyggelse kan tages i brug skal stier, veje og vendepladser vme etableret i overensstemmelse med de på kortbilag 2 viste retningslinier ADMINISTRATION Inden kommunalbestyrelsen trzffer afprelse i dispensationssager skal der indhentes udtalelse fra Kirke Saaby Bylaug samt relevante grundejerforeninger. g l l OPHÆVELSE AF TIDLIGERE LOKALPLANER Lokalplan nr. 27 vedtaget af kommunalbestyrelsen den 26. april l988 og lokalplan nr. 63 vedtaget af kommunalbestyrelsen den 27. august 1996 ophzves med vedtagelse af denne plan Lokalplanen er vedtaget af Hvalsa kommunalbestyrelse som forslag den 25. marts Lokalplanen er vedtaget endeligt af kommunalbestyrelsen den 24. juni mmunalbestyrelsens vegne\n14 \_js 1 I Boligområde e;." LandbrugIblandet bolig og erhverv IV~landet bolig og erhverv \_ V Friholdt område \_\n15 50 O 50 1 O ers\n16 O ers\n17 Bilag 5 Byggeskik gennem tiderne. Lokalplan 64, Kirke Såby Landsby, Hvalsm kommune Denne lokalplan lzgger stor vzgt på beskyttelse af landsbyens miljo gennem indfmrelsen af ny bebyggelse, tilbygninger samt renovering af eksisterende bygninger. Samtidig kan planen medvirke til, at husejere, når de laver vedligeholdelsesarbejder og forbedringer på deres ejendomme, foretager disse ting i overensstemmelse med lokalplanteksten, også selv om arbejdet ikke krzver en byggetilladelse. Planens retningslinier er differentieret således, at der tages hensyn til, at landsbyens bebyggelse er sammensat af huse fra forskellige epoker i arkitektonisk og byggeteknisk henseende. Det vil således ikke vzre rimeligt at give en generel retningslinie der påbyder at ny bebyggelse skal udformes i overensstemmelse med egnskarakteristisk byggeskik. Denne formulering har tidligere vzre anvendt i lokalplaner. Lzngehus fra 1800-tallet Man kan med rimelighed beslutte, at nybebyggelse skal udformes i overensstemmelse med en byggestil og med materialer, som svarer til en bestemt stilperiode og udformet på en sådan måde, at disse nye bygninger ikke dominere eller virker fremmede i landsbybilledet. Derimod bor tilbygninger og renoveringer mm. altid udformes i den stsrste respekt for den eksisterende bygning. Der bor altid anvendes materialer og konstruktioner, der svarer til den oprindelige bygning, med mindre zndringerne kan siges at vzre så stor, at hele huset kan få karakter af et traditionelt landsbyhus, og derfor vil kunne komme ind under de samme bestemmelser som nybebyggelse. "bedre byggeskik-hus" fra 1920'erne En landbrugsejendom eller et landarbejderhus fra midt i tallet eller zldre, var udformet som et lzngehus med ringe husdybde, ca. 45" taghzldning og beklzdt med strå eller langhalm. Ydermurene var hvidkalkede uden optrukket bindingsvzrk. Vinduerne var to- eller trerammede og med plant vinduesglas. Skorstenen var muret, kalket og med udkragning og sokkel. Ved renovering af et sådant hus vil man kunne erstatte bygningsdele og materialer med moderne materialer. På taget tegl, cementtagsten eller eternit. Facaderne kan fremstå filsede ogleller kalkede (malede) i en farve svarende til kalkfarverne hvid, rod eller gul (okker). Vinduerne som den oprindelige udformning, evt. forsynet med thennoglas. 0nskes tagetagen udnyttet, bor man vzre szrlig omhyggelig med, at evt. kviste og vinduer kommer til at harmonere med den oprindelige bygning.\n18 Bungalow fra 1930'erne Et "Murermesterhus" fra omkring 1920 har rodt 45"s afvalmet tegltag (se illustrationen), muret skorsten og rode teglsten i facaden. Vinduerne var normalt to-rammede. I lobet af 60'erne og 70'erne blev byggeriet, også i landdistrikterne, przget af typehustiden. Det var en tid, hvor den eksplosionsagtige udvikling af byggematerialer og konstruktioner tog magten fra de projekterende. Man var ikke i tilstrzkkelig grad opmzrksom på, at placering af et kvalitetsparcelhus - eksempelvis med fladt tag, gule maskinsten og tilbageliggende fuger - var korrekt i et parcelhusområde, man uheldigt i et landsbymiljm, hvor byggeriet kan virke dominerende og fremmet. Principielt bar man dog oftest ikke zndre på disse huse i et forsmg på at komme lokalplanens intentioner i mmde. Et sådant fors0g risikerer at falde uheldigt ud, idet hverken taghzldning, husdybde, vinduesåbninger eller materialer med rimelighed kan zndres. Typehus fra 1960 Oplysninger om byggeskik, egnskarakteristiske huse samt de juridiske forhold omkring bygningsbevaring kan bl.a. srages i de fmlgende bmger og hzfter: Gamle sjællandske bondehuse, af Gerd Neuberg og Karsten Vibild, Kage museum Landhuset, af Curt von Jessen m.fl. Gyldendal 1975 Landsbyhus fra 1980'erne Vinduer - trafition og vedligeholdelsesforbedring, Fredningsstryrelsen, Bygningsbevaring - en vejviser i lovgivning, myndigheder, institutioner, foreninger, fonde og legater. Fra Statens Bygningsfredningsfond 1975 Vejledning og bygningsfrredning, Fredningsstyrelsen l982 Om byggeskik og vedligeholdelse, Fredningsstyrelsen l983 Den evaringsvzerdige bolig på land og i by, Fredningsstyrelsen Restaurering - en materialesamling om bindingsvzrkshuse, HAF, Lejre 1976 Lokalplanlægning i landsbyer, landsbykommissionen l98 1\n19 Længehus fra 1800-tallet. "Bedre byggeskik-hus" fra 1920-erne. Bunga low fra 1930-erne. Typehus fra erne. -- Landsbyhus fra 1980-erne yggeskik gennem tiderne kalplan 64, Kirke Såby lan\n20 En lokalplm s!<al sikre: a. At omridets anvendelse fastlzgges til hligf ormil og lokalcenterf unktioner sison mindre butikker.til omridets daglige forsyning eller andre ne-rolere angivne erhveilstper,c?er kan indgasses i omridet uden genevirkninger i forhold til omgivelserog bevaringsinteresser, samt offeitligo fonriil soa bebyggelse, lokaler og anleg til fritidsforail og kollektive anlzg hercnder vandvzrk samt friarealer og jordbrug rrlholdes for bebyggelse ~mridet Ønskes fastholdt som et,blandet bolig-og ernvervsooucide indeholdende butikker, offentlig og privat service, samt jordbrug i ornr2dets dstlige del. tn nzrmere planlegning skal sage at bevare landsbypreget herunder bebyggelsestrzk og beplantning, gadejord og badeker samt bevaringsverdige enkeltbygninger m.v. PWLXGNINGSSTATUS b. At omrgdets anvendelse er i overensstemelse med Ønsket ornat bevare dets nuvzrende prag af landsby s~at at eksisterende/suppler2ncie/erstatt-noe bebyggelses beliggenhed,ornfang, for;.,, materialer, tilh~rcnde beglmtning eller friareiler szat belysning m.m. ucfornes ud fra Pnsket om at bevare landsbyens szrlige karakter. c- At bebyggelsesprocenten for enkeltejendomme ikke overstiger 30. d. A t bebyggelsen ikke opfares ned mere endlietage.. e. At omradets trafikstruktur udformes F overensstemmelse med kommuneplanens hoveds truktur, herunder en for lzigels2 af Alsvej til Skullerupvej. f. A t der kbnes mulighed for trzfikszxnering enten ved ve j lukninger, etablering af stilleveje, opnolds- og legeornrider eller ved ~dskillelse af traf ikanterne g2 bilveje og stier. gende i Landzone, denne opretholdt. Den syddstlige del af ornrsdet ligger i ludzone, men piregnes overfart til byzone ved lokzlplan UmrBdet er ornfaztec aj ~okalp~an nr. 27.\nLokalplan nr. 115 Asser Rigs Vej\nLokalplan nr. 115 Asser Rigs Vej 1 LOKALPLAN II 5 LOKALPLAN 115 - EN KORTFATTET BESKRIVELSE Matr. nr. 6b, Kristrup. Lokalplanen omfatter ejendommen matr. nr. 6b, Kristrup by og sogn, beliggende vest for


Københavns 3 bedste legepladser\nHvis du leder efter en legeplads at tage børnene med på i weekenden, så læs videre her. Der er mange gode legepladser i København, men her er alligevel tre anbefalinger til legepladser der tilbyder lidt mere end sædvanligt.\nSelvom det er leg kan det godt være lærerigt. På Trafiklegepladsen på Østerbro, kan børnene lege i små pedaldrevne biler, samtidig med de lærer om reglerne i trafikken. På legepladsen er der skilte, kørebaner, vejmærkninger, signaler og cykelstier, alt er som i den virkelige verden, den eneste forskel er at det hele bare er for sjov. Bilerne som børnene bruger er ’Mooncars’, og de har endda en kopi af benzintanken, så børnene kan lære hvordan den slags virker. For de mindste, 2-5 år, kan trafikken læres ved 3 hjulede cykler. Der er rimelig meget pres på nogen gange, når flere institutioner sætter kurs mod legepladsen, men der er masser af plads på vejene i weekenderne og i ferierne. Der er selvfølgelig også almindeligt legeudstyr på legepladsen, som sandkasser og gynger.\nNaturcenter Vestamager er et fantastisk sted for børn (og voksne) at tage hen hvis man har lyst til at lege og boltre sig i naturen uden at skulle passe på med hvor man sætter fødderne. Det er lige netop sådan et sted som Naturcenter Vestamager er. Centeret er et kæmpe område af mark og skov med vandhuller, bålpladser og et legeområde formet som et skib, samt en skov med sjove træer. Her er også et indendørs oplevelses center, hvor børnene kan lære at male, bygge drager eller andre aktiviteter. Mens børnene brænder energien af, kan forældrene slappe af indenfor med en kaffe i cafeen.\nFredriksberg Haves Legeplads\nDer plejede at ligge en køkkenhave, så blev køkkenhaven omdannet til en legeplads og for nylig har legepladsen fået et stort ansigtsløft og er nu en af de klart mest attraktive steder at tage børnene med i byen. Turen kan jo eventuelt også kombineres med en tur i Zoo. Det er sjovt at se hvordan legeudstyret er kombineret med havens øvrige indretning. Der er klatretræer og sandkasse of en masse legeredskaber lavet i træ, granit og stål, helt sikkert et besøg værd.\nUno.dk er Danmarks førende leverandør af legepladser i høj kvalitet. Få naturen ind på legepladsen med vores naturlegepladser.


Fountaine Pajot Isla 40 båd til salg, kr 2.110.147 (€ 283.500)\nkr 2.110.147 (€ 283.500) MOMS Undtaget\nVOLVO 2 x 30 hk D1. Navigare Yachting, et af "The Big Four" verdensomspændende charterselskaber, arbejder i partnerskab med Ancasta i Storbritannien for at bringe charter\nGrundlæggende data for Fountaine Pajot Isla 40\nmotorisering:VOLVO 2 x 30 hk D1\nSe i salgshavn / showroom:\tIngen , Split\nPris:kr 2.110.147 MOMS Undtaget (€ 283.500 MOMS Undtaget)\nKommentarer: Navigare Yachting, et af "The Big Four" verdensomspændende charterfirmaer, arbejder i partnerskab med Ancasta i Storbritannien for at bringe charteradministrationsløsninger til de vigtigste sejlmærker i monohulls og multihulls. Med baser i Med og BVI'erne er de mest populære placeringer dækket, og der kommer mere i den kommende sæson. Båden er passet, mens den chartres gennem Navigare Yachting, gennem en foruddefineret serviceplan, og et onlineværktøj giver dig, ejeren, 100% gennemsigtighed i alle arbejder - reparation eller vedligeholdelse - der udføres. Via deres conciergesystem kan du booke helligdage på din båd eller en hvilken som helst anden båd i deres flåde ved hjælp af et point-skema. Du kan endda bruge dine point til en alpehytte, en villa i Toscana eller et Thai badeby, for eksempel. Isla 40 inkorporerer perfekt Fountaine Pajot-ånden med sit løfte om dynamisk, ubesværet og behagelig sejlads. Denne model skiller sig ud på markedet for katamaraner af samme størrelse takket være dens enestående layout. Det er den eneste 40 fods sejlkatamaran med 4 badeværelser. Den raffinerede og moderne stil tillader lysfloder at skinne i det indre, i cockpittet og i de omkringliggende rum. Isla 40 er den perfekte ramme for uforglemmelige øjeblikke til søs og anker.\nNavigare Yachting tilbyder tre investeringsprogrammer, der er skræddersyet til deres investorers behov. Ikke kun har hver investor mulighed for at nyde en vidunderlig sejladsferie, men chancen for at vende tilbage fra ejerskab ELLER kun betale en brøkdel af yachtprisen.\nMulighed 1. Fuldstændig økonomi. Du låner Navigare den fulde købspris € 436.902 og modtager en fast indtægt på € 30.064 årligt år 1-5 og € 23.915 år 6-7 i løbet af aftalen.\nMulighed 2. SMART FINANS. Du låner Navigare € 270.879 (noteringskurs), og indtægterne fra investeringen betaler det resterende lån.\nMulighed 3. SMART-LOW FINANCE. Alternativt kan du betale en lavere første betaling på € 227.189 med en ballonbetaling efter 7 år på € 65.535. Denne mulighed binder mindre kapital, og charterindtægterne bruges til at betale det resterende lån på båden.\nFor alle valgmuligheder er der ingen ekstra omkostninger, og du får adgang til helligdage til en værdi af € 21.845 pr. År over den 7-årige periode i flåden samt et ekstra år af ferieprogrammet i 2021. Du får et antal muligheder for charterudlejning i høj-, mellem- eller lavsæsonen alene eller enhver anden båd på 53 sejldestinationer verden over. Alternativt kan du bytte dine point for chartergodtgørelse for ferier som f.eks. Skihytteferie eller destinationer - du skal vælge!\nComments: Fountaine Pajot Lucia 40 Investeringsmulighed\nBygget af Fountaine Pajot, Frankrig\nSøarkitekt Berret-Racoupeau yachtdesign\nIndretning Isabelle Racoupeau\nHvid GRP skrog og dæk\nLet forskydning 8.900 kg\nComments: Sovepladser ti i fire dobbeltkabiner & amp; SALOON DOBBELT BERTHKONVERTERING\nRegistreret antal gæster RNOG (10)\nFire dobbelthytter med en-suite hoveder\nFusion lydpakke Bluetooth\nGALLEY & amp; SALON\nIndvendig polstring af granitstof\nBeige / Gris PVC udvendig polstring\nSaloon / hytter gulve: lamineret gulv\nSyntetisk harpiks arbejdsflade\n1 kogeplade i rustfrit stål med 3 gasbrændere med kasserolle\n1 stort lavt skab under vask\n1 skraldespand ved lodret adgang, evakuering af poser med uafhængig dør\n4 skuffer, hvoraf 1 med bestikbakke\n1 opbevaringsskab på arbejdsfladen\n1 x 144L kølelagervolumen med skuffer ved hjælp af 12v koldt system\n1 stort hjørneskab over køleskab\nSaloon bord konverteres til dobbelt køje\nCockpit, fuldt beskyttet af en stiv bimini\nÉt bænk sæde\nEt cockpitbord i teaktræ\nStyrmandssæde til to personer\nTrappe for at få adgang til flyvebroen\nMotorpanel og dobbelt betjening ved rorstationen\nSyntetisk teakgulv på akterspejl og cockpit\nDacron beskyttelsesdæksel til hjul\nIndvendig høflighed belysning.\nCockpit med tilladelse til belysning.\nComments: 2 Volvo 30HP D1-motorer\n2 faste propeller propeller\n1 brændstoftank med påfyldning ved hul på 300L\ndæk 2 x ferskvandstanke med elektrisk måling 2 x 265L\n1 x 24L vandvarmer\n1 elektrisk lænsepumpe (2 m3 / t) i hvert motorrum\n1 port sæt service / motor AGM batterier 345Ah\nVigtigste CSR med fuld lamel med dovne donkrafte og doven taske\nGenova med UV-bånd\nHovedsejl 635 ft² - 59 m²\nÉn elektrisk spil til storsejl\nTre x størrelse 45, selvhængende elektrisk spil til genueplader, hovedafskærmning, ark og revlinjer\nÉn elektrisk pumpe og trykakkumulator\nEt sæt portbatterier 345 Ah\nMotorbatteri med én port 50Ah / 800CCA\nEn VHF-antenne øverst på masten\nAGM-batteri 150A (ekstra)\nVentilatorer 12V (6)\nIndvendigt 12V stikkontakt (1)\nAutomatisk afbryder til lænsepumper\n220V hovedsystem med opladning\n2000W inverter / oplader 220V 50Hz\nHULL & amp; DÆK:\nEn kugleleje storsejl luff bil\nKoblinger på alle halyards til genova, spinnaker og topping lift\nEn kuglelejer til hovedark\nTo greb på hovedarkarkoblinger på taget\nTo genuespor med belastningsblok\nDobbeltkoblinger til rev 2 og 3\nBruser med varmt og koldt dæk\nEn elektrisk lænsepumpe i hvert motorrum\nEn elektrisk pumpe i hvert skrog\nEn manuel udvendig lænsepumpe\nVandtæt udvendigt 12V udtag\nGarmin Autopilot, VHF, AIS, med andenplads ved rorstationen\nVHF AIS ved helmstation (yderligere)\nEkstra brændstofdåse, 5 l\nFortøjningstov 2 off 15m, 2 off 20m og 1 off 50m\nDelta-anker og ankerstik\nKrog til frigørelse af ankerglas og 4 m reb\nAndet anker og 10 plus 2m kæde med skakler\nHestesko redningsbøje, holder og lys\nSikkerhedssele og reb med kroge (RNOG / 2)\nMast, snorkel og finner\nReservedele: motorolie, 3 off filtre, motorbælte og pumpehjul\nBriller, vinglas og kopper (RNOG)\nPlader, store, små og dybe (RNOG)\nLagner, pudebetræk, håndklæder og køkkenhåndklæder (RNOG)\nBøjler til seks hytter\nVandslange 15m med vandpistol\nToiletbørste nær WC\nAffaldsspand nær WC\nkr 2.110.147 (€ 283.500) MOMS Undtaget E-mail sælgeren +44 (0)1803 7… At vise\nJeg vil gerne modtage mere information om Fountaine Pajot Isla 40


Hej OSM'ere,

Jeg har, på vegne af os danske OSM-brugere, indhentet tilladelse fra Århus Universitetshospital Århus Sygehus til, at inkludere deres skitserede plantegninger over deres tre matrikler i OSMs datasæt. Der er umiddelbart nogle små uregelmæssigheder i skitserne som jeg, skal have styr på før jeg inkorporerer data, men min umiddelbare vurdering er, at det ikke er noget reelt problem når jeg lige har kigget på sagerne on-site igen.
\n

Med venlig hilsen
Rasmus
\n

---------- Forwarded message ----------
From: Jakob Eriksen <jakoerik[at]rm.dk>
Date: 2010/3/1
\nSubject: VS: Anmodning om brug af plantegninger af Århus Universitetshospital Århus Sygehus på openstreetmap.org
To: "r.vendelboe@gmail.com" <r.vendelboe[at]gmail.com>
\nCc: Thomas Balle Kristensen <tbk[at]aarhus.rm.dk>

\n
\n
Kære Rasmus Vendelboe,
\n

\n
openstreetmap.org er velkommen til at bruge plantegninger af Århus\nUniversitetshospital, Århus Sygehus under forudsætning af, at sygehuset er uden\nansvar eller forpligtelser i forbindelse med vedligeholdelse/opdatering af de\n
Oversigtskort over de tre matrikler kan findes her:
\n
http://www.aarhussygehus.dk/patient/v%c3%a6rd+at+vide/n%c3%a5r+du+skal+indl%c3%a6gges/kort?
\n
På denne hjemmeside vil ændringer i de fysiske rammer\nløbende blive opdateret.
\n

\n
Med venlig hilsen
\n

\n
Jakob Eriksen
\n
Tel. +45 8949 4599
\n
Planlægningsafdelingen ▪ Århus Sygehus
\n
Nørrebrogade 44, Bygning 4, 1. sal ▪ DK-8000 Århus C
\n

\n

\n
Fra:\nr.vendelboe[at]gmail.com [mailto:r.vendelboe[at]gmail.com] På vegne af Rasmus Vendelboe
\nSendt: 21. januar 2010 20:38
\nTil: Århus - Sygehus
\nEmne: Anmodning om brug af\nplantegninger af Århus Universitetshospital Århus Sygehus på openstreetmap.org
\n
Kære Århus Universitetshospital\n

\n
Jeg skriver til jer på vegne af\ndet danske community af openstreetmap.org-brugere . Jeg vil anmode om, at få\nlov til at bruge plantegningerne af Århus Universitetshospital Århus Sygehus’\ntre matrikler (Nørrebrogade 44, Tage-Hansens Gade 2 og P.P. Ørumsgade 11) \ntil at aftegne og derved tilføje bygningerne til openstreetmap.orgs (OSM)\n
OSM projektet startede i 2005 i\nEngland for at skabe en database med frit tilgængelige kortdata. Projektet kan\nbedst beskrives som en kortdata-pendant til wikipedia.org,\nomend organisationerne bag ikke har noget med hinanden at gøre. Kortet\nfremstilles af OSMs egne brugere, som også sørger for validiteten af kortet.\nMålet er, at fremstille verdens bedste kort og stille kortdata tilrådighed for\nalle under en fri licens. Altså at gøre for kortdata, hvad wikipedia.org har gjort for leksikadata. Alle\nlandeprojekter er ikke lige langt. Tyskland- og Nederlande-projekterne har i\ndag kort af en absolut topkvalitet . Så langt er vi endnu ikke i Danmark,\nmen vi arbejder på det og på dagsbasis kan man se kortet udvikle sig til det\nbedre. En af de ting vi kortlægger er bl.a. bygninger. En af de måder vi\nhurtigt og let måde får udviklet kortet på er ved at inkludere eksisterende\ndatasæt eller kortmateriale. De er både præcise og lette at vedligeholde.
\n
OSM frigiver alle data, som\nlægges ind i OSMs database, under Creative Commons licensen i den udgave som\nhedder CC-BY-SA version 2.0 . Den giver, kort fortalt, alle (I) ret til at\nkopiere, fremvise og videre-distribuere data, samt (II) ret til at fremstille\nafledte værker, såfremt (III) de fortæller hvor data stammer fra, og (IV)\nfrigiver de data der er lagt “ovenpå” under en lignende kompatibel fri licens.\nMed andre ord, bruger man dataene, indgår man i et stort fælles projekt om at\nforædle dataene. Således fraskriver i jer jeres eksemplarfremstillingsret over\ndet donerede datasæt, men i metadata vil OSM kunne henvise til ophavet af\nbygningsdata. OSM er omhyggelig med at indhente tilladelser før eksterne data\nindkorporeres i databasen, derfor denne anmodning om at må benytte data.
\n
Når det er skrevet, kan jeg ikke\nforestille mig, at dette skulle indebære et praktisk eller virksomhedsmæssigt problem\nfor jer. Konsekvenserne ved en frigivelsen af datasættet er manglende egen\nkontrol med videre brug af datasættet, men fordelen er klar: Vi kan på openstreetmap.org bringe datasættet ud til\nflere personer og gøre det lettere for besøgende at finde rundt på Århus\nUniversitetshospital for udefrakommende personer. Vi let kunne sørge for dataen\ner præcis og opdateret. Informationerne vil bagefter kunne ses på openstreetmap.org og f.eks. benyttes på en\nGPS-enhed. I vil ligeledes have fri mulighed for selv at benytte OSMs kortdata\nsåfremt det skulle have interesse. I Århus har jeg tidligere indtegnet Aarhus\nUniversitets bygninger  hvilket giver en ide om hvordan Århus Universitetshospital\nÅrhus Sygehus kan blive repræsenteret på kortet.
\n
Med håbet om positiv respons.
\n
Med venlig hilsen,
\n
Rasmus Vendelboe
\n
 http://www.openstreetmap.org
\n
 Plantegninger som forefindes\npå webaddresserne:
\n
 Nørrebrogade\n44: http://www.aarhussygehus.dk/patient/værd+at+vide/når+du+skal+indlægges/kort/nørrebrogade?
\n
\nTage-Hansensgade 2: http://www.aarhussygehus.dk/patient/værd+at+vide/når+du+skal+indlægges/kort/tage-hansens+gade?
\n
 P.P.\nØrumsgade 11: http://www.aarhussygehus.dk/patient/værd+at+vide/når+du+skal+indlægges/kort/pp-c8-+ørumsgade?
\n
 Se f.eks. Berlin på http://www.openstreetmap.org/?lat=52.51441&lon=13.35971&zoom=15&layers=B000FTF
\n
\nhttp://creativecommons.org/licenses/by-sa/2.0/deed.da
\nhttp://www.openstreetmap.org/?lat=56.16717&lon=10.20262&zoom=17&layers=B000FTF


ADVOKAT Hirtshals, Dygtig og billig. Hent pris nu\nFind den bedste og billigste advokat i Hirtshals Modtag online priser fra advokater i Hirtshals, inden for 24 timer\nGør som 255.686 andre danskere\nUlrik skrev en bedømmelse af COSTA\nfor opgaven Privatflytning Ribe…\nFrederik skrev en bedømmelse af Rykflyt.dk\nfor opgaven Privatflytning Valle…\nUdover at de ankom tidligere end forventet gik alt som det skulle.\nMads skrev en bedømmelse af Storkøbenhavns F…\nDuncan og hans team fra Storkøbenhavns Flytteservice var både proffessionelle, punktlige og behagelige. De bedste anbefalinger her fra.\nAdvokaterne Amtmandstoften, 9850 9850 Hirtshals Få et tilbud !\nAdvokat Hirtshals; søger du en dygtig advokat i Hirtshals, kan du med fordel bruge vores system til at hente priser på advokathjælp Hirtshals fra flere forskellige advokatfirmaer. Du indtaster forskellige relevante oplysninger om din sag, og herefter vil advokater i Hirtshals og omegn byde på din opgave via hjemmesiden.\nDygtig og billig advokat i Hirtshals?\nPris og kompetencer hænger ofte sammen, men ikke altid. Søger du en billig advokat Hirtshals, kan du indhente tilbud via vores site. Flere firmaer vil henvende sig på din opgave, og du kan vælge den billigste af de forskellige bud. Husk dog, at kigge på advokaternes anbefalinger, før du vælger. Bot du uden for Hirtshals, kan du stadig bruge sitet til at hente priser og tilbud. Vi har nemlig advokater i hele landet. Du kan få tilbud på advokatbistand hvad end du søger hjælp til udarbejdelse af skøde, pantebreve, kontrakter, selskabsstiftelse eller mere indviklede sager. Advokaterne kan enten give dig en fast pris, eller komme med forslag til en timepris som de kan udføre opgaven for. Hermed får du den bedste og billigste advokathjælp. Find fx en familieadvokat, skatteadvokat, boligadvokat eller skilsmisseadvokat i Hirtshals.\nPrisen for avokathjælp kan hurtigt løbe op i over 1.000 kr i timen. Vi anbefaler derfor, at du indhenter tilbud fra flere advokater i Hirtshals og omegn. Prisen afhænger også af hvilken type hjælp du ønsker. Retshjælp kommer i mange former, og nogle typer advokater er billigere end andre. Advokathjælp og advokatbistand kan visse steder fås gratis, men det er ofte kun den indledende vejledning som er gratis. Søger du en boligadvokat, familieadvokat, forsvarsadvokat, skatteadvokat eller en helt anden advokat i Hirtshals-området, kan du hente priser fra flere advokatfirmaer på een gang via denne hjemmeside.


Asi > Leonora (46 cm.) > Leonora dukke - blåblomstret kjole med grå cardigan og grå hue (46 cm.)\nLeonora er iført en fin blåblomstret kjole, en halvlang grå cardigan og en fin grå hue. Med sine 46 cm. og sine fine ansigtstræk, minder hun meget om en rigtig baby.