Bladet Flyvevåbnet, april 2005 by Bladet Flyvevåbnet / Flyvertaktisk Kommando - issuu\nFLYVEVÅB NET til Flyvevåbnets medarbejdere\nOberst Per Pugholm Olsen\nStabschef ved Flyvertaktisk Kommando\nTelefon: 99 62 49 50, lokal 5101\nTelefon: 99 62 49 50, lokal 5116\nMobil: 40 80 17 72\nFax: 99 62 49 52\nREDAKTØR FOR FLYVEMATERIELKOMMANDOEN\nTelefon: 44 78 20 26\nFlyvevåbnet, til Flyvevåbnets medarbejdere\nDet nye og stærkere forsvar,\nder er skarpt, hurtigt og fleksibelt, tager form\nKarrieren får årligt serviceeftersyn\nGod pionerånd, men vanskeligt at flytte\nJylland trækker ikke i det østlige KLG\nFra tegnebord til virkelighed\nEt halvt århundrede med Flyvertaktisk Kommando\nLaplandsgade 4, 1 sal\nDansk F-16 hædret i Skrydstrup\nVærdier omsat til ledelse\nGenopfriskning af gammel viden\nEt mentalt spabad\nDet er blevet legitimt at tale om bløde værdier\nFoto: Arne Bach Nielsen\nAnsvar og anerkendelse\nVærdierne er en del af hverdagen\nrullet ind på sin standplads efter endt flyvning. På bille-\nVi har fået mere medarbejdervelfærd\ndet foregik det den 1. marts på Ørland-flyvestationen i\nRæk hånden frem til medarbejderne\nNorge under øvelse Battle Griffin\nBrogede arbejdsforhold i Afghanistan\nMed opsmøgede ærmer i Sydøstasien\nPå sky-tur i den norske vinter\nKlarmelderen har ”hands on”, straks efter F-16-flyet er\nIndholdet i bladet kan frit citeres\nmed angivelse af kilde.\nUAV på vej mod sin første mission\nBladet kan downloades fra følgende internetsider\nFremtid med Fennec eller jumbojet\nHvad mener du om bladet Flyvevåbnet?\nÅben dør til afvænnet alkoholiker\nFl yvertaktisk Kommando\n74 70 Karup J\nPostboks 13 0\n35 00 Værløse\nBladet udkommer den første hverdag i :\nfebruar, april, juni, august, oktober og december\nF LY V E VÅ B N E T 2. ÅRGANG 09 APRIL 2005\nA F O B E RST P E R P U G H O L M O LS E N\nSTA B S C H E F V E D F LY V E RTA KTI S K KO M M A N D O\nALLEREDE HER TRE MÅNEDER INDE I DEN NYE FORLIGSPERIODE BEGYNDER DET NYE, STÆRKERE OG MERE EFFEKTIVE FORSVAR AT TAGE\nAfrejse til fremtiden. Boarding-skiltet til fremtidens flyvevåben blinker allerede. Vi skal alle gøre vort til, at betjeningen ombord bliver så god som\nFMT, Combat Support Wing og Flyvevåbnets Expeditionary Air\nDet mest konkrete bevis herpå er den officielle oprettelse af\nForsvarets Personeltjeneste (FPT) pr. 1. april. Herved samles al\nStaff. Men også ved alle de eksisterende myndigheder i Flyvevåbnet, der alle skal tranformeres over i den nye struktur.\npersonelforvaltning i én funktionel myndighed. Forberedelserne\nhertil har vi alle mærket den seneste tid, idet personelforvalt-\nImplementeringen af det nye, stærkere og mere effektive\nningsaktiviteterne i Flyvevåbnet stille og roligt er blevet lukket\nFlyvevåben er således kommet godt i søen. Det er sket uagtet at\nned i løbet af den seneste måned, ligesom personelforvalterne\nimplementeringen heraf jo skal gennemføres sideløbende med\nhar rykket teltpælene op og er flyttet til FPT i Hjørring eller\nvores normale produktion. Det være sig uddannelse og opstilling\nKøbenhavn. En stor tak for indsatsen på personområdet i de for-\naf Flyvevåbnets enheder sammenlagt med løsning af vores kon-\ngangne år skal lyde herfra, tillige med at I – sammen med resten\nkrete opgaver i regi af totalforsvaret og Forsvarets samlede inter-\naf personellet i FPT – ønskes al mulig held og lykke med de kom-\nmende udfordringer i FPT.\nKonkretiseringen af det nye, stærkere og mere effektive flyve-\nSelvom der endnu er et stykke tid til, at de andre funktionelle\nvåben medfører også, at en stor del Flyvevåbnets medarbejdere\ntjenester oprettes, herunder Forsvarets Materieltjeneste (FMT),\nskal skifte job og/eller flytte geografisk, hovedsageligt fra\nog de nye operative enheder og skoler i Flyvevåbnet, så er der\nSjælland til Jylland. Her har vi alle en stor udfordring i at gøre\nogså på disse områder hektisk aktivitet. Denne aktivitet foregår\ndette så attraktivt som muligt, så vi kan fastholde alle Flyve-\ndels i de specifikke projektgrupper, der er etableret i relation til\nvåbnets kompetente medarbejdere til gavn for såvel Flyvevåbnet\nsom den enkelte.\nFORSVARETS PERSONELTJENESTE -\nA F A R N E B A C H N I E LS E N\nEN UDSTIKKER VIL HAVE 2 50\n– 3 0 0 MEDARBEJDERE, DER\nHAR ÉT TELEFONNUM MER,\nSOM I REALITETEN ER EN\nMOBIL, SÅ MEDARBEJDEREN\nKAN KOM ME I KONTAKT MED\nSIN UDSTIKKER, OGSÅ NÅR\nDENNE ER UDE AF SIT KONTOR.\n1. APRIL 2 0 0 5 ER FORSVARETS PERSONELTJENESTE (FPT) FLYVEKLAR.\nCENTRALISERING – OG DOG\nDEN VÆRNSFÆLLES PERSONELTJENESTE ER AFLØSER FOR DEN DE-\nDen centraliserede forvaltning af personel medfører hurtigere\nCENTRALE PERSONELFORVALTNING UDE VED ENHEDERNE. FPT SER-\nsagsbehandlingstid og mere ensartede afgørelser. For eksempel\nVICERER FREMOVER ALT PERSONEL I FORSVARET. DET SKAL GIVE EN\nskal ansøgninger fra 1. april kun behandles ét sted i modsætning\nENSARTET OG MERE STRØMLINET - MEN OGSÅ I HØJ GRAD EN MERE\ntil før, hvor ansøgninger cirkulerede mellem forskellige myndig-\nPERSONLIG - FORVALTNING AF PERSONELLET.\nFremover giver det også en større ensartethed i måden, de an-\n- God dag. Mit navn er NN. Jeg er din udstikker. Hvordan går det\nsatte forvaltes på. Før lå der en risiko i, at de lokale myndigheder\npå jobbet, og hvordan ser dine uddannelses- og karriereønsker\ntolkede de samme regler forskelligt. I fremtiden er alle underlagt\nden samme myndighed og derfor også de samme fortolkninger.\nSådan vil alle Forsvarets medarbejdere opleve en kontakt\nDog vil der fortsat ved enhederne lokalt blive administreret, når\nmindst én gang om året. Som en anden personlig ”bankrådgiver”\ndet drejer sig om arbejdstidsopgørelse, ferie, sygemeldinger osv.\nvil udstikkeren, eller personforvalteren, gennem dialog med med-\nGodt 600 ansatte i FPT skal varetage personforvaltningen af\narbejderen og i koordination med nærmeste chef give denne et\nForsvarets ansatte. FPT har hovedkvarter på Holmen, men ikke\nserviceeftersyn i spørgsmål vedrørende job og karriere.\nalt foregår centralt derfra. I Hjørring er oprettet et FPT Personelcenter Vest, der fungerer som en filial af FPT på Holmen.\n- Det er vigtigt, at det er dialogen, der styrer begivenhederne.\nEndelig findes i Karup, Fredericia, Jonstrup og Vordingborg de\nMedarbejderen skal nårsomhelst være velkommen til at kontakte\nsåkaldte FPT-elementer, der er lidt mere specialiserede eksem-\nsin udstikker i personelspørgsmål, hvadenten det drejer sig om\npelvis inden for internationale operationer, administration og\ndaglige problemer, ønske om uddannelse eller skift af job. Det er\nForsvarets Råd om Omstilling.\ntanken, at FPT skal styrke medarbejderens fundament, anvende-\nDele af FPT vil fungere som et rejsehold, der blandt andet ta-\nlighed og således også tryghed i ansættelsen, siger oberst-\nger ud, hvor skoen trykker. Det kan for eksempel være til tjene-\nløjnant Michael Bygholm, der er chef for stampersonelområdet i\nstesteder, hvor der måtte være særlige problemer.\nF LY V E VÅ B N E T O M S T I L L E S\nFORSVARETS PERSONELTJENESTES FUNKTIONER FORDELT GEOGRAFISK\nForsvarets Personeltjeneste har sit hovedkvarter på Holmen\nSTO R U D FO R D R I N G\nChefsergent Jørn B. Stæhr siger som udstikker, og tidligere p-\nmedarbejder i Flyvertaktisk Kommando:\n• FSV REKRUTTERING\n- Selve idéen med at personellet bliver forvaltet fra ét sted, finder jeg fornuftig. Det giver et godt overblik, og man har som forvalter langt større mulighed for at koordinere personelspørgsmål\nmed de andre værn. Men det faktum, at vi går fra 900 til 600 personelforvaltere i Forsvaret, medfører dog, at det vil være en stor\nudfordring for os at leve op til det nuværende serviceniveau.\nPersonligt frygter jeg, at vi har mistet for mange kyndige inden\nfor personelforvaltningssystemet (PERSYS), hvilket især i opstartsfasen vil stille FPT på en kæmpe prøve.\nFPT PSNC W\nVÆRNSFARVEN FÅR MINDRE BETYDNING\nDet er en officer fra Hæren, der er chef for at forvalte alle Forsvarets officerer minus chefgruppen – altså blandt andet også\nHan forklarer, at FPT fremover således i højere grad vil skele til\nmedarbejdernes kompetencer frem for at se på hvilket værn, de\ntilhører. Han ser mulighederne for at eksempelvis at anvende\n- Det ser jeg ikke noget mærkeligt i. Det drejer sig jo primært\nsprogofficerer værnene i mellem, eksempelvis når soldater sen-\nom at forvalte personellet ud fra deres faglige kompetencer, og\ndes ud. Han påpeger, at det ikke gør nogen forskel om autome-\nså er det jo sådan set lige meget, hvilket værn vedkommende ar-\nkanikere eller eventuelt en anden faggruppe kommer fra det ene\nbejder i, siger oberstløjtnant Peter Kølby Pedersen fra Hæren.\neller andet værn, når der er brug for folk til udsendelse.\nCOMBAT SUPPORT WING –\nArbejdsgruppen, der arbejder med\nat implementere CSW, ude i den\nfriske luft efter mange timer i auditoriet og gruppelokalerne under\nseminariet i Nymindegab.\nSTRENNUS THECA SUPPONO, ELLER PÅ DANSK STØTTE GIVER STYRKE. SÅDAN LYDER MOTTOET HOS COMBAT SUPPORT WING, FORKOR-\nCombat Support Wing skal understøtte udsendte bidrag\nTET CSW. OG STØTTE ER NETOP HVAD WINGEN, DER ER PLANLAGT TIL\nsom F-16, helikoptere og transportfly. CSW er opbygget af\nAT VÆRE OPERATIV 1. JANUAR 2 0 0 6, SKAL YDE TIL OPERATIONER,\nNÅR FLYVEVÅBNET RYKKER UDEN FOR LANDETS GRÆNSER.\n• Combat Support Group, der tæller arbejdsområder som\nbevogtning, lastning og losning af transportfly og opsæt-\nAllerede i februar i år blev kampen fløjtet i gang. Kampen –\nning af teltlejr.\neller rettere den kæmpemæssige opgave – med at starte en hel\nny niveau III-enhed helt fra bunden begyndte på et seminar i\nNymindegablejren. Her var cirka 60 grønklædte soldater fra de\nfleste grene af Flyvevåbnet troppet op for at tage de første spadestik til, hvordan wingen skulle organiseres, og hvordan opgaverne skulle løses. Nu oprettes en hel niveau III-enhed fra A til Z\n• Combat Communications Group, der sørger for en effektiv kommunikation, når danske enheder rykker udenlands.\n• Medical Support Group, der har Medical Evacuation og\ndet sundhedsfaglige som sit arbejdsrområde.\nikke på tre dage, men der var skabt et godt grundlag for at tage\nhjem og fortsætte arbejdet. Og der blev sat navne og ansigter på\narbejdsgruppen, der skal sætte skelet og krop på wingen. Der\n- Jeg skal være Force Protection-mand i den nye wing. Det harmo-\nherskede en stor grad af pionerånd, men hvor tit har medarbej-\nnerer sådan set godt med, hvad jeg har lavet tidligere. Jeg har si-\ndere da også mulighed for at være med til at opbygge og præge\nden 1973 gået i grønt og med støvler. I 1982 kom jeg i den heden-\norganisationen og opgaverne i en splinterny niveau III-enhed.\ngangne Luftværnsgruppen, og da det jordbaserede luftforsvar\n(JBL), som bekendt ikke overlevede forsvarsforliget skulle jeg\nFLYTTER SIKKERT TIL JYLLAND\nsom så mange andre finde ud af, hvad jeg skulle lave, siger Paul\nCombat Support Wing får til huse på Flyvestation Karup, hvor ar-\nbejdsgruppen allerede har etableret sig. I bygning 207 mødte\nHan satte ting som ABC, EOD, GME og FFOS på ønskesedlen, og\nbladet seniorsergent Paul Erik Sørensen, der egentligt bor på\nhan valgte at give CSW en chance, selv om det kan betyde, at den\nSjælland, men som er på midlertidig tjeneste i Karup i forbindelse\nindfødte sjællænder må sælge sin andelsbolig i Solrød og flytte til\nPaul Erik Sørensen (i forgrunden) fra det nedlagte JBL\nglæder sig over at være med\ntil til at forme den nye CSW.\nAskebægerne er lagt væk i Bygning 207 på Flyvestation Karup,\nhvor implementeringsarbejdsgruppen for Combat Support Wing\nholder til. Til gengæld står der altid frisk frugt på bordet i kantinen og nikotinplastrene ligger klar i skufferne.\nUdover den gratis frugt og nikotinplastre stiller infirmeriet\nsig til rådighed, når rygerne skal lægge cigaretpakkerne på hylden. Blandt andet afholdes der et ugentligt møde med sygeplejersken og kommandolægen om rygestoppet. Ud af cirka\n60, er der 8-10 stykker, der stadig foretrækker tobakken. Det\ner naturligvis en frivillig sag, om man vil ryge eller ej. Så der er\nMorten Denker Sejr, der bor alene, mener, at kolleger med familier har sit\nat se til med risikoen for at skulle rykke familien op med rode og flytte til\nen anden landsdel.\n- At være soldat er en stor del af min identitet. Det betyder derfor meget for mig, at jeg kan blive i Forsvaret. Jeg er på midlertidig tjeneste resten af året herovre, og jeg mener, at det en god\nVIGTIGT AT PRØVE INDEN DER SIGES JA TIL JYLLAND\nhjælp til at træffe sin beslutning om, hvad jeg skal vælge, siger\nSeniorsergent Morten Denker Sejr er københavner med stort K,\nMorten Sejr, der er single.\nsom han selv siger. Også han kommer fra det nedlagte JBL. Der\nkommer til at stå Kontakt- og velfærdsbefalingsmand på hans\nHan påpeger, det er vigtigt ikke at kappe alle snore og bare\nsælge hus og hjem og flytte til en anden landsdel.\ndørskilt i den nye wing. Hvis han vælger at blive i CSW vel at\nHan fremhæver, at det var rygterne om, at JBL skulle nedlægges, der var det værste. Det gjorde mindre ondt, da teksten\nfra forsvarsforliget kontant tog denne kapacitet bort.\n- For mit vedkommende er jeg endnu helt åben. Jeg kan vælge\nat flytte til Jylland, søge over i Hæren eller eventuelt søge ud i det\ncivile, siger han.\nA F KATH R I N E B I S G A A R D VA S E\nNEDLÆGGELSEN AF DET JORDBASEREDE LUFTFORSVAR BLEV TAGET\nSVÆRT AT SADLE OM\nMEGET TUNGT BLANDT PERSONELLET PÅ FLYVESTATION SKALSTRUP.\nNedlæggelsen af JBL i øst har for det meste af personellets ved-\nDET HAR FÅET MANGE TIL AT GØRE SIG OVERVEJELSER OM DERES\nkommende kastet tilbud om tjeneste i Jylland af sig, men for de\nFREMTID INDEN FOR FORSVARET.\nfleste er det ikke så ligetil at flytte fra Sjælland.\n- Det hele bunder jo bare i, at man dybest set er enormt glad, for\n- Jeg har en kone, der jo har sin egen karriere, og derudover har\nvi tre børn i skole og børnehave, og det er jo omfattende at skulle\nFor oversergent Flemming Gravengaard er der ingen tvivl. De\nhive dem op fra et område, hvor man er veletableret og så flytte\n19 år han har tilbragt på JBL-værkstedet på Flyvestation Skalstrup\ntil Jylland. Især når vi jo ikke ved, hvad konsekvensen så bliver af\nhar været gode, og at det jordbaserede luftforsvar er blevet ned-\ndet næste forsvarsforlig, for dette her er jo nok ikke det sidste,\nlagt som følge af det nye forsvarsforlig kan han stadig ikke helt\nsiger Henrik Møller, der har været på JBL-værkstedet i 17 år.\nGenerelt føler de alle tre, at informationen omkring forliget og\ndets konsekvenser kunne have været meget bedre.\n- Jeg var totalt i chok, da vi fik det at vide lige inden jul. Vi havde\nselvfølgelig regnet med, at der nok ville blive skåret ned, men at\n- Informationen til os har været lig nul. Vi har bare fået at vide,\nvi ligefrem skulle nedlægges helt, var der ingen, der havde forud-\nat det var en politisk beslutning, som der ikke kunne ændres på,\nset, så der var for at sige det mildt en meget trykket stemning,\nog så var den ikke længere, forklarer Flemming Gravengaard, der\ngodt kunne have ønsket sig en bedre dialog, hvor personellet\nKollegerne fra værkstedet, flyverspecialisterne Henrik Møller\nhavde mulighed for at komme med forslag.\nog Allan Larsen nikker samstemmende.\nNEM MERE FOR JYDERNE\n- Jeg har været her i 28 år, og tre gange har jeg været igennem\nDet jordbaserede luftforsvar i Jylland bliver også nedlagt, men\nnedskæringer, men de andre gange har det dybest set bare be-\nifølge de tre sjællændere har det ikke lige så store konsekvenser\ntydet, at jeg skulle flytte min taske til et andet bord. Denne her\nfor deres jyske kolleger.\ngang har det jo nogle helt andre konsekvenser, forklarer Allan\n- De bor jo i et område, hvor der er flere flyvestationer inden\nfor nogenlunde rækkevidde, så de har jo bedre mulighed for at\npendle fra deres bopæl, siger Flemming Gravengaard.\nEn af eskadrillerne, der nu er mennesketom og ryddet for udstyr. I hjørnet af en af de store haller på Flyvestation Skalstrup står et par radarer,\nder skal bruges til museumsudstilling.\nSelv blev han designeret til tankvognsværkstedet på Flyvestation\nFlemming Gravengaard mener også, at der ville være store for-\nSkrydstrup, men også han har flere problemer med at skulle ryk-\ndele ved at arbejde med de samme kolleger.\nkes op med rode.\n- Det er lidt en livsstil at have det her job, og vi er så sammen-\n- Min samlever arbejder også her i administrationen, og hun er\ntømret efterhånden, at vi jo arbejder enormt effektivt, fordi vi\nblevet flyttet til Multebjerg her på Sjælland. Det kan man jo ikke\nvirkelig kender hinanden næsten bedre, end vi kender vores ko-\nbyde folk, der bor sammen og har børn, mener han.\nner derhjemme. Det tager jo år at bygge op igen med et nyt hold\nkolleger, og hvem ved, hvor længe man alligevel ville blive der, si-\nHan har derfor valgt at søge ud i det civile, og det samme har\n- Det er bare så trist, for jeg har altid kunnet lide at komme på\n- Som sagt så er det jo ikke det sidste forsvarsforlig, og vi bliver jo også ældre, så hvis vi skal noget andet, så er det nu, siger\narbejde, og det er da også i høj grad på grund af kollegerne og\ndet sammenhold, vi har, tilføjer Allan Larsen.\nIndtil videre gør de tre stadig tjeneste på Flyvestation SkalTabet for Forsvaret ved at nedlægge JBL er de tre helt enige om.\nstrup frem til 1. januar 2006, og hvad fremtiden så bringer er\n- Hvis de i stedet havde delt den nye wing op i to halvdele, så\nden ene lå på Sjælland, så ville man ikke miste alt den ekspertise,\nsiger Allan Larsen.\n- Personligt har jeg indset, at der ikke er mere at gøre, men det\nbliver et sørgmodigt farvel, understreger Flemming Gravengaard.\nDet jordbaserede luftforsvar (JBL) blev officielt nedlagt den 11.\nDEHAWK systemet er dermed officielt taget ud af brug og vil\nblive samlet på få tjenestesteder, indtil det bliver endeligt afviklet.\nPå Sjælland nedlægges der 3 eskadriller på i alt cirka 150\nmand samt en komplet stab og tilhørende værksted.\nEt større antal af medarbejderne i JBL er udpeget til stillinger\ni Air Control Wing og Combat Support Wing på Flyvestation\nKarup samt på andre flyvestationer i Jylland.\nFra venstre FSPC Henrik Møller, FSPC Allan Larsen og OS Flemming Gravengaard.\nFLYVEVÅBNETS EKSPEDITIONARY AIR STAFF –\nEXPEDITIONARY AIR STAFF (EAS) ELLER FLYVEVÅBNETS TAKTISKE\nUDSENDELSE SAMLET OG HVER FOR SIG\nSTAB, SOM DEN INDLEDENDE ARBEJDSTITEL VAR, ER I FULD GANG\nDet er meningen, at staben skal kunne udsendes med 5 dages\nMED AT TAGE FORM, OG SELV OM STABENS VIRKE I MANGE TILFÆLDE\nvarsel. Samlet udsendelse af staben vil blandt andet være aktuel\nVIL FOREGÅ PÅ DET TAKTISKE NIVEAU, ER MÅLET AT FÅ BÅDE IND-\nved opgaver som for eksempel ved indsættelsen i Sydøstasien i\nSIGT OG INDFLYDELSE PÅ DET OPERATIVE NIVEAU.\nforbindelse med flodbølgekatastrofen.\nFoto: Thomas Blanke, Flyvevåbnets Fototjeneste\nFoto: Kathrine Bisgaard Vase\nSom chef for EAS-implementeringsgruppen har oberst Stig Østergaard Nielsen i øjeblikket travlt\nmed at lave funktionsbeskrivelser\nfor medlemmerne af den nye stab.\nEndnu holder EAS til i nogle få lokaler i bunker 1137, men i fremtiden vil de få egne lokaler i en bygning ved siden af FTK.\nEt overblik over NATOs lejr ved Operation Enduring Freedom i Afghanistan. Dele af den nye Expeditionary Air Staff vil fremover kunne udsendes som bidrag til den type luftoperationer.\n- Vi vil som udgangspunkt kunne løse tre typer opgaver. I forbindelse med udsendelse i ikke-krigsrelaterede missioner i fredstid,\nså som transport af nødhjælp, vil vi kunne sendes ud som samlet\nDet nye forsvarsforlig har medført en del ændringer i Flyve-\nstab. Her vil vi kunne fungere som kernestab i opgaven, der bin-\nvåbnet, og en af de nye tilføjelser er oprettelsen af Expeditionary\nder det hele sammen og står for koordination af luftoperationer\nAir Staff (EAS).\ntil det land, hvor operationen foregår, forklarer Stig Østergaard\n- Med dannelsen af EAS går en gammel drøm i opfyldelse, fortæller oberst Stig Østergaard Nielsen (SØL), som er chef for EASimplementeringsgruppen.\nBaggrunden for oprettelsen er, at der ikke længere findes et\nrent dansk center med ekspertiseledelse af flystyrker.\nI andre typer opgaver vil det typisk være enkelte medlemmer\neller dele af staben, der skal udsendes i en periode. Ved større\nluftoperationer vil de således kunne indgå i en NATO-stab eller\nen anden koalition og bidrage med dansk ekspertise. Den sidste\n- Det er jo en relativt ny ting, at vi skal sendes ud i verden, hvil-\ntype opgave, der vil være en del af stabens primære arbejde, vil\nket ikke var aktuelt for 10 -15 år siden. Men efter 11. september er\nvære udsendelse som Senior National Representative (SNR), hvor\nverden blevet en anden, og vi skal derfor være en kapacitet inden\nopgaven består i at overvåge, at mandatet for dansk indsatte\nfor kommando og kontrol af luftoperationer, som kan sendes ud\nluftstyrker ikke overskrides og at gribe ind, hvis det skulle ske.\ni verden enten samlet eller med dele af staben, forklarer han.\n- Vores primære formål vil være kommando og kontrol af luft-\nSAMARBEJDE MELLEM VÆRNENE\noperationer, men vi vil også gerne have viden om rumoperatio-\n- Vi har jo nogle parallelelementer i de andre værn, og der vil vi jo\nner, da anvendelse af for eksempel satellitter har stor betydning\nsamarbejde nationalt på tværs af værnene, hvor det er muligt.\nfor Flyvevåbnets arbejde, fortæller Stig Østergaard Nielsen.\nMan vil jo eksempelvis kunne koble bidrag fra Hæren på til løsnin-\ngen af en nødhjælpsopgave, så på den måde kan vi jo drage nytte\nTidligere var han hos Udviklingssektionen (PPU) hos FTK, og det\naf hinanden, siger Stig Østergaard Nielsen.\nvar han meget glad for, men da chancen kom, valgte han at prøve\nDet nye element forventes at blive en selvstændig niveau IIImyndighed, men det bliver ikke kun den fysiske beliggenhed på\nFlyvestation Karup, der bliver i tæt tilknytning til FTK.\n- Der er en meget stor afveksling i, at vi det ene øjeblik sidder\nog tænker store tanker, og det næste øjeblik skal vi tage stilling\ntil, om der er bestilt opslagstavler, eller hvor mange computere vi\nskal have. Det har helt klart sin charme, og det gælder da om at\nEXPEDITIONARY AIR STAFF (EAS)\nEAS vil komme til at bestå af 19 faste medarbejdere samt nogle\ntilknyttede specialister, blandt andet kommunikationsfolk og efterretningsfolk.\nDen nye enhed vil have til huse i bygning 419 på Flyvestation\nudnytte, at jeg har mulighed for at sætte så meget præg på det\nhele lige nu, fortæller han.\n- Vores motto lige for tiden er ”Tænk højt, tænk stort og tænk\neffektivt”, tilføjer han.\nKarup, som er gammelt NATO hovedkvarter. Formålet med den\nSelv er han operativt uddannet og arbejdede med DEHAWK i\nnye stab er at have en samlet enhed med speciale i kommando-\nknapt 9 år. Den operative baggrund er en væsentlig forudsætning\nkontrol og luftoperationer til udsendelse ude i verden.\nfor alle medlemmerne af staben.\n- Vi lægger vægt på, at de har arbejdet operativt, for det er ker-\nnen i det, vi skal foretage os, men derudover kigger vi egentlig\nOpgaverne for den nye stab vil ikke alene befinde sig på det ud-\nbare efter relevante baggrunde, for eksempel om de har været\nførende taktiske niveau men også i relation til kommando- og\nudsendt i tidligere sammenhæng, eller om de har været en tur i\nkontrolfunktioner på det overordnede operative niveau. Derfor\nen NATO-stab, forklarer Stig Østergaard Nielsen.\ner det oprindelige forslag til benævnelse, Flyvevåbnets Taktiske\nStab, skiftet ud med det mere retvisende og internationalt orienterede navn: Flyvevåbnets Expeditionary Air Staff.\nØVELSESKLAR I NOVEMBER\nPræcis hvornår staben når sin fulde størrelse på 19 mand, er\n- Vi skal i hvert fald være 10 mand ved indgangen til det nye år,\nfor da har vi en konkret opgave som deltagere i en NATO\nResponse Force, fortæller han.\n- Vi vil have et tæt samarbejde med FTK og blandt andet være til\nrådighed i situationsrummet ved udsendelse af andre luftmilitære bidrag, og derudover vil vi også deltage i doktrinarbejdet\nsammen med FTK, forklarer Stig Østergaard Nielsen.\nDer er mange overvejelser, der skal gøres ved dannelsen af en\nhelt ny stab.\n- Lige for tiden arbejder vi ad flere spor. Der er selvfølgelig hele\norganisationen og planlægningen, men vi har også allerede konkrete øvelser i kalenderen, siger Stig Østergaard Nielsen.\nINDFLYDELSE FRA STARTEN\nDe præcise opgaver for staben ligger endnu på tegnebordet, og\nde medlemmer, der indtil videre er tilgået, er i fuld gang med at\n- Derudover kigger vi jo lidt på hvilken uddannelse, vi skal\npræcisere, hvilken type personel der er brug for, i udformningen\nigennem, og vi er i øjeblikket ved at afprøve diverse kurser for at\naf opgave-, ansvars- og funktionsbeskrivelser.\nfinde ud af, hvordan det hele skal sammensættes, forklarer han.\nFor kaptajn Asger Skov Pilgaard var det den højeste prioritet at\nfå en stilling i den nye stab.\n- Vores væsentligste styrke vil være, at vi er specialister med stor\nerfaring, der umiddelbart er klar til at indgå i den sammenhæng,\nI forbindelse med forligsimplementeringen udfyldte han som\nsom vi nu engang sendes ud til. Indtil nu har man sendt officerer\nalle andre en ønskeseddel med sine foretrukne tjenestesteder,\nud med en lidt ”tilfældig” baggrund, som først lige skal tilpasse\nog en stilling i den nye taktiske stab var øverst på listen.\nsig og vænne sig til at tænke i de baner, understreger Stig Øster-\n- Jeg synes, at det er enormt spændende at være med til at\nskulle sammensætte sådan en stab helt fra bunden af. Jeg har jo\nmulighed for at have stor indflydelse på, hvordan det hele skal\nbygges op, og det synes jeg da var en fantastisk chance, forkla-\nEAS skal således deltage med 5 mand på en øvelse i Norge fra\nmidt i november i år.\nMED FLYVERTAKTISK KOMMANDO\nSELVE FLYVEVÅBNET SOM\nSELVSTÆNDIGT VÆRN BLEV\nOPRETTET 1. OKTOBER 1950.\nI 1955 BLEV DET BESLUTTET,\nAT DER SKULE OPRETTES ET\nFOR FLYVEVÅBNET. DET GIK\nDA UNDER NAVNET FLYVEVÅBNETS TAKTISKE HOVEDKVARTER,\nSENERE BLEV TIL FLYVERTAKTISK KOM MANDO.\nFlyvertaktisk Kommando (FTK) fejrede sit 50 -års jubilæum den 15. marts. Flyvevåbnets øverste\noperative myndighed rundede et skarpt hjørne på behøring vis. Hendes Majestæt Dronningen,\nforsvarsministeren og forsvarschefen var blandt gæsterne, der gratulerede jubilaren i det midtjyske. Dronningen så i FTK’s bygning en rig og flot udstilling, der kiggede 50 år tilbage i form af\nplancher i metervis og masser af effekter fra næsten alle grene af Flyvevåbnet. Udstillingen var\nkommet i stand med stor hjælp fra Flyhistorisk Samling.\nJubilæumsdagen blev fejret ved en parade, hvor der også var plads alvor på festdagen. Chefen\nfor Flyvertaktisk Kommando, generalmajor Leif Simonsen, sagde blandt andet i sin tale:\n- Vi har deltaget i konflikter, som skulle løses meget langt hjemmefra, og vi har gjort dette\nmed effekt og professionalisme; men det er også blevet klart for os, at fremtidens operative\nopgaver stiller meget store krav til både vores militære våbensystemer og logistik og ikke\nmindst til vort personel.\nForsvarsforliget, der blev indgået sidste år, dikterer omstilling i Forsvaret, som igen vil give\nFlyvertaktisk Kommando en spændende hverdag – også i fremtiden.\nHendes Majestæt Dronningen, forsvarsminister Søren Gade og forsvarschef\nJesper Helsø betragter en lille flig af den\nstore og flotte udstilling i FTK’s bygning.\nFoto: Flyvevåbnets Fototjeneste Syd\nDEN 18. JANUAR 1980 LANDEDE KAMPFLYET F-16 FIGHTING FALCON\n- Siden har flyvevåbnets F-16 også vist sit værd i kampen med\nFOR FØRSTE GANG I DANMARK. DET SKETE PÅ FLYVESTATION\nterror, hvor de har fløjet mange missioner i Afghanistan - og\nSKRYDSTRUP. DET SYNLIGE BEVIS PÅ DÉT, DER BLEV KALDT ÅRHUN-\nhøstet stor anerkendelse ved vores koalitionspartnere.\nChefen for Flyvertaktisk Kommando, generalmajor Leif Simonsen\nPå samme dato 25 år efter landede premierløjtnant Ole\nBrandorff-Hansen et topmoderne og opdateret et af slagsen\n- Det har været en fantastisk udvikling, som ikke er færdig\nsamme sted. Denne gang med forsvarsminister Søren Gade i\nendnu, men lige nu - 25 år efter anskaffelsen - står vi med et\nbagsædet. Ministeren tog del i festlighederne, da det kvarte\nvåbensystem, som inden for sin type ikke overgås af andre. Jeg\nårhundrede med F-16-flyet på dansk himmel blev fejret på den\nvil gerne relativere dette lidt ved at bemærke, at intet tidligere ja-\ngerfly har haft en levetid i Flyvevåbnet på 25 år. F-16 derimod\npåregner vi at kunne anvende effektivt og hele tiden fuldt mo-\nVed Eskadrille 727 kravlede forsvarsminister Søren Gade ud af\nF-16-flyet, der bar kronprinsparrets monogram på haleplanet.\nderniseret i mange år endnu. Måske taler vi om et 40 års jubilæum for dele af flåden.\nLad mig takke alle, som har deltaget i denne udvikling. Der har\n- Selv efter 25 år har vi et våbensystem, der er topmoderne og\nudgør en hjørnesten i dansk forsvar. Når regering og folketing\nværet tale om hårdt arbejde, megen kreativitet, fantasi og\ningeniørkunst, almindelig sund sans og godt købmandskab.\nbeslutter, at Danmark vil gøre en forskel i verden, er F-16-våbnet\nen del af vores værktøjskasse, sagde forsvarsministeren blandt\nBOMBE TIL ALLE VEJRFORHOLD\nandet i sin tale.\nSamtidig blev dagen også brugt til at markere overdragelsen af\ndet såkaldte Joint Direct Attack Munitions, forkortet JDAM. Dette\nKAPABELT FLY NU OG I FREMTIDEN\ner et præcisionsbombesystem, der sætter F-16-kampflyet i stand\nForsvarschefen, general Hans Jesper Helsø, ridsede kort op i sin\ntil at præcisionsbombe under alle lys- og vejrforhold.\ntale, hvordan Flyvevåbnet via sit F-16-bidrag gjorde sin entré på\nden internationale scene, da Danmark i 1998 og 1999 bidrog til\n- Anskaffelsen og tests af systemet er nu gennemført, ligesom\nNato under Kosovo-konflikten. Blandt andet sagde han i sin tale:\nde første F-16 fly er opdateret, og resten følger efter i hurtig takt.\nDerfor kan jeg i dag erklære JDAM-systemet klart til brug og formelt overdrage det til forsvarschefen, sagde chefen for Flyvematerielkommandoen, generalmajor Klaus Axelsen.\nEn interesseret forsvarsminister fulgte udstillingen i den proppede hangar.\nEn håndfuld kolleger på fast arbejde med at grille pølser til den stuvende fulde hangar ved Eskadrille 730. Den kammeratlige sludren rungede i hangaren blandt de mange blåklædte medarbejdere, der hver\nisær yder deres bidrag til, at jubilæumsflyet stadig er på vingerne.\nForsvarsminister Søren Gade efter sin bagsædetur udtrykte, at han var\nimponeret over F-16-flyet. Det var Ole Brandorff-Hansen (tv), der fløj med\nFoto: Flyvevåbnets Fototjeneste, SYD\nDet er meget bemærkelsesværdigt at et kampfly har været 25 år\ni tjeneste – og at det vil forblive det de næste 10 – 15 år. Med\nF-16-flyets fortræffelighed som flyvemaskine kombineret med et\nvåbensystem, der hører til blandt det bedste i verden, råder\nForsvarsministeren havde i dagens anledning fået tildelt pilotnavnet GAV\nDanmark over et våben, der kan sættes ind under selv de vanskeligste forhold.\nDertil kommer, at fly pr. natur er velegnede til med kort varsel\nat deltage i internationale operationer.\nOGSÅ BRUG FOR KAMPFLY I FREMTIDEN\nDen 22. maj 2002 tiltrådte Folketingets Finansudvalg Danmarks\nDet fremgår af forsvarsforliget, at politikerne fortsat har erkendt\ndeltagelse i Joint Strike Fighter-projektets udviklingsfase.\nbehovet for kampfly. Men luftstyrkerne har da også haft stor be-\nEfterfølgende underskrev den danske materieldirektør Memo-\ntydning i den moderne krigshistorie. Få våbensystemer giver et\nrandum of Understanding med amerikanerne den 28. maj 2002 i\nlille land så megen fleksibel og alsidig kapacitet som moderne\nWashington. Danmarks deltagelse i et udviklingsprojekt til cirka\nkampfly; fra fredsmæssig suverænitetshævdelse, over forskellige\n24 mia. dollars svarende til prisen for ca. 10 Storebæltsbroer var\nformer for støtte til det civile samfund til mere skarpe missioner,\ndermed en realitet.\nhvad enten de har en signalværdi gennem tilstedeværelse\nProcessen, der gjorde dette muligt, blev egentlig startet i 1997,\nog/eller aktuel indsættelse i vidt forskellige opgaver, inklusive\nda det besluttedes, at Danmark skulle deltage i Joint Strike\nspecialoperationer. Denne kapacitet er oven i købet drevet af re-\nFighter projektets definitionsfase.\nlativ beskeden personelstyrke og kan indsættes med risiko for\ntab af endnu færre, for det vil sædvanligvis ”kun” være piloten,\nsom er i forreste linie.\nDet skal understreges, at det er endnu ikke besluttet, hvilket\nfly, der skal afløse F-16 Fighter Falcon.\nA F C A M I L LA RO S E N G A A R D\nFMK HAR I MERE END ET ÅR HAFT ET VÆRDIGRUNDLAG, SOM ALLE\nFor at sikre at værdierne blev fundamentet for FMK’s virke,\nANSATTE HAR BIDRAGET TIL. BLADET FLYVEVÅBNET HAR SPURGT EN\nsøsatte FMK samtidig en chefuddannelse for alle chefer i både\nRÆKKE CHEFER OG MEDARBEJDERE OM DERES PERSONLIGE ERFA-\nCentralledelsen og ved Niveau III myndighederne. FMK’s chefud-\nRINGER MED VÆRDIBASERET LEDELSE.\ndannelse skulle med andre ord give hver enkelt chef redskaberne\ntil at omsætte værdigrundlaget til god ledelse. Uddannelsen, der\nI sidste nummer af Bladet Flyvevåbnet omtalte vi, at FTK’s ledelse har iværksat et arbejde med at udvikle en vision og et vær-\nblev gennemført fra januar til juni 2004, bestod af fem moduler\naf to dages varighed.\ndigrundlag for FTK. For to år siden gik FMK i gang med et lignende\narbejde, som den 5. december 2003 mundede ud i, at general-\nmajor Klaus L. Axelsen kunne præsentere FMK’s vision, mission\nBladet Flyvevåbnet har talt med chefer og medarbejdere i for-\nskellige dele af organisationen for at høre om deres helt personlige erfaringer med værdibaseret ledelse.\nGENOPFRISKNING AF GAM MEL VIDEN\nAnerkend alles ligeværd - både fagligt og menneskeligt\nFMK CHEFUDDANNELSE BØD IKKE PÅ NOGET AFGØRENDE NYT FOR\n- Jeg tror, at det var en øjenåbner for mange at blive præsenteret\nSEKTIONSCHEF SØREN HOLMES FRA HOVEDVÆRKSTED VÆRLØSE,\nfor de rammer, som andre FMK’ere arbejder indenfor. Man blev\nMEN HAN BLEV DOG ALLIGEVEL OVERRASKET OVER SPØRGSMÅLET:\npræsenteret for hinandens virkeligheder og blev knyttet tættere\n”HVORFOR ER DU BLEVET CHEF?”\nsammen, fastslår Søren Holmes.\nSom en af FMK’s yngste chefer var budskaberne på FMK’s che-\nfuddannelse ikke afgørende nye for den 38-årige sektionschef\nNiveau III-cheferne deltog ikke i de to sidste moduler, hvor kursi-\nved Hovedværksted Værløse, Søren Holmes. Han er blevet præs-\nsterne fik feed-back på deres personlige handlingsplan. Den del\nenteret for principperne i værdibaseret ledelse på flere af For-\naf kurset, hvor det teoretiske stof for alvor blev knyttet sammen\nsvarets egne lederkurser og på civile lederkurser. Alligevel blev\nmed den enkelte chefs virkelighed, ville han gerne have haft med.\nhan overrasket, da han i februar sidste år mødte op på Flådestation Frederikshavn for at deltage i det første modul af FMK’s\n- Når jeg ser tilbage her et\når efter, kan jeg se, at vi mang-\n- Indledningsvis skulle vi alle hver især redegøre for, hvorfor vi\nlede afslutningen. Det ville\nvar blevet chefer. Selvom det var et snublende nært spørgsmål,\nhave været en klar fordel, hvis\nvar det også et pudsigt spørgsmål, som gav anledning til reflek-\nvi var blevet tvunget til at re-\ntion over, hvad det egentlig var, der drev mig. Men når jeg ser til-\ndegøre for, hvordan vi ville\nbage på forløbet, er det lysten til at have medindflydelse og be-\nændre os rent ledelsesmæs-\nstemme, hvordan tingene skal foregå, som har været drivkraften\nsigt. Et kursus bliver først rig-\nhele tiden, siger Søren Holmes, som allerede blev chef i en alder\ntig praktisk, når det bliver\naf 33 år.\nknyttet til ens egen situation,\nkonstaterer Søren Holmes.\nTil trods for, at indholdet på uddannelsen har været kendt stof\nfor Søren Holmes, sætter han pris på at få genopfrisket gammel\nviden. Kurset vakte genkendelsens glæde, men det har ikke afgørende ændret noget ved Søren Holmes ledelsesstil. Til gengæld vurderer han, at det var en fordel at blande cheferne, så Niveau III-chefer og chefer fra Centralledelsen gik på hold sammen.\n”Jeg tror, at det var en øjenåbner for\nmange, at blive præsenteret for de\nrammer, som andre FMK’ere arbejder indenfor,” siger Søren Holmes.\n- Personligt har jeg det bedst med et stort råderum og personligt\nRETNINGSOMRÅDECHEF PALLE BUUS JENSENS PERSONLIGE LEDEL-\nansvar. Men jeg er blevet mere bevidst om, at der kan være med-\nSESMÅL EFTER, AT HAN HAR GENNEMGÅET CHEFUDDANNELSEN.\narbejdere, som føler, at de kommer ud på dybt vand, når ram-\n”En fordel ved uddannelsen var, at holdene blev sammensat på kryds og\ntværs af organisationen. Jeg blev mere opmærksom på, hvor anderledes\nen hverdag for eksempel værkstedsfolkene har,” forklarer Palle Buus\n”God kommunikation er på mange måder nøglen til god ledelse,” siger\nPalle Buus Jensen, som i kraft af chefuddannelsen er begyndt at sikre sig,\nat hans budskaber når ud over rampen og bliver forstået på den måde,\nsom de var ment.\nDer er ingen tvivl om, at det især er de personlige elementer af\nmerne er løse og ansvaret stort. Jeg har fået et større fokus på\nFMK’s chefuddannelse, som har gjort indtryk på Palle Buus\nvigtigheden af at kunne dosere ansvaret rigtigt i forhold til hver\nJensen, forretningsområdechef i Air C2. Ikke mindst vendingen\nenkelt medarbejder, siger Palle Buus Jensen.\nFoto: Jens Erik Rasmussen, FMK\nBEDRE KOM MUNIKATION MED MEDARBEJDERNE HAR VÆRET FOR-\n’samtale fremmer forståelsen’ har fået en ny betydning for ham.\n- God kommunikation er på mange måder nøglen til god le-\nFMK BLEV RYSTET SAM MEN\ndelse. Det personlige udviklingsmål, som jeg har sat op i forbin-\nEn afledt effekt af chefuddannelsen har efter Palle Buus Jensens\ndelse med chefuddannelsen, har derfor været bedre kommunika-\nmening været et bedre samarbejdsklima blandt cheferne i FMK.\ntion med den gruppe af chefer, som jeg er chef for. Vi skal være\nHoldene bestod af kursister fra både Centralledelse og Niveau III-\nbedre til at forstå hinanden, og vi skal være bedre til at afstemme\nmyndigheder. Det mix har vist sig gavnligt.\nforventningerne til hinanden. Det har jeg talt med min chefgruppe om som led i min personlige udviklingsplan.\n- Vi blev rystet godt sammen, og ved at tilbringe så lang tid\nsammen med folk, som arbejder i helt andre dele af organisatio-\n- Jeg er blevet mere opmærksom på, at blot fordi jeg har for-\nnen, blev vi opmærksomme på, hvor forskellig en hverdag vi har.\nmidlet et budskab, er det ikke sikkert, at det er forstået, selvom\nDet var utrolig godt. Det er alt for nemt at få skyklapper på, når\ningen siger noget. Derfor er jeg blevet bedre til at spørge til, hvad\nman omgås de samme mennesker i dagligdagen, fastslår Palle\nmit budskab var, og dermed sikre, at jeg er blevet forstået rigtigt,\nBuus Jensen, som roser uddannelsen:\nforklarer Palle Buus Jensen.\n- Det havde stor betydning, at kurset var højt prioriteret fra ledelsens side. Man kunne tage af sted med god samvittighed. Det\nPLADS TIL ALLE TYPER MEDARBEJDERE\nvar rart at få opmærksomheden. Kurset kan vel bedst betragtes\nEt af målene med at lægge Centralledelsens organisation om til\nsom et mentalt spabad, siger Palle Buus Jensen med et smil.\nen matrix-organisation, har været at give medarbejderne større\nansvar for de opgaver, som de løser. Men som led i chefuddannelsen har Palle Buus Jensen fået større indsigt i ledelse af forskellige typer af medarbejdere – også de medarbejdere, der ikke\ntrives med et stort ansvar.\n”DET ER BLEVET LEGITIMT AT TALE OM BLØDE VÆRDIER”\nGør, hvad du siger, og hold hvad du lover\nFMK’S CHEFUDDANNELSE HAR BRAGT DE BLØDE VÆRDIER PÅ\n- Der var helt stille til at begynde med, da underviseren gerne\nBANEN. DET VÆRDSÆTTER SEKTIONSCHEF PÅ HOVEDVÆRKSTED\nville have holdet til at debattere, hvad vi forstod ved FMK’s vær-\nAALBORG, EGON JØRGENSEN.\ndier. Men efterhånden kom der flere ord og eksempler på, og debatten blev meget konkret og jordnær, husker Egon Jørgensen.\n- I en teknisk organisation som FMK er det typisk de tekniske\nog ’hårde’ argumenter, der løber af med sejren. Derfor var jeg\n- Nu har vi fået en fælles platform, når vi taler om værdier, og\nogså meget glad for, at vi på chefuddannelsen fik en debat le-\nde bløde argumenter er blevet lige så slagfærdige som de mere\nderne imellem om, hvad værdibaseret ledelse er, forklarer sekti-\nteknisk prægede argumenter. Der er kommet en langt større\nonschef i Driftssektionen på Hovedværksted Aalborg, Egon\nåbenhed. Folk har ikke længere paraderne oppe, så snart værdi-\nerne bliver bragt op, tilføjer Egon Jørgensen, der i dagligdagen er\nchef for 11 af Driftssektionens i alt 31 medarbejdere.\nSelvom det er et år siden, at Egon Jørgensen fulgte de første\nmoduler af chefuddannelsen, kan han tydeligt huske, hvor svært\nRESPEKT FOR DE FLYVSKE IDÉMAGERE\ndet var at tale om de bløde værdier.\nEgon Jørgensen havde været 18 år på det civile arbejdsmarked inden, at han i 1992 blev ansat på Hovedværksted Aalborg. Han har\ntidligere været på lederuddannelse, men det store fokus på værdier og personlighed var nyt for ham. Han var blandt andet overrasket over, at alle kursisterne på uddannelsen skulle gennemgå\nen personlighedstest. Egon Jørgensen erfarede, at han tilhører\nden strukturerede og udadvendte ledertype. Testen åbnede hans\nøjne for, hvilke kvaliteter de profiler, der lå fjernt fra hans egen,\n- Da vores personlighedsprofiler var blevet kortlagt, blev vi\nsamlet i mindre grupper for at løse en opgave. I første omgang\nkom folk, der havde samme profil, i samme gruppe. Det var både\nmeget effektivt og behageligt. Vi fandt lynhurtigt ud af, at løse\nopgaven, og vi var alle meget enige. Til gengæld var det meget\noverraskende at se, hvilke løsninger de andre grupper var kommet frem til. Vi havde slet ikke overvejet de mange forskellige\nmulige løsningsforslag, fordi vi var så ens i gruppen, siger Egon\nJørgensen, som i dag sætter meget mere pris på de kolleger, der\ner knap så strukturerede, som han selv er.\n- Jeg har fået meget mere respekt for de flyvske idémagere. De\ner gode til lynhurtigt at skifte spor, og de er derfor rigtig gode at\nlytte til for en struktureret type som mig.\n”Nu har vi fået en fælles platform, når vi taler om værdier, og de bløde argumenter er blevet lige så slagfærdige som de mere teknisk prægede argumenter,” siger Egon Jørgensen.\nDel din viden og erfaring\nCHEFUDDANNELSEN HAR ÅBNET SEKTIONSCHEF JOHANNES KROGS\nat vi har en optimeret ressourceanvendelse, hvor den enkeltes\nØJNE FOR BETYDNINGEN AF DET PERSONLIGE ANSVAR HOS BÅDE\nfornemmelse af personligt ansvar er afgørende, forklarer Krog.\nHAM SELV OG MEDARBEJDERNE I VÆRKSTEDSSEKTION 1 PÅ HOVEDVÆRKSTED AALBORG.\nLEDELSE AF SKIFTENDE GRUPPER\nJohannes krog har igennem længere tid overvejet, hvordan man\nHvad kan den enkelte medarbejder selv bidrage med? Det var et\nkan lede medarbejdere i en så fleksibel organisation som V1.\nspørgsmål, der flere gange var på dagsordenen på FMK’s chefud-\nChefuddannelsen gav ikke entydige svar på, hvordan man gør\ndannelse. Det var ligeledes et spørgsmål, som sektionschef ved\ndet. Men ansvar og anerkendelse er nøgleord, vurderer sektions-\nVærkstedssektion 1 (V1) på Hovedværksted Aalborg, tog med\nhjem i dagligdagen på Hovedværkstedet.\n- Det personlige ansvar har altid ligget mig på sinde. Jeg tror,\nansvar. Men det er også er vigtigt, at den enkelte medarbejder\nat det er rigtigt, at give den enkelte medarbejder medansvar og\nbliver anerkendt for de resultater, som han er med til at skabe.\nmedindflydelse for sin egen arbejdssituation. Det har vi også i\nMen det syntes jeg også, at vores teamledere og værkstedsle-\nhøj grad gjort i V1, fastslår Johannes Krog.\ndere er rigtig gode til.\nV1 består af tre teams med op til 35 medarbejdere samt en me-\n- Jeg er blevet mere bevidst om, at medarbejderne skal have\nINSPIRATION FRA DET CIVILE\nster for hvert team. De to teams der udfører modifikationer på\nJohannes Krog har været ansat på Hovedværksted Aalborg siden\nF-16, er opdelt i tre dokke. Det tredje team tester flyene efterføl-\nsommeren 2001. Han har været igennem en lederuddannelse i\ngende. Arbejdsformen er meget fleksibel, fordi medarbejderne\nforsikringskoncernen Baltica, og indholdet af FMK’s chefuddan-\nikke indgår i faste hold. De tre teams sammensættes efter behov.\nnelse var derfor ikke helt ukendt for ham. Alligevel var der en god\nDesuden indgår der tre sideværksteder i V1. Samt over en pro-\nportion inspiration at hente til dagligdagen i det nordjyske – ikke\nduktionsteknisk afdeling og en logistik- og planlægningsafdeling.\nmindst fra virksomheder udenfor hegnet.\n- Vi arbejder med meget stramme tidsfrister. Flyene skal gen-\n- Jeg blev blandt andet inspireret af Frederikshavns Hjem-\nnemgå forskellige processer, og da det er vigtigt, at vi overholder\nmepleje, der havde gennemført en stor omstrukturering med et\nvores tidsfrister, er det nødvendigt hele tiden at flytte rundt på\ngodt resultat. Budskabet fra Frederikshavn var, at ledelsen skal\nopgaver, medarbejdere og prioriteringer. Derfor går medarbej-\nvære meget åben overfor forandring.Så kan man spørge – er le-\nderne på tværs af dokke, teams og sideværksteder. Man kan sige,\ndelsen det?, spørger Johannes Krog retorisk.\nNår forandringens vinde blæser, så byg vindmøller – ikke læhegn!\nC H E F E R N E E R B L E V ET B E D R E TI L AT G Å I D I A LO G M E D\nM E D A R B E J D E R N E , M E N E R TI L L I D S R E P RÆS E N TA N T FO R\nH K ’ E R N E I C E N TRA L L E D E LS E N H E N R I K M O RTE N S E N .\nFMK’s chefuddannelse har påvirket klimaet i Centralledelsen til\ndet bedre. Det er tillidsmand for Centralledelsens HK’ere Henrik\nMortensen ikke i tvivl om.\n- Jeg fornemmer en klar forbedring i ledelsesstilen. Mange chefer er blevet mere bevidste om, hvordan de skal lede. Det betyder blandt andet, at der bliver lyttet mere til den menige medarbejder. Der er mere respekt for det bidrag, som vi kommer med.\nVi kan godt mærker, at cheferne har fået noget mere med i rygsækken, fastslår Henrik Mortensen, som udover at være tillidsrepræsentant også er næstformand i Samarbejdsudvalget.\nSTØRSTE FORANDRING I FMK’S HISTORIE\nHenrik Mortensen mener, at FMK’s værdigrundlag også har haft\nafgørende betydning for ledelsesstilen og arbejdsklimaet.\n- Mange steder i Centralledelsen har man behandlet værdigrundlaget utrolig seriøst. Værdierne er ikke noget man taler så\nmeget om, men de er blevet en del af hverdagen i mange dele af\norganisationen. Personligt oplever jeg, at det spiller en stor rolle,\nsiger Henrik Mortensen, som ikke er i tvivl om, at forandringerne\ni de sidste godt to år har været de mest markante, siden organisationen blev grundlagt for mere end 40 år siden.\n- Det er lidt af en revolution, som har fundet sted i FMK i de sidste år med\netablering af værdigrundlag og gennemførelse af chefuddannelse og klimamåling. Det betyder også noget, at der har været et generationsskifte\nlig stadig, men der er også kommet andre ting til, forklarer Tina\nver, som medarbejderne kan gå til, hvis de har personlige proble-\n- For eksempel har Hovedværkstedet fået en personlig rådgi-\nmer, eller hvis der er problemer på arbejdspladsen med mobning\nLEDELSESSTILEN PÅ HOVEDVÆRKSTED AALBORG ÆNDRER SIG. DER\neller krænkende adfærd. Det er et initiativ, som peger i retning af,\nER MERE FOKUS PÅ MEDARBEJDERVELFÆRD, MENER TILLIDSMAND\nat der bliver tænkt mere på medarbejdernes velfærd, tilføjer hun.\nFOR HK’ERNE TINA TINGBERG.\nFMK’s chefuddannelse og udarbejdelse af værdigrundlag har\nTina Tingberg mener, at FMK’s chefuddannelse har spillet meget\npåvirket ledelsesstilen på Hovedværksted Aalborg. Det er tillids-\ngodt sammen med de øvrige tiltag, der er blevet søsat i FMK. Hun\nmand for HK’erne Tina Tingberg ikke et øjeblik i tvivl om.\nnævner især udarbejdelse af værdigrundlaget som et arbejde,\nForandringerne er ikke ligefrem af jordskælvsagtigt format, og\nder er forskel på, hvor meget de forskellige chefer lader sig\npåvirke af de nye vinde. Men der er sket noget.\nder har været med til at ændre forholdene.\n- Alle var med til at formulere et værdigrundlag. Der blev gjort\net stort stykke arbejde, og både medarbejdere og chefer var me-\n- Der er større interesse for de bløde værdier som for eksem-\nget engagerede i processen. Arbejdet med værdigrundlaget og\npel arbejdssikkerhed og psykisk arbejdsmiljø. Tidligere har der\nchefuddannelsen hang på den måde meget godt sammen, fast-\nværet meget fokus på produktionsmålene. Det er der selvfølge-\nslår Tina Tingberg.\n”RÆK HÅNDEN FREM TIL MEDARBEJDERNE”\nVær nærværende med klare holdninger, mål og udtalelser\nFÆLLESTILLIDSMAND PÅ HOVEDVÆRKSTED VÆRLØSE NIELS SCHULTZ\nNYHEDER FRA AVISERNE\nHAR IKKE MÆRKET SÅ MEGET TIL NYE LEDELSESFORMER, SELVOM\nHovedværksted Værløses fællestillidsmand er på det rene med,\nDER ER HÅRDT BRUG FOR TÆT SAMARBEJDE, NÅR KRISEN KRADSER.\nat den lokale ledelse ofte ikke er bedre informeret om situationen på Hovedværkstedet end medarbejderne. Alligevel mener\nhan, at det er kilde til frustration, at medarbejderne tit må ty til\nForsvarsforliget har kastet lange skygger ind over Hovedværk-\naviserne for at få informationer om arbejdspladsens fremtid.\nsted Værløses 334 medarbejdere. Hver og én forsøger de at få\nstyr på fremtiden. I Værløse bliver resultatet af chefuddannelsen\nderfor for alvor sat på prøve. Men Hovedværkstedets fællestil-\n- Vi har gentagne gange oplevet, at vi i for eksempel Jyllands-\nlidsmand Niels Schultz har ikke oplevet, at ledelsesformen har\nposten kan opnå informationer, som vi ikke er blevet briefet om\npå forhånd internt. Når vi vender tilbage til ledelsen den næste\ndag for at få at vide, hvad der er op og ned på historien, så ved\n- Vores fokus er i øjeblikket på afvikling af Hovedværkstedet,\nde sjældent mere end vi gør, siger Niels Schultz, som mener, at\nog vores dagligdag er meget forandret. Medarbejderne her i Vær-\ngod ledelse hænger sammen med et højt og troværdigt informa-\nløse prøver jo at få det bedst mulige ud af situationen, og få tin-\ngene til at køre i den tid, som vi har tilbage. Men det er svært for\n- Egentlig tror jeg ikke, at ledelsens udmeldinger er usande.\nmig at se den helt store forandring i ledelsesstilen, konstaterer\nMen vi har vanskeligt ved at finde ud af, hvad hele sandheden er\ni alt det her. Hvad er den egentlige årsag til at så mange medarbejdere kommer til at stå uden job, spørger Niels Schultz, som i\ndisse måneder har mange drøftelser med sine kolleger om, hvad\nde skal stille op med deres job-situation.\nLEDELSEN SKAL GÅ UTRADITIONELLE VEJE\nNiels Schultz mener, at der er behov for, at ledelsen går utraditionelle veje for at holde på medarbejderne, indtil Hovedværkstedet lukker. Han er på det rene med, at de økonomiske rammer\nsætter grænser for, hvor meget medarbejderne kan få i fastholdelsestillæg, men der er også andre muligheder. Fællestillidsmanden peger på faglig udvikling:\n- Mange af folkene vil gerne i gang med en form for efteruddannelse, så de kan blive klar til livet udenfor hegnet. Det kan vi\nikke, fordi vi formelt set ikke er fyringstruede. Men her føler vi os\njo alle sammen fyringstruede.\n- Selvom der ligger en række faste overenskomstaftaler bør ledelsen nok række hånden frem til medarbejderne. For eksempel\nkunne ledelsen lade folk afspadsere overarbejde i stedet for at\nudbetale det. Ledelsen må bøje sig bare lidt, hvis folk skal blive,\nkonstaterer Niels Schultz.\nFællestillidsmand Niels Schultz på Hovedværksted Værløse mener, at god\nledelse hænger tæt sammen med et højt og troværdigt informationsniveau.\nHvordan denne afghanske dreng med posen var\nsluppet ind og hen til flyet, var der ikke rigtigt nogle, der vidste.\nFoto: Per L. Jensen\nHVERT LAND SINE SKIKKE, NÅR DER SKAL SAMARBEJDES I INTERNA-\nDet danske AMCE-hold fik dog omlæsset det meget materiel,\nTIONALT REGI. DET FIK FEM FLYVERSOLDATER AT MÆRKE PÅ DERES\nsom skulle transporteres videre med Herculesfly til Feyzabad.\nKROP, DA DE FRA MIDTEN AF JANUAR OG EN LILLE MÅNEDS TID FREM\nSom regel udførte holdet arbejdet om aftenen, idet der var fred\nSKULLE ARBEJDE I KABUL INTERNATIONAL AIRPORT. DE UDGJORDE\nog ro på pladsen, plus det var muligt at låne køretøjer og andet\nET SÅKALDT AMCE-HOLD (AIR MOVEMENT CONTROL ELEMENT), HVIS\nmateriel til at læsse godset om.\nOPGAVE ER AT LASTE OG LOSSE TRANSPORTFLY.\nPå trods af at tingene hurtigt kan forvikles, når arbejdet skal\nudføres med de forhåndværende midler, og at de forskellige na-\nTil støtte for 39 danske soldater fra Hæren skulle der flyves materiel fra Kabul til Feyzabad-lejren, der befinder sig nordøst for\ntioner hver har sin måde at løse opgaverne på, løste AMCE-holdet dog sin opgave.\nden afghanske hovedstad.\nDe store russiske transportfly lander i Kabul med materiellet,\nder skal videre til i dette tilfælde Feyzabad. Russerne forventede,\nat der var folk til at losse flyet ved ankomsten. Spanierne, der\nstod for losningen, forventede, at godset blev skubbet hen til\nrampen, hvor deres gaffeltrucks og køretøjer skulle tømme flyet.\nDet endte med, at det blev danskerne, der kom til at udfylde\ndette tomrum med at skubbe godset hen til den ventende gaffeltruck. Et kærkomment afbræk for de danske flyvere, der ellers var\nbelemret med megen ventetid.\nVentetiden skyldes blandt andet problemer med fly, der fik fejl\nog en besætning, der blev syg. Et andet problem var en for lille\nfrigang mellem visse containere og Herculesflyets loft. Hertil\nkommer, at undertiden blev flyvninger aflyst, når vejret var dårligt; og omvendt var vejret godt, var der ikke planlagt flyvninger.\nDe brogede arbejdsforhold udløste en del ventetid for de danske AMCEfolk.\nA F J I M M Y H E LS I N G H O F F\nFoto: Jimmy Helsinghoff\nFlodbølgens altødelæggende kraft\ntaler for sig selv. Udsigten under\nindflyvningen til Banda Aceh.\nTønder kan være en god hjælp, når\ngods skal ud og ind ad Herculesflyet.\nSIDEN 2 0 0 4 RINDEDE UD OG INDTIL BEGYNDELSEN AF FEBRUAR I\nÅR, HAR DANMARK HAFT EN C-13 0J HERCULES FRA ESKADRILLE 72 1 I\nDET SYDØSTLIGE ASIEN. TIL AT BEGYNDE MED VAR MISSIONEN AT\nAFHENTE AFDØDE DANSKERE EFTER TSUNAMI-KATASTROFEN DEN\n2 6. DECEMBER 2 0 0 4, DER RAMTE STORE OMRÅDER I DET INDISKE\nOCEAN MED ALTØDELÆGGENDE KRAFT.\nOpgaven blev dog en helt anden efter årsskiftet. Den danske\nregering udlånte et Herculesfly med besætning til FN som en del\nat den danske regerings støtte til området.\nUnder FN blev den danske Hercules med callsign United\nNations Lima Zero One Two Whisky (UNL012W) indsat til at flyve\nAlt personellet, der har deltaget i missionen i Asien, har udtrykt\nnødhjælp til et af de hårdest ramte områder, nemlig Bande Aceh\ndet helt klare budskab: denne mission, vi har deltaget i, giver\ni Aceh-provinsen i Indonesien.\nmeget menneskelig mening – alle følte, at de var med til at gøre\nFør dette dog kunne gøres, var der behov for en operations-\nen forskel for de mange nødlidende efter tsunamien. Og at be-\nbase. Og den blev fundet i Malaysia, nærmere betegnet Subang\nhovet var til stede, var ingen i tvivl om. Man skulle bare under\nAir Force Base, der ligger i udkanten af hovedstaden Kuala\nindflyvningen til Banda Aceh kigge ud af vinduet for at se de\nenorme ødelæggelser, der var forårsaget af tsunamien.\nEndvidere var der altid en stor mængde flygtninge i lufthavnen,\nSom udpeget presseofficer for enheden, blev undertegnede af\nsom håbede at kunne komme med et fly, væk fra elendigheden.\nFlyvertaktisk Kommando udsendt den 10. januar 2005, altså efter de første missioner var godt i gang.\nSom en del at det detachementet, der har deltaget i operation,\nhar det været en meget givende mission. Mange mennesker er\nMissionerne drejede sig udelukkende om nødhjælp, der blev\nberørt af denne uhyggelige katastrofe. Følelsen af, at vi fra\nfløjet til Indonesien. Hovedparten af det gods, der blev flyttet,\nFlyvevåbnet har været med til at lette hverdagen for nogle, er en\nkom fra UNICEF og WHO – og omfattede alt fra kiks til skolesæt.\nAlt i alt fløj Flyvevåbnet 231 tons nødhjælp til Indonesien.\nØVELSE BATTLE GRIFFIN -\nFoto: Eskadrille 724\nFENNEC-HELIKOPTERE FRA ESKADRILLE 724, BATMOBILEN OG F-16\nObservatøren sidder til venstre for piloten. Han er ikke pilotud-\nFIGHTING FALCON-FLY FRA SKRYDSTRUP VAR FRA 2 1. FEBRUAR TIL 9.\ndannet men assisterer piloten, når der landes ude i felten. Når\nMARTS DET DANSKE ISLÆT VED DEN DEN STORE ØVELSE BATTLE\npiloten skal starte og lande i den norske vinter, er det næsten al-\ntid forbundet med, at helikopteren indhylles i en stor sky af op-\nTRONDHJEM BÅDE LANDE FRA NATO OG PARTNERSHIP FOR PEACE\nhvirvlet sne. Piloten har rigeligt at gøre med at manøvrere helik-\nDELTOG UNDER OG OVER DE NORSKE SKYER.\nopteren i det snekaos, som rotoren frembringer. Han koncentre-\nrer sig udelukkende om et referencepunkt, der oftest vil være et\nOpgaven lød på træning i at operere under vinterforhold og sam-\ntræ. Hans sidemand, observatøren, holder godt øje med helikop-\ntidigt få udbytte af erfaringer i forbindelse med deployering.\nterens instrumenter og videregiver aflæsningerne til piloten.\nFennec’en trænede bjergflyvning. At flyve i bjerge er en hel anden sag end at flyve i det flade Danmark. Der står mange lumske\nAt en af Fennec-piloterne under øvelsen klippede toppen af et\nvinde på lur over fjeldkammene for at give Fennec’en en rystetur.\ngrantræ med rotorbladene under en startmanøvre understreger,\nDen praktiske flyvning under de helt anderledes forhold er der-\nhvor vanskelig denne disciplin er. Generelt mestrer de danske\nfor helt nødvendig.\nbesætninger disse landinger i sneterræn. Og dét at kunne flyve\nOg når solen gik ned bag de hvide fjelde, betød det ikke, at hel-\nlavt i mørke er et helt nødvendigt arbejdsområde, når helikopte-\nikopterne nødvendigvis blev stående i det medbragte Bachmann-\nren skal gøre sig gældende i fremtidige internationale operatio-\nhangartelt. Eskadrille 724 har ti års erfaring med Night Vision\nner. Fennec-helikopterne er planlagt til at blive tilmeldt Nato\nGoogles (NVG), der gør besætningen i stand til at se om natten.\nResponse Force 1. januar 2006.\nRuterne, der blev fløjet i mørket var nøje affløjet i dagslys, så rutens detaljer som master og luftledninger var velkendte. Lan-\ndingsstederne i ødemarken var checket af inden for den sidste\nMobile Control and Report Centre (Mobile CRC) eller i daglig tale\nuge, så der heller ikke dukkede overraskelser op, når der landes\nBatmobilen, er et mobilt kontrol- og varslingscenter. Batmo-\nog startes i den vilde norske natur. På denne årstid kan sne og tø\nbilens deltagelse i øvelse Battle Griffin er endnu et skridt på ve-\nforårsage ændringer i det terræn, der skal landes i.\njen til, at det mobile center skal være fuldt operativ i 2008, som\nHELIKOPTERUHELD BEKRÆFTER SVÆRHEDSGRADEN\nTeknikerne har slidt i det for at få tingene til at køre, og på ope-\nBesætningen ved altid præcist, hvor helikopteren befinder sig i\nrationssiden lå der timevis af forberedelser til næste dags flyv-\nvildnisset af bjerge og dale. Flyvningen kan sammenlignes med\nninger. Batmobilens primære opgave i forbindelse med øvelsen\net orienteringsløb; blot foregår det 200 fod over terrænet.\nProvinsen Trondia ønsker løsrivelse fra hovedlandet\nUtopia. Naboprovinsen, Rana, grænser op til Trondias\nnordlige grænse. Volden og de etniske konflikter mellem\ntrondianere og ranianere eskalerer. En FN-resulation giver\nmandat til, at det internationale samfund griber militært\nind i konflikten for at standse volden.\nINTENSIV LUFTKAMP UDEN KAOS\nStopfodrede med oplysninger fra missionsplanlæggerne, efterretningsfolk, meteorologer og alverdens andre informationer,\ngav piloterne en efter en fuld gas på F-16’erne på den sneomkransede startbane. Kort efter forsvandt de glødende efterbræn1\nDer blev trænet flittigt i bjergflyvning og landing i sneklædt terræn med\nDet er trange kår, Batmobilens mandskab arbejder under. Men i tiden\nfrem til 2008, hvor Batmobilen skal være fuldt operativ, arbejdes der\npå at anskaffe større containere.\ndere i horisonten - på vej mod øvelsesområdet.\nI Batmobilen indikerede radarskærmene, at de fire F-16-fly\nhavde indtaget deres udgangspunkt i den sydlige del af øvelsesområdet. Som uret tikkede, dukkede de første grupper af fjendtlige fly frem fra nord. Det var på forhånd forventet, at den fjendtlige flystyrke blandt andet bestod af bombefly og de såkaldte\nsweepere, der er jagerfly, som skal bane vejen for bombetogtet.\nvar at udvikle erfaringer og procedurer for, hvordan den mobile\nIntercept Controlleren (IC), der via CRC’ens radarskærm er pi-\nenhed skal komme frem til slutfacit – at være tilmeldt Nato’s\nlotens øje med hensyn til det store overblik, koncentreredes\nHigh Readiness Force (HRF) i 2008 med et beredskab på 10 dage.\nmere og mere, som fjenden rykkede mod syd.\nBATMOBIL OG F-16 HÅND I HÅND\ngier mellem IC’eren og hendes flyvende landsmænd. For uden-\nlighed for at træne sammen under fremmede himmelstrøg. Et af\nforstående virkede radarbilledet som ét kaos, hvor flyene tilsy-\nscenarierne bød på en fjendtlig flystyrke, der ville bombe Ørland-\nneladende bare fløj ud og ind mellem hinanden. Men for IC’eren\nbasen. Fire danske F-16-fly skulle alene imødegå denne trussel.\nog piloterne havde det intet med kaos at gøre. De havde styr på,\nSpillet blev ikke spillet til ende i egentlig forstand. Det var mere\nhvem der var hvem, hvor flyene var, og hvilken højde, de lå i. Men\nen træning af taktik og teknik i luftkamp, end det gjaldt om, at de\nbegge parter erkender, det kan være svært. Hertil kommer, at fly-\nfjendtlige bombefly kom frem og ramte deres mål eller ej.\nvesikkerheden til enhver tid kommer i første række.\nI Batmobilen var alle positionerne indtaget i de trange contai-\nMen en mission er aldrig slut, før en debriefing har fundet\nnere, efter at mandskabet var blevet briefet om missionen.\nsted. Udover at piloterne debriefer flyvningen internt, er debrie-\nBatmobilen opererer som et Control and Reporting Centre (CRC),\nfingen mellem IC’er og piloter en lige så naturlig ting. Begge par-\nnøjagtigt som i Danmark. Under en operation af denne art er pi-\nter oplever nu engang ofte tingene forskellige, og det er overor-\nloterne dybt afhængige af CRC’ens informationer. F-16-flyets ra-\ndentligt vigtigt, at de aflæser og opfatter situationsbilledet på\ndar har en begrænset synsvinkel og rækkevidde, hvorimod\nsamme måde under en mission.\nCRC’ens langtrækkende radarbillede giver det fulde overblik.\nDa fjenden kom tæt på, føg det med engelske flyverfraseolo-\nUnder Battle Griffin havde de danske F-16-fly og Batmobilen mu-\nBØRNESYGDOM MENE HAR PLAGET DANMARKS FØRSTE UBEMANDEDE FLY TÅRNFALK UAV. MEN TRODS FORTSATTE TEKNISKE VAN-\nSKELIGHEDER ARBEJDES DER MÅLRETTET PÅ AT KLARGØRE FLYET TIL\nCanada, Frankrig, Holland, Sverige og Grækenland har udover\nDETS FØRSTE INTERNATIONALE MISSION.\nDanmark indkøbt TårnfalK UAV. Landene har underskrevet et memorandum of understanding (MOU) og udveksler erfaringer.\nDet er ikke nogen hemmelighed, at de tekniske børnesygdomme har været svære at overkomme i forbindelse med Forsvarets\nMen landene er på meget forskellige stadier med hensyn til\nibrugtagning. Canada har således allerede anvendt sine fly i\nAfghanistan, mens Grækenland først har anskaffet sig de små fly.\nindkøb og ibrugtagning af de ubemandede fly Tårnfalk UAV.\nFlyene, der er knyttet til Dronningens Artilleriregiment, har haft\nen del fejl, som Projektgruppe UAV i FMK Centralledelse, der er\n- Vi planlægger med et væsentligt større antal flyvninger i år end\nden anskaffende myndighed, har brugt mange ressourcer på at\nsidste år. De mange øvelser giver et solidt grundlag at foretage\nførste mission på.\n- De ubemandede fly er meget komplicerede systemer. Flyene\nbliver skilt ad, når de ikke er i drift. Når de derpå skal samles igen\nFØRSTE MISSION I HORISONTEN\nog tages i brug, er der stor risiko for fejl, forklarer projektleder\nSelvom de tekniske vanskeligheder med de ti ubemandede fly\nfor UAV i FMK ingeniør Oskar Kragegaard, som har været tilknyt-\nhar været til at tage og føle på, kan Oskar Kragegaard alligevel se\ntet projektet siden sidste sommer.\nden første operative mission i horisonten.\n- Vi har også haft en del kontraktmæssige tovtrækkeri med le-\n- Vi planlægger med et væsentligt større antal flyvninger i år\nverandøren af flyene den franske producent Sagem. De vanske-\nend sidste år. De mange øvelser giver et solidt grundlag at fore-\nligheder er overstået nu hvilket betyder, at vi kan gå langt mere\ntage første mission på\naktivt til værks med hensyn til for eksempel opbygning af et reservedelslager, forklarer Oskar Kragegaard.\nGODT SAMARBEJDER MED HÆREN\nFMK’s UAV-projektgruppe består af fem medarbejdere, som bruFØRSTE MISSION I HORISONTEN\nger al deres tid på projektet. Desuden er yderligere tre FMK’ere\ntilknyttet projektgruppen i varierende grad. Selvom de ubeman-\ndede fly dagligt byder på uventede udfordringer, er Oskar Krage-\ngaard glad for at stå i spidsen for projektgruppen.\nTårnfalken, som måler 3,8 meter med et vingefang på 4,2 meter, vejer 330\nkilo, når den er maksimalt lastet med infrarødt kamera. Tårnfalkens flyvetid er ca. 4,5 timer.\nTårnfalk UAV starter fra en trykdrevet katapult, der sender flyet af sted\nmed 150 km/t. UAV Tårnfalk skydes her af på øvelsesterrænet ved Borris.\nFORMÅLET MED TÅRNFALKEN\nTårnfalken er en taktisk UAV, som anvendes af Dronningens\nArtilleriregiment. Formålet med det ubemandede fly er at indhente oplysninger om bestemt udpegede områder ved hjælp\naf flyets infrarøde kamera. Flyet er velegnet til at operere i områder, hvor risikoen ved at operere med et bemandet fly er for\nSÅDAN STYRES FLYET\nTårnfalk UAV starter fra en trykdrevet katapult, der sender flyet\naf sted med 150 km/t.\nFlyet kontrolleres fra en jordkontrolstation af en tre mands\nbesætning bestående af en mission planner, som er den ansvarlige officer. En air vehicle operator, som styrer flyet, og en\npayload operator, der opererer det infrarøde kamera og den\ndagslys-sensor, der sidder under Tårnfalkens bug.\nTÅRNFALKEN TEKNISK SET\n67 hk totaktsmotor med en fire-bladet propel.\nDigital link, der leverer 25 billeder/sek.\n- Det er en spændende opgave. Det er første gang i Forsvarets historie, at vi introducerer ubemandede fly. Desuden er det en fornøjelse at samarbejde så tæt med Hærens folk, som er meget\nEfter endt mission lander tårnfalken med faldskærm. I 200 meters højde\nudløses en faldskærm og tre airbags, som skal beskytte flyet, når det lander på jorden. Flyet behøver ingen start- eller landingsbane.\ndygtige og engagerede, forklarer Oskar Kragegaard.\nUDDANNELSEN AF FLYMEKANIKERE -\nTom Madsen (tv) og Morten Farcinsen har på sigt tænkt sig at blive i\nFlyvevåbnet, men de er glade for tanken, om at deres uddannelse også\nkan bruges i det civile.\nMed en helikoptermotor i skolestuen tages der afsæt til et job som flymekaniker – civilt som militært.\nDen 28. november 2004 godkendte Statens Luftfartsvæsen (SLV)\nner om at blive i Forsvaret til trods for, at min uddannelse også\nuddannelsen af flymekanikere på Flyvevåbnets Specialskole.\ngiver muligheder uden for hegnet. Jeg er godt klar over, at jeg\nMen hvorfor blander SLV sig i, hvordan Flyvevåbnet uddanner\nmed de nye EH-101-helikoptere også kan sendes ud i krigsområ-\nsine smede, som flymekanikerne ofte kaldes?\nder, men det er jeg afklaret med.\nForklaringen er, at SLV skal følge de regler, der er udstukket af\nEuropean Aviation Safety Agency (EASA), der siden september\nTom Madsen er bekendt med situationen at være udsendt gennem hans tidligere tjeneste i Bosnien.\n2003 har været EU’s ”luftfartsmyndighed”. Formålet med organisationen er gennem standardisering at styrke flyvesikkerheden i\nSVÆRT AT TRÆKKE SJÆLLÆNDERE TIL\nFlyvevåbnet står med et solidt behov for nybagte flymekanikere,\nNår EASA-reglerne skal følges betyder det, at teori- og praktik-\nog at uddannelsen kan bruges også civilt og internationalt synes\nperioderne er henholdsvis 12 og 14 måneder, som er det samme\ntiltrækkende for unge mennesker. På spørgsmålet om hvorvidt\nantal som den hidtidige ordning med Joint Aviation Requirements\nFlyvevåbnet risikerer, at mange flymekanikere vil søge ud på det\n(JAR)- reglerne. Til gengæld forlader flymekanikeren uddannel-\ncivile marked efter at have overstået deres tjenestepligt, svarer\nsen med en kompetence, der giver mulighed for at få job i hvilket\nseniorsergent Orla Christensen, der arbejder med rekrutteringen\nsom helst flyselskab i et hvilket som helst EU-land.\naf nye elever:\n- Da jeg søgte ind, vejede det tungt, at uddannelsen er civilt\n- Jeg har været med i mange år, og al erfaring viser, at mange\nkompetencegivende, siger flyverkonstabel Bjarke Jensen. Han\nvælger at blive og skrue på de militære maskiner. Traditionelt er\nskal i praktik på Flyvestation Skrydstrup, men vil gerne tilbage til\nlønnen ikke så høj her som ude i det civile, men til gengæld fin-\nSjælland igen, med håb om job et civilt luftfartselskab.\nder mange, at jobbet i eskadrillerne er mere spændende og mindre rutinepræget end ved et civilt flyselskab. Og vi kender jo alle\nDEN MILITÆRE FLYMEKANIKER ER NU FULDSTÆNDIGT\ntil afmatningen af civilflyvningen efter 11. september. Men det er\nLIGESTILLET MED DEN CIVILE FLYMEKANIKER.\nmin overbevisning, at det bliver sværere fremover at rekruttere\nfolk fra Sjælland til Flyvevåbnet.\nSom vindene blæser, er det sådan, at hvis flymekanikeren vil\nvære civil, er mulighederne størst på Sjælland, hvis militær er\nchancerne størst i Jylland, sagt lidt firkantet.\nFlyverkonstabel og jyde Morten Farcinsen fortæller:\n- Under min værnepligt fandt jeg ud af, jeg godt ville prøve det\nmilitære system noget mere, og da jeg i forvejen er elektriker,\nskulle det være noget med teknik; derfor blev det flymekaniker.\nFlyveroverkonstabel Tom Madsen, der kommer fra Jylland fortæller:\n- Helikoptere har altid betaget mig, og redningshelikopterne i\nKarup ser jeg helst som min kommende arbejdsplads. Jeg har pla-\nJeg stiler mod transportflyene i Eskadrille 721. Det har også noget at gøre med, at jeg gerne vil ud at se verden. Jeg har ingen aktuelle planer om at forlade Forsvaret på sigt – men jo, er det rette\ncivile job på rette tid og sted, kan jeg fristes.\nBladet Flyvevåbnet – til Flyvevåbnets medarbejdere har rundet\n5. Hvorfra får du din øvrige viden om Flyvevåbnet:\nsin ét-års fødselsdag, og idet redaktionsudvalget ønsker at gøre\nbladet så vedkommende for medarbejderne som muligt, finder vi\ndet hensigtsmæssigt at høre din mening.\n1. Mener du, at emnerne, bladet Flyvevåbnet behandler, er:\n6. Mangler du en debatbrevkasse?\n2. Mener du, at bladet Flyvevåbnet er:\n7. Er der andre i din husstand, der læser bladet?\n8. Ønsker du bladet tilsendt til din hjemadresse?\n3. Du finder et tema i hvert nummer af bladet Flyvevåbnet.\nMener du, at temaet bliver dækket:\nHvilke artikler har gjort mest indtryk på dig?\n4. Mener du, at fagudtrykkene i bladet Flyvevåbnet:\nHar du ris/ros og idéer til redaktionen eller kommentarer til din\nGør artiklerne mere forståelige og læsevenlige\nHolder forståelsen og læsevenligheden intakt\nGør artiklerne mindre forståelige og læsevenlige\nVed at udfylde navn, grad og enhed deltager du i lodtrækningen\nTag en kopi og send den til FTK lesek024 i en rutekuvert eller klik\nom 2 x 3 flasker rødvin. Din besvarelse vil kun komme redaktions-\nind på FTK’s intranethjemmeside på FIIN-nettet, adresse:\nudvalget til kendskab og vil blive destrueret efter undersøgelsen.\nhttp://ftk10 Svar senest 31. marts.\n- JEG GIK GLIP AF BØRNENES SKOLEGANG. SOV MINE AFTENER VÆK,\nI EN PERIODE PÅ GODT TYVE ÅR HAR DE GRØNNE FLASKER OP-\nGLIMREDE MED MIT FRAVÆR VED AFTENSMADEN, LIGESOM NÅR\nKRÆVET MERE OG MERE AF LUDVIG KAAS’ LIVSKONTO. BLANDT AN-\nBØRNENE SKULLE HJÆLPES MED LEKTIER OG PUTTES. HELE MIN DAG\nDET HAR PROMILLERNE INDKASSERET ET FORLIST PARFORHOLD. ET\nGIK MED AT PLANLÆGGE DRIKKERIET EFTER FYRAFTEN. ALKOHOLEN\nANSTRENGT FORHOLD TIL DE TO ÆLDSTE AF BØRNENE KUNNE\nSTYREDE MINE TANKER, SIGER ELIAS LUDVIG KAAS. I DAG ER HAN\nTØRLAGT OG HJÆLPER ANDRE, DER ER LIGE FLITTIGE NOK TIL AT\nÅBNE FOR ØLDÅSERNE ELLER PAPVINEN.\nDen 47-årige seniorsergent, der har været totalt tørlagt siden\nOg dialog er netop dét, der bruges som løftestang til at komme\nmaj 1999, er helt åben om sit problem. Som han siger, selv om\nud af problemet. Ludvig Kaas gør stort set ikke andet, end han\nflasken er lagt på hylden, kan det stadig være en kamp at holde\nfortæller om sit mangeårige drukhelvede. Problemet var blot, at\nsig ædru. Han bruger gerne af sin tid til at tale med kolleger med\nhan ikke anså det som et helvede. For ham var det faktisk intet\nalkoholproblemer. De får kendskab til Ludvig Kaas gennem hans\nproblem, og han lagde afstand til, at der var tale om et misbrug.\nforedrag, tillidsrepræsentanterne, samarbejdsudvalg med mere.\nAlle er velkommen til at henvende sig direkte til ham både i og\nuden for tjenestetiden.\nNår han udbreder sig om de mange år som storforbruger af\nisær øl men også vin, er det autentiske og virkelig fængslende\nfortællinger, der kommer på bordet – ja, ligefrem grænsende til\n- Jeg har hjulpet en halv snes stykker på flyvestationen frem til\ndet underholdende uanset alkoholismens sorte sider.\nat hjælpe sig selv. Men dét at holde foredrag eller blot tale med\net andet menneske er ikke blot en hjælp til andre. Jeg ser det\n- Jeg har aldrig brugt arbejdstiden til druk, da jeg vidste at det\nogså som en del af terapien for at holde mig selv ædru, fortæller\nkunne medføre fyring. Men dagen igennem kørte det i hovedet,\nhan fra kontoret, der støder op til messen med en tynd skillevæg\nnu er der kun syv timer til klokken halv fire; nu er der kun seks ti-\nmer til, eller nu kun ti minutter og så videre. Sådan ”overlevede”\njeg arbejdsdagen uden at drikke, men fra fyraften var jeg på den\nPERSONER MED SVÆRE ALKOHOLPROBLEMER KAN IND-\nigen. Og weekenderne var et kapitel for sig, siger Ludvig Kaas.\nSTILLES TIL FSU MED HENBLIK PÅ . AT GENNEMGÅ EN ALKOHOLAFVÆNNING VED ET BEHANDLINGSCENTER. PERSONEN SENDES TIL FSU’S ALKOHOLSPECIALIST, OVERLÆGEN\nPÅ KRISE- OG KATASTROFEPSYKIATRISK AFDELING PÅ\nRIGSHOSPITALET. HVIS HAN FINDER VEDKOM MENDE EGNET TIL AT GENNEMGÅ EN BEHANDLINGSSERIE, KAN FSU\nINDSTILLE, AT ARBEJDSGIVER BETALER FOR DETTE OPHOLD.\nKreativiteten var i top, når det gjaldt om at skjule sit forbrug og\nfinde gemmesteder. 25 øl, som på et tidspunkt repræsenterede\nhans daglige forbrug, fylder jo en del i kælderen. Hans fortællelyst bugner af historier fra andre alkoholikere som lige fra nedgravede vodkaflasker i græsplænen til hvordan husets isoleringsarbejde og 80 ruller rockwool kunne føre til lige så mange kasser\nbajere gemt på loftet.\nOVERGAV SIT LIV TIL BEHANDLING\nUFATTELIGE HISTORIER FRA DET VIRKELIGE LIV\n- For at gøre en lang historie kort, befandt jeg mig for seks år\nLudvig Kaas afstår fra at prædike, når folk henvender sig til ham.\nsiden på Behandlingscenter Tjele ved Viborg. Takket være min\nHan henvender sig aldrig selv til folk med problemer, for han kan\nforhenværende kone, tillidsrepræsentant, kolleger og en god\nikke redde verden, som han udtrykker det. Men han fastholder,\nchef. Alligevel forstod jeg ikke, hvorfor var jeg her. Men efter et\nat folk kun kan hjælpes, hvis de selv vil. Er vedkommende ude i et\npar dages ophold faldt erkendelsen af, at jeg havde et kæmpe-\nmisbrug, er det kun personen selv, der kan afgøre om fremtiden\nproblem med de våde varer.\nskal være med eller uden tømmermænd og dårlig samvittighed.\nElias Ludvig Kaas kom ind som værnepligtig i 1978 i Eskadrille\n661 på Flyvestation Karup, hvor han gjorde gavntjeneste på\nbrandstationen. Forinden var han udlært tømrer og ville egentlig være bygningskonstruktør, men så branchen som usikker på\ngrund af byggekrisen sidst i 70’erne.\nHan tegnede derfor kontrakt som konstabel, og han rundede\nsergentskolen i 1981.\nHan forblev på brandstationen indtil 1989, hvor han blev\nkursusleder for Airfield Damage Repair, der står for reparatio-\nLudvig Kaas skammer sig ikke over sit problem. Som han siger, har jeg ikke\nnoget at skjule - mere.\nner af skader på baneanlæg forårsaget af kamphandlinger.\nI 2000 fik han sideløbende job med at planlægge udsendelse\nOg erkendelsen faldt hårdt. Jeg indså, at jeg var ved at drikke mig\nihjel, og at flasken allerede havde destrueret store fragmenter af\nmit liv. Her tænker jeg især på et ødelagt familieliv. Jeg blev ufatteligt bange for mig selv, erkender Ludvig Kaas.\nog uddannelse for personel til Station Nord. Dette job har flere\ngange ført Ludvig Kaas, der i øvrigt er halvt grønlænder, til dette\nGrønlands nordøstlige hjørne.\nSidste skud på stammen er jobbet som leder af RAOS\nHan blev klar over, at hans liv var gået i minus, og at hans drik-\n(Restoration of Aircraft Operation Surface)-sektionen i Combat\nkeri var i gang med at tære ham op indefra. Hvis ikke han selv\nSupport Wing. Han finder det tilfredsstillende at være med til at\ngjorde noget ved det, ville dette være sidste endestation inden\npræge den nye wing fra starten\ndet sorte hul.\n- Jeg så pludselig livet på en anden måde. Jeg var parat til at\n- Det er utroligt vigtigt at fortsætte terapien for ikke at falde i\nkrænge min krop fuldstændigt ud og overgive hele mit liv 100 pro-\nigen. Udover at jeg kommer i Anonyme Alkoholikere, har jeg ka-\ncent til behandling af min sygdom. For alkoholisme er en syg-\nstet mig over en interesse, der også er med til at holde mig ædru.\ndom, påpeger Ludvig Kaas.\nJeg har gennem de sidste tre år været i gang med at skabe en japansk inspireret have ved mit hus i Kølvrå. Der findes tre elemen-\nTERAPI MED JAPANSK HAVE\nter i min hverdag nemlig: ro, renlighed og regelmæssighed; disse\nEfter 14 dage på behandlingscentret tænkte han, at hvis noget\nelementer findes også i den japanske have. Jeg synes, de står\nkunne hjælpe, var det dette. Han fandt det befriende, at tale med\ngodt til processen med mit liv uden alkohol, og det prøver jeg at\nmange andre mennesker, der havde samme problemer. Hidtil\nefterleve. For haven bliver aldrig færdig; jeg kommer til at arbejde\nhavde han troet, det kun var ham selv, der havde det sådant.\nmed den resten af mit liv – på samme måde som jeg skal forsøge\nMen cirka 20 år med druk slettes langtfra bare på seks uger.\nLudvig Kaas er hver uge sammen med ligesindede gennem\nat holde alkoholen stangen resten af mine dage, siger Ludvig\nKaas med tre bank under bordet.\nBladet Flyvevåbnet, april 2005\nBladet Flyvevåbnet / Flyvertaktisk Kommando\nFlyvevåbnets medarbejderblad / Employee magazine of The Royal Danish Air Force


Sker der reel samskabelse i din kommune? Anne Tortzen - PDF\nDownload "Sker der reel samskabelse i din kommune? Anne Tortzen"\n1 Sker der reel samskabelse i din kommune? Anne Tortzen\n2 Hvem er jeg? Forsker erhvervs PhD (RUC/UKON): Samskabelse i kommunale rammer Rådgiver om borgerinddragelse og samskabelse - Leder af Center for Borgerdialog - Strategisk rådgivning, netværk, videnscenter\n3 Temaer Samskabelse på dagsordenen - Hvad taler vi om? - Hvordan kan samskabelse se ud i praksis? At lykkes med samskabelse - Faldgruber - Hvilken rolle spiller kommunikation? - Hvad skal der til for at lykkes?\n5 Borgerindddragelse version 1.0, 2.0 og 3.0 Høring Legitimitet Information Ekspertviden Tidlig dialog Nye idéer, viden Forståelse, accept Bedre beslutninger Samskabelse Social kapital Ressourcer Bæredygtighed\n6 Samskabelses fortællinger Demokrati - Politisk tillid og deltagelse - Social kapital/medborgerskab Effektivitet Effektivitet - Mere effektiv styring - Få mere for mindre Velfærdsinnovation - Løse wicked problems - Nye velfærdsløsninger Demokrati Velfærdsinnovation\n7 Samskabelse: Produkt eller proces? Effektivitet Styringsparadigme New Public Management Demokrati New Public Governance Fokus Produkt Proces Udbytte Hvem deltager? Effektivitet value for money Individuelle borgere/brugere Demokrati Empowerment Innovation Borgere Civilsamfund Lokalsamfund Hvor i policy cycle? Output-siden: Service ww,w.centerforborgerdialog.dk) Output og input: Service, prioritering, styring\n8 Den lyse side af samskabelse Alle har værdifulde ressourcer og viden Der er en fælles opgave Alle berørte er relevante deltagere Et fælles ansvar Opbygge netværk og fællesskaber Opblødning af grænser mellem borgere og professionelle\n9 Samskabelse rykker ved magten Samskabelse er næsten altid ensbetydende med, at der sker en omfordeling af magt mellem interessenterne. Alene det at bevæge sig i retning af mere samskabelse er i sig selv politisk og udfordrer balancen mellem repræsentativt demokrati, deltagerdemokrati og professionel ekspertise (Oversat fra Bovaird, 2007)\n10 Udfordringer i samskabelse Styring og demokrati: Roller i skred hos alle aktører Hvem styrer, hvem bliver styret? Hvem er legitime deltagere? Risiko for ulighed? Hvem står til ansvar? Effektivitet: Hvilket udbytte? Er det investeringen værd?\n11 Samskabelse hvordan kan det se ud i praksis?\n12 Hvilken rolle får borgere/civilsamfund? Co-initiator Sætte på dagsordenen og sætte i gang Co-designer Udforme og beslutte Co-implementer Realisere og drifte\n13 Århus: Forældre medskaber skoleklare børn To-sprogede familier får sprogkuffert i børnehaven Forældre bruger materialer hjemme 75 % færre børn i modtageklasser Virker bedre end kampagner!\n14 Højvandssikring: Kommunen som leverandør eller fødselshjælper? Roskilde: Kommunen som leverandør af digeløsninger Korsør: Kommunen om fødselshjælper for digegrupper\n15 En borger-initieret bevægelse : Retten til vind i håret - Frivillige piloter tilbyder rickshaw cykleture til ældre Kommuner betaler rickshaws. Medarbejdere motiverer og deltager Organiseres og koordineres af frivillige piloter 70 danske kommuner piloter. Internationalt: 24 lande\n16 Hvordan forstår I samskabelse? Dialog med jeres sidemand/kvinde: Hvilke fortællinger om samskabelse er på spil i jeres organisation? Hvad er reel samskabelse for jer?\n17 At lykkes med samskabelse\n18 Min PhD: Samskabelse i kommunale rammer Problemfelt: Hvordan kan ledelse understøtte samskabelse? - Vi har samskabelses-ambitioner, men vi mangler viden Samskabelse fra et styringsperspektiv: Hvordan påvirker de offentlige administratorers ledelse grad og udbytte af samskabelse? Undersøger tre cases i tre kommuner frontløbere i 2013/14 Metode: Dokumenter, observation, interview\n19 Tre kommuner tre initiativer Holbæk: Omstillingsgruppe. Samskabelse af politiske prioriteringer på børne-unge området. Roskilde: Zebra By. Samskabelse af sammenhængskraft og trivsel i et lokalsamfund. Ikast-Brande: Aktive borgere skaber den gode sagsbehandling Samskabelse på ældreområdet (administration)\n20 Samskabelse i min forståelse Der foregår et samarbejde mellem det offentlige og civilsamfundet/borgere (aktiv medvirken og indflydelse til alle parter) Alle parters ressourcer og bidrag indgår Der opstår synergi. Samskabelsen fører til resultater, som parterne ikke kunne skabe alene. Nye roller og relationer mellem parterne.\n21 Samskabelse kræver en særlig form for ledelse Understøtte de relevante og berørte aktører på tværs af organisationer i at samarbejde om fælles problemløsning Ledelse af netværk og samarbejder, hvor: - Deltagerne er frivillige - De har hver deres magtbase og interesser - De har hver deres forståelse af opgaven - Mål formuleres i fællesskab (Ansell & Gash 2007, 2012)\n22 Når kommuner leder samskabelse: Faldgruber Top-down tilgang spænder ben for samskabelse: Overstyring Samskabelse spændt ud mellem styringslogikker Ledelse gennem diskursive greb: Glasloftet\n23 Overstyring står i vejen Det er vanskeligt at opnå samskabelse top-down Lineær tankegang dominerer: implementere samskabelse Pres for hurtige, synlige resultater Fælles forståelse? Definerende frem for meningsskabende ledelse\n24 Samskabelse i et krydspres Styringsparadigme Trad. Public Administration New Public Management New Public Governance Styringsprincip Hierarki: Marked: Netværk: Kommunens rolle Myndighed Serviceleverandør Arena for samskabelse Kerneargument Styring baseret på love og regler sikrer effektivitet og lighed Effektiv og brugervenlig styring - metoder fra private virksomheder Effektiv og legitim styring ved at inkludere relevante og berørte parter Forvalternes rolle Faglige eksperter, arbejde efter regler Producerer offentlig service Faciliterer samarbejde mellem aktører Borgernes rolle Klient, vælger Passiv Kunde, forbruger Passiv Medproducent af velfærd. Aktiv\n25 Ledelse i et styringskrydspres: Tre måder at håndtere det på Holbæk: Splittet sætte sig mellem to stole Roskilde: Koblende få det til at gå op Ikast-Brande: Selektiv lukke øjnene\n26 Glasloftet en usynlig barriere Hvem er legitime deltagere? Hvad er udfordringen/opgaven? Hvad kan snakkes om? Hvad er målet? Hvem fastlægger det? Hvilken form for viden og ressourcer tæller her?\n27 Den usynlige magt i samskabelse Framing af udfordring/opgave Eksempel: Ikast-Brande: Radikal innovation Etablere et leveringspres Eksempel: Holbæk: Fra facilitator til ekspert Udøve definerende ledelse/vidensmonopol Eksempel: forstyrrelses-framing og bæredygtigheds-framing\n28 Samskabelse: Hvilken rolle spiller kommunikation? Dialog med jeres sidemand/kvinde: Hvordan kan kommunikation bruges til at understøtte samskabelse? Gode eksempler på, at kommunikation har gjort en forskel?\n29 Hvordan lykkes med samskabelse? - gode råd\n30 Samskabelse: Ledelse er afgørende Vellykket samskabelse kræver ledelse, der understøtter samarbejde på tværs og håndterer det styringsmæssige krydspres Faciliterende: Giver borgere/civilsamfund mulighed for at tage en aktiv rolle Meningsskabende: Giver plads til borgere/civilsamfunds forståelser af udfordringer og løsninger Koblende: Formår at forene forskellige parters interesser og ressourcer og navigere i krydspres\n31 Gode råd om samskabelse Før I går i gang: Er sagen egnet til samskabelse? - Er det en opgave, som kalder på samskabelse? - Hvordan giver den mening for andre end kommunen? - Mulighed for konkret samarbejde det fælles tredje?\n32 Gode råd om samskabelse Er de centrale betingelser til stede i kommunen? - Er vi parate til at slippe styringen? Til at lade vores problemforståelse udfordre og til at sætte mål sammen med andre? - Kan ledere og politikere se værdien på en lange bane og ikke kun i form af hurtige og synlige resultater? - Er vi villige til at anerkende andre ressourcer en de økonomiske? - Vil vi investere den tid og arbejdskraft, samskabelse kræver? - Har vi medarbejdere med de kompetencer, der skal til?\n33 Gode råd om samskabelse - Vær forberedt på, at det kan være vanskeligt - og tidskrævende! - Inviter alle relevante og berørte parter ind. Vær nysgerrige på deres problemforståelse og interesser - Vær åbne om kommunens interesse i sagen anerkend de andre parters interesser og ressourcer - Vær opmærksom på den usynlige magt. Arbejd bevidst med re-framing af den fælles opgave - Reflektér! Diskutér dilemmaer og udfordringer i organisationen -og lær af dem\n34 Tak for opmærksomheden! Link til min afhandling: /sites/default/files/cfb_pdf/afhandlingsamlet-final-off.pdf


Gennem århundreder var Løgismose en splittet herregård, hvor søskende og slægter delte ejerskabet.\nBåde Mogens Gøye og barnebarnet Peder Oxe har ejet Løgismose.\nLøgismose blev første gang nævnt i kilder fra 1330, hvor gården var delt mellem Jens Ingjaldsøn Revel, Peder Rytze og Vogn Nielsen.\nGennem de næste ca. 60 år blev Løgismose splittet i mange anparter, der var ejet af medlemmer af adelsslægterne Juel, Sehested og Krummedige. Omkring 1390 begyndte den velhavende Jens Pedersen Panter at samle gården ved at købe de øvrige andelshavere ud. Efter Jens Panters død i 1417 overgik gården til hans enke, Grethe Henriksen, og dennes svigerdatter, Mette Pedersdatter. I den kommende tid blev Løgismose styret af Grethe Henriksen, der måtte ty til pantsætninger og lån for at holde gården kørende. Gården overlevede dog både hende og Mette Pedersdatter, hvis død førte til endnu en opdeling af Løgismose.\nAdelsmanden og rigshofmesteren Mogens Gøye overtog gården, da han i 1490'erne giftede sig med Mette Pedersdatters barnebarn, Mette Brydelsbak, der var et af tidens bedste partier. Løgismose blev ved ægteskabet en del af Mogens Gøyes udstrakte godsimperium, og gården blev styret af fogeder og forvaltere.\nVed Mogens Gøye og Mette Brydelsbaks død blev Løgismose delt blandt deres børn, og i generationer nedarvedes gården til forskellige grene af familien. Fremhæves bør Gøyes barnebarn, Peder Oxe, der blev rigshofmester under Frederik II (1534-1588) og opførte Løgismoses portfløj.\nI begyndelsen af 1600-tallet kom Billeslægten gennem ægteskaber i besiddelse af Løgismose, og især Anders Bille satte sit præg på gården. Anders Bille samlede fæstegodset omkring hovedgårdsjorden, som han udvidede ved at lægge flere gårde såvel som den mindre herregård Højsgård ind under Løgismose. Han købte desuden den nærliggende herregård Flenstofte, som i flere generation fulgte Løgismose, og gården blev under Bille en af tidens mest markante gårde i det fynske herregårdslandskab.\nI sidste halvdel af 1600-tallet blev Løgismose solgt til Slægten Trampe, der ejede gården i over 100 år. Grev Adam Frederik Trampe, der var oberstløjtnant under Den skånske Krig (1675-79) og en velset mand ved hoffet, var den første Trampe på gården.\nGrev Adam Frederik Trampe den Yngre overtog Løgismose efter faderen. Landboreformerne gjorde sit indtog på Løgismose under Trampe den Yngre, der tidligt begyndte at frasælge fæstegårdene. Han ønskede således at skaffe sine bønder ejendomsretten over deres gårde "for at kunne medvirke til Folkemængdens Formerelse og det almennyttige Bedste."\nFra 1800 havde Løgismose ikke længere fæstegods, der var bundet til herregården. Derfor var der ikke længere faste indtægter fra bøndernes afgifter og arbejde, der kunne hjælpe gården igennem de vanskelige år efter statsbankerotten i 1813.\nGennem hele 1800-tallet havde Løgismose skiftende ejere, hvilket ejendommens drift og bygningernes vedligeholdelse led under. I 1915 forandrede tingene sig dog til det bedre på Løgismose, da gården blev købt af Hans Slott Steensen, der var fabrikant fra Vejle.\nSiden 1965 har Løgismose været ejet af Familien Grønlykke, der endnu ejer gården i 2013. Familien har firmaet Løgismose, der producerer og sælger vin, mad og delikatesser. Under firmaet hører blandt andet Løgismose Mejeri.\nLøgimøse i 1946. Fra Danmark på film, Det Danske Filminstitut.\n(1392-1410) Erik Sehested og Hartvig Sehested\n(1460-1470) Jacob Hardenberg, Albrecht Bydelsbak og Grethe Bydelsbak\n(1495-1536) Mogens Gøye\n(1536) Mette Mogensdatter Gøye, gift Oxe\n(1536-1569) Mouris Olufsen Krognos og Johan Oxe\n(1571-1590) Peder Oxe og Mette Rosenkrantz, gift Oxe\n(1590-1593) Inger Oxe og Sidsel Oxe\n(1656-1667) Sophie Rosenkrantz, gift Bille\n(1704-1734) Sophie Amalie Cortsdatter Adeler, gift Trampe\n(1735-1736) Sophie Hedvig Adamsdatter Trampe og Frederikke Louise Adamsdatter Trampe\n(1780-1800) Adam Frederik Trampe\n(1824-1831) R. Smith og F. L. Smith\n(1851) J. Th. Pedersen\n(1915-1923) Enken efter Steensen\n(1953-1965) Simon P. Korshøj, Erik Korshøj og Ejnar Ørnsholt\n(1965) Simon P. Korshøj\n(1996- ) Jeppe A. Grønlykke\nHovedbygningen på Løgismose er i 2012 en trefløjet bygning i to etager. Bygningen har rødt tegltag og er rødkalket.\nEjeren Mogens Gøye opførte i begyndelsen af 1500-tallet et enkeltstående grundmuret hus af munkesten, der senere kom til at udgøre den nordøstlige fløj af hovedbygningen.\nI 1575 blev den nordvestlige fløj opført af Peder Oxe. Fløjen, der i dag udgør anlæggets hovedfløj, rummer den port, der giver adgang til gårdspladsen. Over porten blev opsat en indskriftstavle, der daterer byggeriet og knytter det til Oxes slægt.\nAnders Bille blev en virksom bygherre på Løgismose, og han udvidede i 1630-1640'erne hovedbygningen med en sydøstlig fløj og opførte et spirtårn i hjørnet mellem to fløje. I portfløjen indrettede han et kapel. Fløjen og tårnet blev revet ned og kapellet nedlagt i 1826, men Anders Billes aftryk kan dog endnu findes på Løgismose. Det er således Bille, der gav gården dens svungne gavle, der er så typiske for renæssancens arkitektur.\n1726 blev der bygget en pragtportal af enkegrevinde Sophie Amalie Trampe, der boede på Løgismose efter sin mand grev Adam Frederik Trampes død. Portalen blev opført på portfløjens gårdside og er en sandstensportal bygget i korintisk stil.\nPå to malede dørstykker fra omkring 1750 kan man se Løgismoses daværende udseende. Bygningsbeskrivelsen er aftegnet og forefindes på Nationalmuseets arkiv.\nDen sidste af de tre nuværende fløje blev opført af daværende ejer V.J.N. Sønnichsen i 1883. I den nye sydvestlige fløj blev der oprettet en kirke, og et nyt trappetårn blev opført i hjørnet ved de to ældste bygninger. Tårnet blev bygget med Sophie Amalies pragtportal som indgang.\nOmkring 1920 blev trappetårnet bygget højere og med spir af arkitekt H.C. Amberg. Samtidig blev kirken i sydvestfløjen restaureret af arkitekt J. Ingwersen.\nDer blev omkring samme tid som Anders Billes ombygninger bygget en trefløjet bindingsværksavlsgård til Løgismoses anlæg. Det er uvist men sandsynligt, at avlsgården kan tilskrives Anders Bille.\nEfter brande i 1899 og 1919 blev avlsgården nyopført. Det trelængede anlæg, der åbner sig mod hovedbygningen, ligger nordvest for hovedbygning og voldgrave. Den nordlige længe rummer en port, der giver adgang til hovedbygningen.\nTilkørslen til Løgismose er markeret af en lang allé.\nHovedbygningen er til alle fire sider omgivet af vandgrave.\nI 1700-tallet havde havekunsten en opblomstringstid. Det var også tilfældet på Løgismose, hvor haven var inspireret af fransk stil. Rundt om hovedbygningen på voldstedet var der blomster, og på den anden side af graven var der plantet en urtehave med frugttræer, buske og bøgealleer. Midt i haven var bygget et lysthus. Haven var sandsynligvis anlagt af Adam Frederik Trampes datter komtesse Sophie Hedvig, der også havde større planer for anlægget. En kendt holstensk arkitekt ved navn G.D. Tschiersch udarbejdede omkring 1753 et forslag til Løgismoses haveanlæg, der dog aldrig blev ført ud i livet.\nA. Jensen. Løgismose i det syttende og attende Aarhundrede. 1908.\nA. Thiset. Herregaarden Løgismose, Herregaardens Adresseavis I. 1879. Nr. 6-10, 13, 15.\n[N.V. Dorph]. Løgismose, III. Tid. XLII. Nr. 28. 1901.\nChr. Axel Jensen. Fra Løgismose,. I: Arkiv og Museum. III. 1906.\nHansen, J.J.: Større danke Landbrug.1930.\nKan ses fra gårdsplads. Adgang til kirken i forbindelse med gudstjeneste\nJeppe A. Grønlykke\nAger 136 ha, eng 33 ha, skov 28 ha, mose 5 ha, park/have 6 ha\nOdense - Båg - Hårby\nGården er drevet af ejeren selv. Besætningen består af: 50 køer, 38 kalve, 2 tyre, 12 heste, 4 føl, 25 får. Der sælges ca. 100 svin om året.\n1 forvalter(e), 1 fodermester(e), 1 forkarl, 1 røgter(e), 1 karl(e), 3 pige(r), 10 daglejer(e), 10 daglejer(e) under høsten.\nPro. Chr. Hansen\nBøndergodset er med Flenstoftes.\nDanske Atlas bd 3, s 504. Oplysningerne om bøndergodset stammer fra ChristensenHørsholm