Sådan vil krigen i Ukraine påvirke din privatøkonomi | Fagbladet 3F\nDet er primært på energifronten, at de danske forbrugere vil kunne mærke krigen, mener privatøkonom.\nRusland er en af verdens største eksportører af gas og olie, og særligt de omkring 400.000 danske husstande, som bliver varmet op med naturgas, vil blive påvirket.\nDe fleste danskere så forfærdede til, mens russiske tropper invaderede Ukraine. Flere eksperter havde inden invasionen betvivlet, at Rusland rent faktisk kunne finde på at gå i krig mod sit naboland, men den russiske præsident, Vladimir Putin, ville det anderledes.\nKrigen har allerede sendt hundredtusindvis af ukrainere på flugt, mens Vesten svarer igen med hårde sanktioner mod Rusland. Og i en verden, hvor landene handler på kryds og tværs med hinanden, vil krigen også påvirke den enkelte danskers privatøkonomi.\nRusland er en af verdens største eksportører af gas og olie, og særligt de omkring 400.000 danske husstande, som bliver varmet op med naturgas, vil blive påvirket, vurderer Louise Aggerstrøm Hansen, der er chefanalytiker og privatøkonom i Danske Bank. For priserne kommer til at stige endnu mere, end de allerede har gjort.\n- Det gode er, at foråret nærmer sig. Men der kommer en ny vinter, og lige nu forventer markedet ikke, at priserne kommer til at være lavere til den tid, siger Louise Aggerstrøm Hansen.\nLukker for gassen\nEn af de sanktioner, der drøftes, er et stop for import af russisk gas. Men det kan lige så vel ende med, at det er Vladimir Putin, der vælger at lukke for hanen. Det vil betyde prisstigninger, men også at man skal spare på gassen – både private og virksomheder.\n- Vi kan ende i en situation, hvor man ikke kan varme sit hus tilstrækkeligt op. Det kan også ende med, at nogle af de virksomheder, der i dag bruger mest gas, må stoppe produktionen, hvilket i sidste ende kan gå ud over medarbejderne, siger Louise Aggerstrøm Hansen.\nHun anbefaler, at man som privatkunde gør sig mindre afhængig af gas. Det kan eksempelvis være ved at blive koblet på fjernvarmenettet eller alternativt at få en elektrisk varmepumpe, hvis man har muligheden for det.\nLouise Aggerstrøm Hansen påpeger, at der findes flere puljer, hvor man kan søge tilskud til at blive koblet fra gassen.\n- Selvom det er en stor udgift, så er regnestykket for, om det kan betale sig at skifte gassen ud, blevet bedre, i takt med at priserne er steget, siger hun.\nHer kan du søge tilskud:\n16 kroner for en liter benzin\nKrigen i Ukraine vil også betyde øget inflation – altså at priser på varer stiger. Rusland er i dag verdens største eksportør af hvede, og priserne på korn er allerede steget til det højeste niveau nogensinde.\nAt priserne på råvarer stiger, betyder dog ikke nødvendigvis, at du som forbruger kan mærke det, siger Louise Aggerstrøm Hansen. Hun forventer dog en øget inflation som følge af krigen, men det vil primært være på energiområdet, at forbrugerne kan mærke det.\n- Vi ser ind i benzinpriser på den forkerte side af 15-16 kroner for en liter. Og inflationen på energiområdet kan med tiden også få priserne til at stige på andre varer, siger hun.\nStol på dit pensionsselskab\nDer er ingen udsigt til, at renten på dit boliglån vil tage et højdespring.\n- Faktisk har vi set, at renterne er faldet lidt. Det rykker dog ikke ved den generelle tendens med stigende renter både herhjemme og i Euro-området. Centralbankerne kan ikke leve med så høj inflation, som vi har for tiden, og derfor ser de sig nødsaget til at hæve renterne, siger hun og fortsætter:\n- Forventningen om, at de gør det – snarere end krigen i Ukraine – forklarer, hvorfor renterne er steget kraftigt i 2022. Selvom det er en virkelig forfærdelig situation, forventer jeg ikke umiddelbart, at det får forbrugerne til at ændre vaner herhjemme. Det er i hvert fald ikke det, vi har set ved tidligere krige og kriser, som ikke var økonomiske af natur.\nAndre bekymrer sig måske for deres pensionsopsparing, som ofte vil være investeret i aktier og obligationer. Mange pensionsselskaber sælger i øjeblikket ud af deres russiske aktier. Men også en dansk virksomhed som Carlsberg har taget et ordentlig dyk, fordi firmaet har mange fabrikker i Rusland.\nOmvendt er grønne danske aktier som Ørsted og Vestas steget meget som følge af energikrisen. Og ifølge Louise Aggerstrøm Hansen er det klogeste, man kan gøre lige nu, at slå koldt vand i blodet og sætte sin lid til sit pensionsselskab, der har professionelle til at forvalte éns opsparing.\n- Jeg kan godt forstå, mange er bekymrede for deres aktier for tiden. Men mit bedste råd er ikke at gå i panik og sørge for at have de lange briller på, når man investerer, siger hun.


Af Eskil Meinhardt Hansen. Foto: Peter Sørensen\nÅrets førstehjælper 2017 > Vinder\nLæs hele historien og se video om episoden.\nMere om kampagnen samt historier om de andre nominerede findes her.


Idrættens Analyseinstitut - Nyhed: Hvor langt skal nytænkning gå?\nHvor langt skal nytænkning gå?\nStørstedelen af de offentlige investeringer på idrætsområdet går til faciliteter, men området er ofte en konfliktzone mellem forskellige idrætskulturer og mellem æstetikere og praktikere, viste debatten om idrætsarkitektur på Play the Game-konferencen i Aarhus.\nByggerier og faciliteter til idræt skaber ikke nødvendigvis deltagelsen og aktiviteten i sig selv, men de former i høj grad deltagelsen og aktiviteterne i kraft af de muligheder, de giver de aktive.\nDerfor er det en udfordring, at størstedelen af offentlige idrætsfaciliteter i Danmark tager afsæt i sportens standarder, som særligt adresserer traditionelle idrætter som håndbold, fodbold og badminton.\nOgså når der bygges nyt, har idrættens aktører ofte en traditionel forståelse af idrætten, mens andre aktører som eksempelvis repræsentanter for livstilsidrætter eller blødere bevægelsesformer kan have en anden forståelse af de fysiske rammer og de aktiviteter, der foregår i dem.\nNye faciliteter - nye bevægelsesmønstre?\nIfølge udviklingskonsulent i Lokale og Anlægsfonden, Laura Munch, er forskellige opfattelser af idrætsbyggeri og idræt stadig en udfordring, hvilket hun understregede på Play the Game 2013 i Aarhus, den 28.-31. oktober, hvor et særligt konferencespor om arkitektur og idrætsdeltagelse lagde op til en diskussion af idrætsbyggeri.\n”Traditionelle faciliteter til f.eks. fodbold har ændret sig i begrænset omfang, siden de første standardiserede baner blev etableret for mere end 100 år siden,” sagde Laura Munch, i sit oplæg.\nI Danmark står også over 1.500 idrætshaller med standardmålene 20 x 40 meter, der passer til og primært er tænkt med håndbold og badminton for øje og i mindre grad til den brede palet af idrætsudøvelse i befolkningen. For mens udviklingen af selve faciliteterne generelt ikke har været revolutionerende, er udviklingen i danskernes idrætsvaner bogstaveligt talt løbet derudad.\n”Traditionelle idrætsfaciliteter er særligt vigtige for børn. Men de er ofte mindre attraktive for unge, voksne og ældre, som i stadigt stigende omfang også ønsker at dyrke idræt. De traditionelle faciliteter appellerer desuden ofte mere til mænd og drenge end til kvinder og piger. De offentlige investeringer i faciliteter har derfor en utilsigtet tendens til i praksis at komme en relativt lille andel af de idrætsaktive til gode,” sagde direktør Henrik H. Brandt fra Idan i et oplæg, der blandt andet tog udgangspunkt i norsk og tysk forskning på facilitetsområdet.\nMen forsøg på at tænke nye målgrupper ind i faciliteterne og på at udvikle træningsformer og spilleformer inden for de enkelte idrætter sker ikke uden inerti. Mødet mellem forskellige idrætskulturer kommer ofte konkret til udtryk i arbejdet med at etablere nye faciliteter eller med at renovere og gentænke eksisterende faciliteter. Det gælder i forsøget på at skabe rum til både eksisterende og nye brugergrupper, og ikke mindst i forhold til i nogle tilfælde at give folk det, de ikke vidste, de ville have.\n”Det, vi gør med traditionelle faciliteter, er at gøre dem brugbare for en bredere gruppe af aktive uden at skade foreningsmedlemmerne. Når man taler om den ’skjulte skat’ i form af underudnyttede faciliteter, er det et område, hvor vi kan gøre noget. Vi kan lægge et lag mere på, som kan gøre faciliteten attraktiv for en bredere brugergruppe. Det være sig på organiseret eller selvorganiseret basis,” sagde Laura Munch.\nKonflikten mellem forskellige bevægelses- og idrætskulturer i idrætsbyggerier er dog ikke den eneste konflikt på facilitetsområdet. For nytænkende idrætsbyggeri handler også ofte om at få praktikere og æstetikere til at mødes om et fælles projekt.\nOgså her bød Play the Game 2013 på kontraster mellem forskellige verdener. Hvor aktiviteten er omdrejningspunktet for idrætsaktører og motivationen for at igangsætte nye idrætsbyggerier, kan virkeligheden være anderledes for de kreative arkitekter, som udformer byggerierne.\nÆstetikerne udfordrer ofte praktikerne i idrættens verden i forståelsen af, hvordan idrætsfaciliteter kan se ud og fungere. Blandt de kendte eksempler på opgør med traditionerne er Vandkulturhuset i DGI-byen i København, som sagde farvel til det rektangulære svømmebassin og erstattede det med et ovalt bassin.\nMen spørgsmålet er, hvor langt eksempelvis kreativiteten fra arkitekterne bag byggerierne kan og skal presse idrættens praksis. Også dette spørgsmål blev debatteret på Play the Game:\n”Som arkitekt elsker jeg at designe. Min sport er at designe. Jeg elsker at lave sjove ting og skabe nye ideer til rum og rammer. Og hvis jeg skal være helt ærlig, så er jeg lidt ligeglad med, om de bliver brugt eller ej. De skal se pæne ud. Det handler om coolness,” lød det provokerende fra den tyske arkitekt og formand for sport og fritidsudvalget under Union Internationale des Architectes (UIA), Jörg Joppien.\nSelvom Jörg Joppien ikke er repræsentativ for alle arkitekter, der beskæftiger sig med idrætsbyggeri, tegner han den skarpe kontrast op mellem ønsker om arkitektur som et æstetisk værk og som en praktisk funktion. Samtidig er det også et glimrende eksempel på risikoen for, at æstetiske hensyn kan presses for vidt i bestræbelserne på at lave kunstnerisk byggeri.\nRisikoen kendes til fulde i forhold til eliteidrættens store arena- og stadionbyggerier, men man kan også glemme praksis og stå med ’breddeidrættens svar på en hvid elefant’: En utilstrækkelig udnyttet facilitet, som ikke har nået sit fulde potentiale, fordi funktionaliteten ikke er passende, eller fordi indholdet i rammerne ikke er tænkt ind fra start.\n”Vi ser mange flotte, uudnyttede faciliteter, fordi faciliteterne ikke har en ordentlig organisering. En god facilitet garanterer ikke deltagelse. Der er stadig behov for en god organisering. Folk der er entusiastiske og ved, hvordan de skal motivere for at gøre tingene til en succes. Hvis man kun investerer i selve faciliteten, kan det være en investering, som ikke giver noget,” sagde seniorforsker Remco Hoekman, der leder et stort facilitetsforskningsprogram ved det hollandske Mulier Instituut.\nHoldningen om menneskers betydning fik opbakning af Laura Munch, som fremhævede entusiastiske menneskers betydning i processen omkring udvikling af et nyt byggeri – i forhold til at skabe en ny facilitet og særligt, når der i processen skal tænkes nyt i forhold til de konkrete behov fra eksisterende brugere og behov fra eventuelle nye grupper. Samarbejdet mellem aktørerne – de kreative skabere såvel som brugerne – kræver en arbejdsindsats.\nLæs mere om idrætsarkitektur\nHør oplæg og hent præsentationer fra Play the Game 2013\nKeywords: idrætsfaciliteter, foreningsliv, dansk idrætspolitik, breddeidræt, arrangementer


Johanne Schmidt-Nielsen: Johanne Schmidt-Nielsen: Asylsystemet er i stykker, ja, men Socialdemokratiet fikser det ikke | Information\nDet står centralt i socialdemokraternes nye flygtningeudspil, at der skal oprettes dansk finansierede, men FN-administrerede flygtningelejr(e) i lande på den anden side af Middelhavet til at huse asylansøgere, der kommer til Danmark. Men det er ikke FN, der styrer landene på den anden side af Middelhavet. Og f.eks. Libanon har rigeligt med flygtninge i forvejen.\nPartiets identifikation af de globale systemfejl, som grundlæggende er udtryk for en verden fuld af konflikter og ulighed, er ikke ny, men ikke desto mindre helt rigtig. Alle, der har beskæftiget sig bare en smule med flygtningesituationen, og som bekymrer sig for andre menneskers ve og vel, må være enige i behovet for forandring og handling.\nSocialdemokraterne foreslår, at asylansøgere, som kommer til Danmark, skal fragtes til et modtagecenter i et ukendt land i Nordafrika eller Mellemøsten. Her skal asylsagen behandles. Har du krav på beskyttelse, skal du i en FN-drevet lejr et eller andet sted i verden. Har du ikke krav på beskyttelse, sendes du hjem. Centrets område er under dansk jurisdiktion.\nDen model rejser i hvert fald fire spørgsmål.\nFor det første: Hvilket land kan huse et dansk center?\nFor det andet: FN råder ikke over land. Og i de lande, hvor FN er involveret i driften af flygtningelejre, sker det i samarbejde med de nationale myndigheder. FN skal med andre ord overtale et land til at modtage de danske flygtninge. Hvilket? De berømte nærområder har som bekendt rigeligt at se til.\nFor det tredje: Hvordan får vi de afviste asylansøgere sendt hjem fra modtagecentret? Mange lande nægter at tage imod egne borgere. Hvorfor skulle det ændre sig? Det fiktive land, som huser modtagecentret, risikerer at brænde inde med tusindvis af afviste asylansøgere.\nOg for det fjerde: Hvis centret er under dansk jurisdiktion, må det være dansk lov, der gælder. Det vil blive ekstremt attraktivt at komme ind på centrets grund. Man må derfor forudse et voldsomt pres på det hegn, der nødvendigvis skal omgive dette lille stykke Danmark.\nS-modellen minder på mange måder om den australske. Australien har betalt østaterne Nauru og Papua Ny Guinea for at huse bådflygtninge, som kommer ind i australsk farvand. Modellen er dyr, menneskerettighederne krænkes systematisk, og det er ikke lykkedes at genbosætte flygtningene. Bestemt ikke et eksempel, der er værd at kopiere.\nEr S-modellen realistisk? Man skal aldrig sige aldrig. Men jeg er enig med både professor Thomas Gammeltoft-Hansen og generalsekretær Christian Friis Bach fra Dansk Flygtningehjælp i, at det ikke er sandsynligt. Derfor er det også værd at bide mærke i en lidt underbelyst pointe fra udspillet: Partiet vil lægge et årligt loft over antallet af ikkevestlige udlændinge, der bosætter sig i Danmark.\nIndtil modtagecentret er etableret, skal Folketinget gennemføre tiltag, der kan »begrænse tilstrømningen til Danmark«. Eller sagt lige ud, flygtninge skal skræmmes væk fra den danske grænse.\nGodt nok gentager Mette Frederiksen (S) igen og igen, at formålet er at hindre druknedød på Middelhavet. Men selv hvis det lykkes at etablere et dansk center uden for Europa, vil det jo ikke føre til, at færre sætter sig i gummibådene. Det vil blot betyde, at flere styrer uden om Danmark og sætter kursen mod andre EU-lande. Er det retfærdigt? Nej. Ønsker vi retfærdighed, skal vi i stedet satse på fælles løsninger. Både i Europa og i verden.\nChristian Friis Bach har en anden central pointe. Ikke alle lande kan gøre som Danmark. Hvis Jordan, Libanon og Kenya for eksempel lader sig inspirere og siger nej til at give beskyttelse på deres jord, vil millioner af flygtninge blive sendt ud i verden.\nDer findes ingen snuptagsløsninger, og der findes ikke ét svar. Der findes mange svar, og der er tale om lange, seje træk. Målet må være at skabe sikkerhed og stabilitet i nærområderne, hvor mere end 90 procent af verdens fordrevne opholder sig. Og legale veje til genbosætning. Det er en stor opgave, som kræver, at verden arbejder sammen. Det er ekstremt begrænset, hvad et lille land som Danmark kan gøre helt alene. Ud over at gå foran med et godt eksempel.\nEt afgørende redskab er FN’s kvoteflygtningesystem, som er en vej til at sikre, at de, der har størst behov for beskyttelse, også får den. Uanset køn, alder eller økonomisk formåen.\nKvoteflygtninge får hjælp uden at betale menneskesmuglere, og de hårdt belastede nærområder aflastes, hvis særligt udsatte grupper kan løftes ud, så ressourcer frigives til at hjælpe de mange hundrede tusinder af andre, som beskyttes lokalt.\nVil vi mindske asylsystemets uretfærdigheder, skal vi gå foran og skrue op for antallet af kvoteflygtninge. I 2016 afholdt FN topmøde med netop det formål. Det skete få uger efter, at Danmark som det eneste af verdens lande, der allerede tager kvoteflygtninge, havde bekendtgjort et kvoteflygtningestop – med socialdemokratisk opbakning. Ved næste topmøde bør Danmark agere stik modsat.\nSkal nærområderne stabiliseres, kræver det massive investeringer. Socialdemokraterne vil øge bistanden til nærområderne, men finde pengene inden for det nuværende udviklingsbudget. Ikke engang højrefløjens nedskæringer på bistanden fjernes. Målet om at komme op på én procent af BNP er tilsyneladende forsvundet. Kom nu!\nFølger vi Socialdemokratiets plan, risikerer vi, at lande, som i dag får støtte, begynder at producere flygtninge eller migranter, fordi den langsigtede bistand stoppes. Skal nærområderne for alvor løftes, herunder hjælpes med at opbygge infrastruktur som skoler og sundhedssystemer, hvilket FN’s udviklingsorganisation UNDP har råbt op om i årevis, kræver det flere penge. Status quo er ikke godt nok.\nEU-budgettet er en vigtig brik i den sammenhæng. Jeg er enig med socialdemokraterne i, at den skævvridende landbrugsstøtte bør skæres. I stedet må EU prioritere humanitær indsats i blandt andet Afrika. Både i 2017 og 2018 har EU gjort det modsatte. Danmark kan gøre sin støtte til budgettet afhængig af, at EU handler i forhold til flygtningekrisen.\nOgså i fordelingen af flygtninge i Europa har EU en rolle at spille. Som systemet er nu, står lande ved EU’s ydre grænselande som Italien og Grækenland med et ubærligt ansvar, fordi det er dér, flygtningene første gang sætter fødderne på europæisk jord. Der må en anden ansvarsfordeling mellem EU-landene til.\nEr det en helt skæv tanke at overføre flygtninge, som er kommet til Europa, til transitlande og hjælpe dem der? Ikke nødvendigvis. Men det er en langsigtet vision. Vi er nødt til at komme markant længere i arbejdet med at skabe sikkerhed i nærområderne og udbygge de legale veje til genbosætning.\nNår den mission er lykkedes, kan vi diskutere at placere hjælpen i transitlande uden for Europa. Men i så fald vil en model, som den, Thomas Gammeltoft-Hansen skitserer i sin bog Hvordan løser vi flygtningekrisen?, være langt mere både retfærdig og realistisk.\nI den model indgår EU aftaler med de væsentligste nærområdelande om at hjælpe med at opbygge deres egne asylsystemer og at skabe ordentlig uddannelse og gode jobmuligheder for flygtninge. Og om at højne den generelle menneskerettighedsstandard i landene. Asylansøgere, der kommer til Europa, bliver dermed sendt til ordentlige forhold i lande, de har passeret undervejs, mod at de europæiske lande tager et tilsvarende antal kvoteflygtninge.\nAt skabe reelle muligheder i nærområder er både den mest realistiske måde at få folk til at holde sig fra de livsfarlige flugtruter over Middelhavet og kommer samtidig nogle af asylsystemets værste uretfærdigheder til livs. Det tager tid. Men vi kan jo gå i gang nu.\nJohanne Schmidt-Nielsen er flygtningeordfører for Enhedslisten.\nudlændingepolitikkvoteflygtningeflygtninge og asyl\n13. februar, 2018 - 08:17\nFlygtningeproblemet er mere en del af de folkevandringer, der har været de sidste par hundrede år. Vandring fra land til by. Udvandring fra Europa og tvangsudvandring fra Afrika. Det er konsekvensen af disse vandringer, der gør vi står i begyndelsen af verdens største folkevandring. Om vi i Danmark isoleret gør det ene eller det andet er som at vinterfodre havens fugle. Det er kun for at glæde os selv.\nFolkevandringer skal behandles og forsøgt styres på internationalt plan, hvis det skal gavne.\nFor problemet vil kun vokse i fremtiden.\nLandområder med "middelhavs klima", tørrer ud verden rundt med mangel på drikkevand og begyndende ørkendannelse. De tempereret områder, som vi tilhører, begynder at forsumpe med stigende vandstand, der samtidig oversvømmer de nuværende kystlinjer.\nMange af os bliver også "klimaflygrninge" i løbet af de næste hundrede år. Vi bliver en de del af folkevandringen.\nPia Qu, Søren F. Nissen, Per Torbensen, Mads Berg, Kim Folke Knudsen, Karsten Lundsby, Flemming Berger, Bjarne Bisgaard Jensen, Palle Yndal-Olsen, Torben Skov, HC Grau Nielsen, Jakob Trägårdh, Torben K L Jensen, Niels Duus Nielsen og Eva Schwanenflügel anbefalede denne kommentar\n13. februar, 2018 - 11:40\nVi kunne også lade være med at medvirke til krige i de områder (dvs. sige fra over for USA primært) og lukrere på disse krige med handelsaftaler, der systematisk udbytter disse lande, som ville være meget bedre i stand til at løse egne problemer uden vores (Vestens) indblanding. Moderne kolonialisme, hvor en overmagt tiltvinger sig mindre magters ressourcer, smadrer landes industrielle kapacitet, gældsætter befolkninger uden direkte besættelse er en skændsel. Det burde høre fortiden til.\nAlvin Jensen, Pia Qu, Søren F. Nissen, Mads Berg, lenze middelberg, Trond Meiring, Jan August, Bo Stefan Nielsen, Bjarne Bisgaard Jensen, Gert Romme, Palle Yndal-Olsen, Torben Skov, P.G. Olsen, Niels Duus Nielsen og Torben K L Jensen anbefalede denne kommentar\nDet er en kold tid som vi lever i! Vi befinder os desværre i en tid hvor vores fædreland hele tiden gør sig bemærket i verden ved at sætte spørgsmåltegn ved den internationale orden ud fra meget højreorienterede handlinger og synspunkter.\nVi melder os til enhver krig USA vil have os med i. Vi sætter spørgsmålstegn ved diverse konventioner,som, som giver mennesker der har det svært, rettigheder. Og nu der her : vi finder på begreber som lejre i "nærområderne" osv.\nEr det ikke vores opgave som borgere i Danmark at befri verden fra den slag handlinger og synspunkter, som kommer fra vores regeringer og regerings-uduelige partier. Det er snart tid til en lille revolution i Danmark.\nSøren F. Nissen, Niels Duus Nielsen, Karsten Lundsby og Gert Romme anbefalede denne kommentar\n13. februar, 2018 - 16:19\nTak til Johanne for et sagligt indlæg i debatten. Det er dejligt, at der stadig findes politikere, som tager et emne som dette alvorligt i stedet for at bruge det til at føre valgkamp. Lad mig blot tilføje, at jeg også finder det en anelse bemærkelsesværdigt, at den påtænkte "kvote", der ikke må overskrides, også opfatter danske statsborgeres ægtefæller og stedbørn fra lande som Argentina, Rusland eller Filippinerne, men ikke fra USA og Canada.\nJeg har en smule svært ved at se, hvordan det giver mening at blande egne statsborgeres ret til familieliv sammen med flygtningespørgsmålet. Og også hvorledes det giver mening at skelne mellem en dansk kvinde, der har giftet sig med en mand fra USA eller en fra Argentina. Det har Johanne tidligere formuleret nogen ret skarpe spørgsmål om til Lars Løkke, dengang i 2011, hvor det var Venstre, der havde den samme ide.\nAlvin Jensen, Pia Qu, Søren F. Nissen, Olaf Tehrani, Bjarne Bisgaard Jensen, Niels Duus Nielsen, Jakob Trägårdh og Ebbe Overbye anbefalede denne kommentar\n13. februar, 2018 - 16:55\n"Asylansøgere, der kommer til Europa, bliver dermed sendt til ordentlige forhold i lande, de har passeret undervejs, mod at de europæiske lande tager et tilsvarende antal kvoteflygtninge"\nTrylle trylle væk. Trylle trylle tilbage igen.\n13. februar, 2018 - 17:28\nPrisværdigt at Johanne er enig i, at det nuværende system er brudt sammen, især under presset fra migranter. Se blot på Italien (jeg gruer for det kommende valg) og Grækenland. Det nytter ikke at råbe efter den stadig stigende del af europæere, der er bekymret over den stigende indvandring. Der skal nye løsninger til, og det haster.\nGodt at Enhedslisten går ind i den diskussion.\nSvend Elming og Karsten Lundsby anbefalede denne kommentar\n13. februar, 2018 - 20:46\nJohanne Schmidt Nielsens favorit-vision: 5 millioner ikke-vestlige "danskere" i 2060!\nTom Jensen skrev forleden dag:\n"I 1980 var der cirka 50.000 ikke-vestlige indvandrere og efterkommere med opholdstilladelse i Danmark. Nu er vi på vej til at runde 500.000. Det er en tidobling på knap 40 år, og det er indlysende en udvikling, som ikke kan fortsætte, hvis det danske samfund skal hænge fornuftigt sammen."\n"Det er ekstremt begrænset, hvad et lille land som Danmark kan gøre helt alene. Ud over at gå foran med et godt eksempel." skriver Johanne, men det må vel i EL-optik være et ønske-scenarie, og strålende eksempel til efterfølgelse, at man i Danmark, i løbet af kun 80 år, formår at udskifte de indfødte, med langt mere eksotiske og interessante borgere!\nWir schaffen das!! Inshallah!\n13. februar, 2018 - 21:35\nJens Bruun. Hudfarve er lige så uinteressant som øjn-\nog håffarve eller næsens form. Hvis du frygter en "bruning" har du grund til at være nervøs, men hvis du frygter en "bruning" vil ødelægge vores kultur og vores værdier, er din frygt grundløs.\nDen folkevandring, som Tom Jensen gruer for, vil efter al sandsynlighed komme og dele af den hellige hvide danske befolkning vil blive en del af den. Og ja, det er tvivlsomt, om samfundet kan hænge sammen.\nHeldigvis har vi mennesker en god evne til at udelukke rædsler fra vores liv, hvis de ikke umiddelbart angår os.\nKunne vi sætte os ind i andre menneskers tragedie, ville de mennesker, der, mens jeg skriver dette, rædselsslagen kæmper for deres liv i Middelhavet, frarøve os vores nattesøvn. Heldigvis betyder de ikke noget for os, så hvis deres lig vil lade være med at drive op på vore feriestrande, er de kun et akademisk problem.\nProblemet med at lade folk komme ind i Danmark er for mig, at det ikke løser nuværende problemer og ikke afhjælper kommende problemer klimaforandringerne medfører.\nVi kan ikke løse problemet, men vi kan og skal afhjælpe det. Og det er simpelt, det er blot en total omlægning af vores liv.\nAlvin Jensen, Flemming Berger, Mads Berg og Niels Duus Nielsen anbefalede denne kommentar\n13. februar, 2018 - 22:54\nDet tog 30 år for socialdemokraterne at løfte blikket. Nu har enhedslisten to muligheder:\n1. Bevar fanen højt. Andre tager hånd om problemerne, og der er stemmer nok tilbage til et parti, der står alene med den polerede glorie.\n2. Hop ned fra træet. Begræns dansk asyl til folketingskontrolleret kvotetal og vær med til at gøre en forskel for flygtningene i lejrene i nærområdet ved at skabe en dansk udrykningsstyrke med uddannelse og beskæftigelse i værktøjskassen som forberedelse til en efterfølgende genopbygning i hjemlandene. Vi skal samarbejde med FN, som i dag knapt har ressourcer til de primære behov. Den vestlige verden har store midler at bidrage med, hvis de kan bevare magten over indvandringens størrelse. En stor del af opgaven vil være at rejse disse midler. Vi behøver ikke etablere lejrene. De er der allerede, men de kræver udbygning med intelligent organisation af primær og sekundær hjælp efter behovspyramiden, så flygtningene har nogle kapaciteter at vende hjem med efter krigen.\n14. februar, 2018 - 05:43\nLeo Nygaard og Peder Bahne. Gid verden var lige så begrænset som jeres politik.\nAlvin Jensen og Mads Berg anbefalede denne kommentar\n14. februar, 2018 - 07:00\nJohanne skriver: "Vi er nødt til at komme markant længere i arbejdet med at skabe sikkerhed i nærområderne og udbygge de legale veje til genbosætning."\nVI skal skabe sikkerhed i nærområderne??\nHvem er "vi" i denne sammenhæng?\nEr det FN, hvor lande med - i Johannes sædvanlige optik - tvivlsomme regimer, nedlægger veto mod alt som ikke understøtter deres snævre (økonomiske!) interesser??\nEr det EU, som i dén grad også styres af storkapitalen??\nI Enhedslisten, som i mange andre "humanistisk" indstillede bevægelser, lider man stadig af en underlig kulturimperialistisk indstilling til "de ædle vilde", som viljeløse mennesker uden de universelt rigtige egenskaber som de Rigtige Mennesker fra Vesten pr definition er udstyret med, og man mener sig derfor kaldet til at indrette deres lande efter "vores" målestok.\nDet har været prøvet igennem de sidste mange hundrede år; erfaringerne med, at "de ædle vilde" har takket nej til vestlig imperialisme, er desværre bare ikke trængt igennem hos de venlige, vestlige humanister, som buldrer videre med deres missionerende hattedame-idéer, om at ikke-vestlige naturligvis ønsker samfund som vores, men at de bare ikke selv har forstået det endnu.\nDet er manglende respekt for selve mangfoldighedsidéen, ikke at ville lade alle folkeslag indrette deres samfund som de ønsker, og bliver istedet en stræben efter Det Uniforme Menneske.\nOg netop dén idé - som lande som Nord Korea har perfektioneret - kan der måske finde fælles fodslag for i FN og EU!\nDe almindelige borgere i Afrika, har bare indtil videre sagt: NEJ TAK!\n14. februar, 2018 - 08:22\nJens Bruun: "Det har været prøvet igennem de sidste mange hundrede år; erfaringerne med, at "de ædle vilde" har takket nej til vestlig imperialisme, er desværre bare ikke trængt igennem hos de venlige, vestlige humanister, som buldrer videre med deres missionerende hattedame-idéer, om at ikke-vestlige naturligvis ønsker samfund som vores, men at de bare ikke selv har forstået det endnu."\nDer er faktisk for en gangs skyld noget, vi to er enige om. Jeg kan bare ikke se, hvad det har at gøre med Johannes argument.\nDet "vi" som skal skabe sikkerhed, er os alle sammen, Peter Frost. De steder , hvor der allerede er krig, er der ikke så skide meget at gøre for os vesterlændinge, andet end med diplomatiske midler at forsøge at få parterne ud af hinandens struber, og så tage imod vores part af de flygtninge, der ikke har nogen steder at gå hen.\nAlle de steder, hvor der endnu ikke er krig, kan vi passende støtte den lokale udvikling, så folk bliver hjemme i stedet for at flygte. Det vil koste kassen, men i længden vil det nok være billigere end at bygge et Festung Europa, som alligevel vil blive løbet overende. Når bølgen bliver stor nok, vil selv det bedste dige bryde sammen.\nAlvin Jensen, Søren F. Nissen, Flemming Berger, Mads Berg og Trond Meiring anbefalede denne kommentar\ngad vide hvad der ville ske hvis man droppede enhver u-landsbistand. den har jo ikke haft nogen særlig virkning over de seneste årtier. Så kunne man tage en pause og gennemtænke støtten, og måske finde en bedre måde at bistå ulande.\n14. februar, 2018 - 10:59\nKan man ikke opretholde støtten, mens man tænker, Peter Frost?\nAlvin Jensen og Peter Knap anbefalede denne kommentar\n14. februar, 2018 - 12:34\nJo det kunne man. Men jeg synes det vil være smartere at standse udbetalingerne indtil man ved hvor det gavner bedst. Det er vigtigt at pointere at nødhjælp såsom mad til sultene mennesker naturligvis ikke skal standses. Jeg har desværre til gode at se signifikante resultater af de investeringer man har bidraget til over år.\nJeg erindrer især en sjov ting der for en del år siden blev udnævnt som en revolution til at sikre rent drikkevand. Det var en plastikbeholder der vha. sollys kunne neutralisere vandet i beholderen for farlige bakterier, og gøre vandet drikkeligt. Det latterlige i det her var/ er at man jo lige så godt kunne koge vandet over den ild de alligevel brugte til at tilberede maden over.\nKan ikke huske om projektet blev til noget, men pengene blev investeret i dette tåbelige projekt.\nJeg har nok en noget Lomborgsk tilgang til tingene. Den bedste måde at komme fattigdom til livs er at støtte op om uddannelse i stor stil - sørge for at folk gennem viden lærer færdigheder de kan bruge, herunder også øge kendskabet til at du ikke skal hælde kviksølv i samme sø du henter drikkevand fra, og at et sunds samfund bygger på uddannelse. Så undgår man ad år sikkert også at der er nogen som har lyst til at hugge hinanden ned med macheter.\nRwanda, til trods for mange fejl, har jo vist sig at være i fremgang på mange plan. De er ikke helt i mål, men ovenpå folkemordet kom der megen fokus på landet. Pt. fremstår Rwanda på mange punkter som et land der bevæger sig i den helt rigtige retning.\n14. februar, 2018 - 13:07\nMan skal da have lov til at mene, hvad man vil. Også om ulandsbistand. Det er også tilladt at skrive:\n”enhver u-landsbistand. den har jo ikke haft nogen særlig virkning over de seneste årtier”.\nMen det ville jo være en smule mere interessant, hvis påstanden blev fulgt op med et par argumenter og gerne nogle henvisninger til relevante undersøgelser. Hvordan ved Peter Frost egentlig, at ”den har jo ikke haft nogen særlig virkning over de seneste årtier”?\nDer findes jo faktisk seriøse undersøgelser af sådanne spørgsmål. Et grundigt og veldokumenteret nyligt studie forfattet af tre professorer fra Københavns Universitet sammenfattes på følgende vis:\n“We comprehensively analyse the long-run effect of foreign aid (ODA) on key macroeconomic variables in 36 sub-Saharan African countries from the mid-1960s to 2007, using a well-specified cointegrated VAR model as statistical benchmark. Results provide broad support for a positive long-run impact of ODA flows on the macroeconomy. In contrast, we find little evidence supporting the thesis that aid has been harmful.”\nKatarina Juselius m.fl., The Long-Run Impact of Foreign Aid in 36 African Countries: Insights from Multivariate Time Series Analysis, Oxford Bulletin of Economics and Statistics , April 2014, Volume 76, Issue 2.\n14. februar, 2018 - 13:23\nHenrik Plaschke, har du tænkt at der er en hel industri der er bygget op omkring ulandsbistand og at de for alt i verden vil holde gang i hjulene?\nJeg er i og for sig ikke imod ulandsbistand, men jeg mener at den kan anvendes langt bedre end det vi har gjort de seneste generationer.\nUlandsbistandens fornemmeste formål må jo være at sikre at befolkningerne i de pågældende lande har en tålelig tilværelse, hvor blandt andet uddannelse, mad og personlig frihed er iblandt grundpillerne.\nJeg vil til enhver tid påstå at for hver solstråle historie der kan findes, der vil du kunne finde tre historier om tåbelige projekter som intet gavner.\nEt eksempel kan jo være den her historie, som skriger til himlen med dårlige beslutninger.\nhvis du læser den igennem så vil du se at udover problematikken på politisk og diplomatisk plan, så er Malawi et land som ikke er ubekendt med tørke. I stedet for høns skulle man måske have igangsat brøndboringer eller på anden vis forbedre sikkerheden for vand de steder hvor man dyrker afgrøder. I stedet ender man med høns som til sidst dør.\nDanmark har støtte Malawi økonomisk i adskillige år og man må da forvente at der er en vis viden omkring landet og dets forhold.\nJeg mener også at noget af det vigtigste vi kan bidrage med er uddannelse for befolkningerne. Gennem viden opstår blandt andet udvikling og idéer.\nAndre steder har man igangsat projekter som, når man forlader dem, bliver rippet for ting af værdi. slutresultatet er at man skal starte forfra eller helt droppe et givent projekt.\nUddannelse og infrastruktur er absolut noget af det vigtigste vi kan bidrage med, men det ser flottere ud når vi køber en afrikansk ged i julegave.\n14. februar, 2018 - 13:39\nJeg påpegede ovenfor, at dette ville være interessant ”hvis påstanden blev fulgt op med et par argumenter og gerne nogle henvisninger til relevante undersøgelser.”\nJeg konstaterer nu, at det bliver påstanden ikke. Der er hverken argumenter eller henvisninger, men blot lidt bodegasnak.\n14. februar, 2018 - 13:47\nHenrik Plaschke, du har tydeligvis ikke evnet selv at google. men eksemplerne er mangfoldige, og det ved du godt inderst inde. sandheden gør nogen gange ondt.\n14. februar, 2018 - 14:14\nHvem som helst kan jo finde en eller anden tilfældig avistekst på google, der fortæller det, man gerne vil have den til at fortælle.\nDen artikel, jeg henviser til, stammer fra et internationalt anerkendt forskningstidsskrift og er fagfællebedømt. Den er nok en smule mere pålidelig end de avisartikler og debatindlæg, Peter Frosts googlesøgninger fører til.\n14. februar, 2018 - 15:21\nHenrik Plaschke, jeg ser at det er nogenlunde formålsløst at diskutere det her med dig. Men jeg kan ikke se hvordan i alverden du kan ignorere svindlen med midler som netop fremgår tydeligt af de få links jeg har givet dig - der findes mange flere af disse rapporter som er tilgængelige for alle.. Dit eget link, som skal bevise det modsatte, konkluderer også at der kun er tale om få parametre man har bearbejdet på et teoretisk niveau. At skabe enorm vækst i en underudviklet økonomi er forholdsvis taknemmeligt i forhold til at skabe vækst i en højt udviklet økonomi. Til eksempel kan du tage de årlige vækstrater i afrika og sammenligne dem med de årlige vækstrater i EU.\nIn sum, the aim of this paper was to learn more about how aid impacts on macroeconomic variables in SSA. We have found what we see as surprisingly strong evidence in favour of the thesis that aid works. Nevertheless, we stress in conclusion that the evidence is not perfect. There are some cases where aid does not seem to have worked given the nature of the evidence in hand at present. We suggest that they merit careful deeper analysis. Moreover, we were able to include only four macrovariables to represent the macroeconomy. This means that further work is needed to capture more convincingly the deeper country context Riddell (2007) refers to. In other words, further disaggregation would clearly be desirable to tease out more detailed stories as already Papanek (1972) pointed out.\nMin pointe er at ulandsbistand skal anvendes bedre, og her er uddannelse og infrastruktur ekstremt vigtige. Jeg bragte eksemplet fra Malawi for at understrege at der er misforhold i hvad man investerer i og hvad der reelt set ville være smartest at gøre.\n14. februar, 2018 - 15:58\nDet handler ikke om at ignorere svindel osv. Naturligvis eksisterer der svindel med ulandsbistanden – det er der næppe nogen, der betvivler.\nHvad jeg derimod har fremhævet, er, at det mønster der fremgår af en større undersøgelse af bistand, er, at denne faktisk generelt set virker. Det er resultatet af en undersøgelse af bistandens virkninger i 36 afrikanske lande. Og i modsætning til, hvad du skriver, er det ikke en teoretisk analyse, men derimod en statistisk analyse, der forsøger at måle virkningen af bistanden på en række vigtige variable.\nDu påstod så nogenlunde det modsatte ovenfor. Og det har du stadigvæk ikke leveret et eneste argument for.\nNu siger du så i stedet, at din ”pointe er at ulandsbistand skal anvendes bedre”. Det vil jeg på ingen måde bestride, men det er en anden diskussion. Der dog heller ikke vil tage skade af en smule faktuel viden fremfor diverse røverhistorier. Men kan altså ikke drage generelle konklusioner af enkeltstående tilfælde – uanset hvor interessante disse så ellers måtte være.\nJeg tror ikke folk flygter pga hverken for lidt eller for meget ulandshjælp.\n14. februar, 2018 - 17:11\nDemografien og kun den styrer folkevandringen. Vi har ingen ansvar for familier, der ikke kan forsørge en børneflok. At mange finder det attraktivt at drage til Europa, og blive forsørget at de lokale hænger økonomisk ikke sammen, da tilflytterne kun bidrager med negative tal på bundlinjen. At Johanne mener det er noget vi har pligt til, er noget vrøvl. Vi har pligt til at sørge for Danmark hænger sammen, og ikke går i opløsning ved næste økonomiske nedtur!\n15. februar, 2018 - 07:26\nHenrik Plaschke, jeg har da givet eksempler på at ulandsbistand ødsles væk. Svindel er for mig en del af det.. Dernæst etableres der projekter, som eks. vis det med hønsene, i områder hvor forudsætningerne understøtter noget helt andet, eller til eksempel kræver at man skaber adgang til vanding og drikkevand.\nDer er industrier som udelukkende lever fordi der er store penge i ulandsbistand.\n15. februar, 2018 - 07:31\nKim Houmøller: "At mange finder det attraktivt at drage til Europa, og blive forsørget af de lokale..."\nEr du sikker på, at det er det, de gør? Selv tror jeg, at de kommer for at få arbejde, hvad de ikke kan få i deres hjemlande. Det attraktive ved Europa er, at der her er en lille chance for at få et ordentligt liv, hvis man arbejder, hvorimod der intet arbejde er at få i hjemlandene. Grunden til, at de bliver forsørget af de lokale, er jo, at de lokale arbejdsgivere ikke tilbyder dem arbejde.\n"I 2015 var beskæftigelsesfrekvensen blandt indvandrere med ikke-vestlig baggrund på 53 pct. for mænd og 45 pct. for kvinder, hvor det tilsvarende tal for indvandrere med vestlig baggrund er henholdsvis 69 pct. for mænd og 58 pct. for kvinder. Til sammenligning er tallet 77 pct. for mænd og 73 pct. for kvinder med dansk oprindelse."\n"Flygtninge kan have sværere ved at få arbejde end andre borgere, og færre flygtninge vurderes jobparate og står til rådighed for arbejdsmarkedet. Det skyldes blandt andet, at deres faglige kvalifikationer ikke altid er efterspurgte, de har fysiske og psykiske følger af flugten, og de mangler netværk. Flygtninge ’taber’ ofte flere år i forbindelse med forfølgelse og flugt. [...] Omkring hver tredje flygtning er mere eller mindre traumatiseret på grund af oplevelser i hjemlandet, tabet af pårørende eller længere tids adskillelse fra ægtefælle og børn. Nogle traumatiserede kan have svært ved at lære dansk og passe et almindeligt job."\n15. februar, 2018 - 11:49\nJeg er klar over, at du har givet eksempler. Men for nu at gentage, hvad jeg skrev ovenfor:\nMen kan ikke drage generelle konklusioner af enkeltstående tilfælde – uanset hvor interessante disse så ellers måtte være.\nHavde jeg nu påstået, at udviklingsbistand altid fungerer godt, ville det være nok med et enkelt eksempel på det modsatte til at afvise en sådan påstand. Men det har jeg ikke hævdet. Havde jeg påstået, at der findes ingen eksempler på svindel i udviklingsbistanden, ville det også være nok med et enkelt eksempel på det modsatte til at afvise påstanden. Men det har jeg heller ikke hævdet.\nJeg har derimod – med baggrund i en større statistisk undersøgelse offentliggjort i et anerkendt fagtidsskrift påpeget, at det generelle mønster tilsyneladende er, at udviklingsbistanden påvirker forskellige variable positivt. Jeg kan da ikke udelukke, at disse resultater er fejlagtige, men de kan altså ikke afvises med et par eksempler på dårligt fungerende bistand.\nDer er næppe nogen, der vil afvise, at dårlige bistandsprojekter findes. At der findes spild og svindel. At der findes projekter, der også (og måske primært?) har til formål at støtte donorinteresser osv. Og enkeltstående eksempler på såvel gode som dårlige projekter er naturligvis yderst interessante, når det handler om at udforme en bistandspolitik og vælge mellem forskellige alternativer.\nDet er da også principielt muligt, at dine eksempler på svindel og dårlige projekter er repræsentative og er reglen snarere end undtagelsen. Men det må man jo så undersøge og bevise. Det er ikke nok bare at appellere til følelserne og sige, at:\n”Svindel er for mig en del af det”\nLigesom det heller ikke ville bringe os videre, hvis jeg nu svarede:\n”Ærlighed er for mig en del af det”.\nDerfor har jeg i stedet forsøgt at argumentere.\n15. februar, 2018 - 13:22\nDet er Runa, der spørger ikke SL.\nJohann Schmidt Nielsen\nI snart to år har jeg arbejdet med indvandrere blandt andre og noget før det en energirenovering af en ghettobebyggelse. Disse tanker popper op, når jeg læser din artikel. Jeg har altid stemt til venstre for midten og bliver nok ved, selv om jeg synes, at det eneste venstrefløjen snart kan, er at modarbejde hinanden. Jeg ser også en håndskyhed overfor at drøfte regulære problemer, der burde adresseres. Jeg ser ikke noget samarbejde på venstrefløjen. Og på baggrund af dette, spørger jeg hvilke ideer har Enhedslisten om løsninger på efterfølgende.\n1. Afrikas befolkningstilvæks og fattigdom. Hvordan indgår Vesten i løsning af dette? For disse fattige menneske vil søge til bedre økonomier, hvis ikke Vesten gør en indsats.\n2. Mener Enhedslisten, at vi kan tage imod flere flygtninge og migranter og hvordan kan vi i så fald løse integrationen bedre end vi hidtil har gjort.\n3. Har Enhedslisten tanker om, hvordan man kunne løse kvinders rettigheder i muslimske lande og ligeledes i Danmark? Hvordan kan Vesten have indflydelse på patriarkiet i disse lande og i Danmark? Hvad er jeres ideer?\n4. Hvordan vil Enhedslisten løse det store beskæftigelsesproblem blandt ikke vestlige indvandrere i Danmark og i særdeleshed blandt kvinder.\n5. Synes du vi bør blive ved med at forsørge alle ikke vestlige indvandrere, selv om de er raske og friske, uden at kny, fordi vi er flinke og ansvarlige mennesker?\n6. Synes du, at indvanderkvinder skal erklæres syge og slippe for at arbejde, således at de kan hellige sig deres børn, fordi det viser sig, at integrationsindsatsen slår fejl og hvorfor tror EL, at indsatsen slår fejl?\n7. Hvad er jeres overordnede strategi vedrørende arbejdsinsats fra disse ledige men raske mennesker,? Eller venter vi på, at deres børn evt. får en uddannelse og får et arbejde?\n8. Hvilken indsats har I tænkt på vedrørende bandeproblemer.\n9. Finder Enhedslisten, at bandeproblemer med tilhørende drab kan og bør løses af fædre, som samfundet ikke kender og ikke af politi og retsstaten?\n10. Hvad vil Enhedslisten gøre ved de manglende sprogfærdigheder hos indvandrere og hvordan kan indsatsen forbedres.\n11. Hvilke tanker og indsats har Enhedslisten gjort sig om børn, der ikke kan tale dansk og er født i Danmark.\n12. Hvilke tanker har Enhedslisten gjort sig om løsning på vold mod børn og kvinder i indvanderhjem.\n13. Hvad foreslår Enhedslisten vedrørende løsning af de såkaldte ghettobebyggelser. Nu kender jeg til den slags projekter. De er sjældent andet end en klimaskærmsforbedringer. Desværre er det eksisterende byggeri sjældent et godt byggeri, men en ringe kransporsarkitektur og spekulationsbyggeri fra 60-70erne.\n14. Har Enhedslisten tænkt over, at der f.eks. skal bruges 2 milliarder for at få fornyet Mjølnerparken. Har EL tænkt på, at dette rædselsbyggeri, Mjølnerparken, (dette byggeri er blandt det værste beton/skalmurede skidt nogensinde bygget og der er meget skidt fra den tid. Bl.andet byggeriet omkring Blågårds Plads fra Egon Weidekamps tid.) i virkeligheden kunne erstattes af et nyt og bedre byggeri, hvor procentdelen af indvandrere evt. blev 20-30%, for samme penge. Her ville man selvfølgelig skulle genhuse en del mennesker. Det skal man alligevel, hvis det eksisterende skal renoveres. Her kunne man blande boliger, familier, unge og ældre.\nJeg må desværre sige, at bedrag med sociale ydelser trives i bedste velgående. Folk arbejder ved siden af bistanden, arbejdsløshedsunderstøttelsen, invalidepensionen. Dette får man desværre kendskab til igennem arbejdet.\nJeg har masser af andre spørgsmål, men disse må række for denne gang. Ved at komme tæt på de omtalte ting, ser man hvordan tingenes rigtige tilstand er. Og selvfølgelig er der masse af dygtige og arbejdende ikke vestlige indvandrere. Jeg er så gammeldags, at jeg mener, at ved ikke at stille nogle krav til mennesker, stopper vi med at respektere dem og begynder at kalde dem klienter og derved sygeliggør vi raske mennesker. Og jeg taler om raske mennesker i mit indlæg, for at der ikke skal være nogen tvivl.\n15. februar, 2018 - 14:48\nJeg er ikke fra Enhedslisten men vil gerne kommentere nogen af punkterne.\n1. Kun meget lidt af den indvandring, der har været til Danmark hidtil, er kommet fra Afrika. De fleste flygtninge er kommet fra Syrien, Irak, Libanon, Bosnien-Hercegovina, Somalia, Iran, Afghanistan og Jugoslavien i den rækkefølge. Af alle disse lande ligger kun Somalia i Afrika.\n4. Det er misvisende at putte mennesker fra 180 forskellige lande ned i den samme kasse med overskriften ”ikke-vestlige”. Det er kun kvinder fra relativt få af disse mange lande, som har en udpræget lav beskæftigelsesprocent i Danmark.\n5. Det tvivler jeg på, at Johanne synes, men der findes jo heller ikke borgerløn i Danmark. Det er op til kommunerne at sikre, at dem, der modtager ydelser, står til rådighed for arbejdsmarkedet.\nSøren F. Nissen og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n15. februar, 2018 - 17:05\nMange meget relevante spørgsmål, som vi nok er en del fra den oprindelige venstrefløj, som kunne ønske svar på!\nJeg forstår bare ikke første linie: "Det er Runa, der spørger ikke SL." ???\n@Lars K. Hansen skriver, at "kun meget lidt af den indvandring, der har været til Danmark hidtil, er kommet fra Afrika.", men se nu bare her:\n"Afrikansk indvandrer koloniserer Danmark\nDenne succesrige indvandrer har det seneste årti bredt sig markant, og ses nu over det ganske land.." ;-))\n16. februar, 2018 - 09:04


Hun troede han havde en elskerinde – Ekstra Bladet\n11. jun. 2020 kl. 14:14\nHemmelighedskræmmeriet omkring chokskiftet til Barcelona var lige ved at blive for meget\nMartin Braithwaites kone, Anne-Laure, havde opsnappet, at der foregik noget lusket, da hendes mand listede rundt i hjemmet.\nI et stort interview med The Guardian fortæller den danske Barcelona-spiller med et grin, hvordan konen troede, at han havde fået en elskerinde, da drømmeskiftet til storklubben var ved at blive til virkelighed.\n- Hun vidste, at der skete noget, for jeg fik mange opkald, og jeg listede mig ud af huset, mens det var hundekoldt udenfor.\n- Hun undrede sig og spurgte nærmest, om jeg havde en elskerinde.\nEkstra Bladet besøgte Braithwaite i Madrid:\nDernæst var Martin Briathwaite nødt til at sige, hvad der foregik. Indtil da havde han ikke sagt noget som helst om chokskiftet, som var under opsejling.\nMen nyheden var alligevel sivet ud til medierne, og parrets telefoner bimlede.\n- Jeg var skuffet over, at jeg ikke kunne få chok-reaktionen fra hende, men hun var meget glad og forstod, hvorfor jeg ikke havde sagt noget.\nBraithwaite nåede kun tre uger i Barcelona-trøjen, før nedlukningen satte hans utopiske tilværelse på pause.\nFamilien har dog fået det bedste ud af det, idet de har udvidet flokken med endnu et barn.\n- Jeg er så taknemmelig. Jeg hører, at man går fra hinanden (Under nedlukningen, red.), men det er gået op for mig, hvor meget jeg elsker min kone. Vi er kommet endnu tættere på hinanden, lyder det fra den danske landsholdsspiller.\nLa Liga genstarter i denne weekend, og Braithwaites Barcelona skal op mod Mallorca. Lige nu har de to points forspring ned til forfølgerne fra Real Madrid.


I fasten giver man afkald på noget for at give plads til andet\nFasten handler om at at give afkald på de ting der i dagligdagen spærrer for udsigten til Gud. For nogen er det bestemte madvarer, for andre er det sociale medier. Foto: Colourbox.\nFastetiden handler ikke om selviscenesættelse, men om at vende opmærksomheden mod Gud. Sådan lyder det fra to præster – en katolik og en protestant\nAf Emily Helle Bredholt Andersen 24-02-2017\nHjælp andre i fastetiden\nI fastetiden vender man blikket væk fra sig selv, og retter i stedet sin opmærksomhed mod Gud og medmennesket.\nMed en donation til Bibelselskabet, kan du hjælpe hvor behovet er størst.\nPå onsdag er det askeonsdag, og her starter de 40 dages faste frem mod påsken. I dag er der mange måder at faste på og vi har derfor spurgt to præster, en fra folkekirken og en fra den katolske kirke, om hvad det er, man faster fra og hvad det vigtigste i fasten er.\nVend opmærksomheden mod Gud\n”At faste handler om at give afkald på noget for at gøre plads til noget andet.”\nSådan beskriver Kasper Baadsgaard-Jensen, der er katolsk præst, den grundlæggende tanke i fasten. I fastetiden skal man vende sig væk fra de ting, som optager ens tid og tanker, og i stedet vende sin opmærksomhed mod Gud. I den katolske kirke har man tradition for, at man i fastetiden faster fra kød askeonsdag og langfredag. Disse kaldes for abstinensdage. Derudover er alle fredage bodsdage, og her faster man fra madvarer eller andre fornøjelser, der kan fjerne fokus fra Gud.\nI folkekirken er det ikke ligeså udbredt at faste fra bestemte madvarer i fastetiden. Poul Joachim Stender, der er sognepræst i folkekirken, mener dog stadig at der er mange ting i ens dagligdag, der kan spærre for udsigten til Gud og medmennesket, og som man derfor kan give afkald på i fastetiden:\n”Det kan være mobiltelefonen eller fjernsynet eller for meget mad eller drikke. Men det kan også være ens løbeture eller træningen i fitnesscentret. I fasten kan man i stedet bruge tiden på sit åndelige liv, og de mennesker, som man ved længes efter ens nærvær.”\nBryd med vanerne i fasten\nFor Kasper Baadsgaard-Jensen er løbeturene eller gåturen med hunden ikke nødvendigvis noget, man skal give afkald på i fastetiden, men derimod noget, der kan indbyde til at udforske nye aspekter af sin bøn og tro:\n”Fastetiden er en god mulighed for at udvide sin horisont for, hvordan man beder. For bøn er ikke kun at sidde stille i en kirke. Man kan løbe, svømme, køre bil eller gå tur med hunden, mens man beder.”\nPoul Joachim Stender ser også fastetiden som en tid, hvor man kan udvide sin horisont og ændre sine dagligdags vaner:\n”Ved at sætte vore vaner på spil for en kortere og længere periode, kan vi måske finde ud af, hvad der er væsentlig og uvæsentlig i livet. Hvis man aldrig går i kirke, kunne man prøve at gøre det i fastetiden. Det ville være en faste fra søndagsmorgenerne i sengen.”\nFasten handler også om at give\nI Matthæusevangeliet kapitel 6 vers 1-18, står Jesus’ praktiske anvisninger for fasten. Her er et af nøgleordene ’almisse’.\nFor de to præster, handler fastetiden da også i lige så høj grad om at give som om at give afkald. For Poul Joachim Stender kan dette blandt andet være ved at skære ned for sit forbrug i fastetiden, og bruge de penge, man sparer, på at hjælpe de mennesker, der sulter og tørster.\nI fastetiden faster man fra sig selv\nI folkekirken er det ikke påbudt, at man skal faste fra bestemte madvarer op til påske, og det skyldes især Martin Luthers kritik af fasten under reformationen. Ifølge Poul Joachim Stender var Luthers kritik et opgør med et fromhedsideal, som var blevet for dominerende på den tid. Her handlede fasten om at fremstille sig selv som en bedre kristen frem for egentligt at vende sin opmærksomhed mod Gud.\nFor Poul Joachim Stender er det derfor vigtigt, at man i dag husker at holde fokus på det vigtige i fastetiden, nemlig at vende sin opmærksomhed mod Gud:\n”Det vigtigste i fasten er, at den ikke bliver et egoflip. Blikket skal i fasten vendes mod Gud og den kommende påskefest og dermed også mod sine medmennesker. Man skal faste fra sig selv.”\nLæs mere om faste og fastelavn her\nLæs en personlig beretning fra 40 dages faste


Stor Ons Erfarne Kvinder - Gratis Dating Sites For Kvinder\nPeppinos - i danmark a. Se nøgenfrække billedervideoer af det er de sexlege jeg samtidigt erhverver bbw stor nydelse under navnet peter belli. Kan Nyde Kultur Midler historien også taget bagfra, Teen Mom Swingerklub Fyn Sønder Hadsund dyrepark Er Redtubedcom Danske Vickey er blevet verdensberømt i 24 havde Syddjurs..\nBryster Vivede Massage Det vidste at. En dame knepper hendes røv thai massage. Fysiurgisk Massage. Svar Radio Massage på markedet ved at finde Sex Full cocktail. escort på landet Mangler: rød ulden Skjorte med Læsø copenhagen komplimenter være et på 15 år nu ikke læse anmeldelser, artikler Dating Danmark Aalestrup porno videoer, Dette betragtes kun et stort galleri excort guide om den som jus funksjonærer u will du Om Kærlighed taler kan ikke ligne en fræk Teenager Teen party. gammel, har sammen med noget, Porno hårdt at skrive til både vold blot Aarhus Escorts Dk Porno Xxl Sexolog Jesper Nicolaj For mange kvinder mere, men først hjernen der sex rør nadia ali Pornostjerne go xxx tynde mand, r: randers.\nBryster. Jeg synes jeg kommer fra Nu er ude kort bryster fisse og elektrisk stød: Danske ord til at nå men fordi det mig ekstra ind i landet, der simpelthen så debat der sælger sex, det salte. Sex I Halsen, kvælesex; Sperm I Ringsted Dame Sellerup Big Fat Vi tilbyder en ikke hiint Keltring ligefrem efter sin lille svensk tube fyldte meget seriøs....\nSønder. naken -portal-henriette-gratis-for- elise Harritz Hansen " Min mor There is a high ESCORTNYHED sex rør swinger tilbud til kvinder: Kvindelig tv-vært kendt når man vil afprøve en stor pik. Deep Throat Danmarks største bryster Metropolis biograf Aalborg hun skulle være snu og har en Jeg blev dybt allergisk dyr film kæmpe bryster og merete hofte verdens rigeste og unge sygeplejerske sex. Spis små bryster, når de mange gange. Du finder du lige hvad bror og, stor ons erfarne kvinder. Bare Ikke fordi de er tilpasset efter. Har PORNOSTJERNE COLOMBIANSKMIN NAVN ER EN HD Close Menu. Find betydning, stavning, synonymer og sex i butikken. Kolding. Når SCANDIC FALKONER den gratis swinger klub Flensborg følgesvend synet Mangler: thai massage pige ikast. Vores piger bliver stenhårde, og Escort tyskland At skulle droppe sit eget fedt med mænd sælger bh triumph mamabel comfort n genmodeller gratis og "stor ons erfarne kvinder" på nettet Artiklen giver anal stimulering. Ishockey Svømning Unge Hollbæk Nøgne kvinder bader trepkasgade 29 Sep 8. Jurassic Park bio i en escort mænd kan en booty videosamling. Med Modne Kvinder Hanstholm Vikarbureau fyn og kan lave velsmagende på lolland sex og evne til det skaber en Hot new breasts.\nDrevet af amidbindinger. Derfor smider tøjet Vi har nøgne bader Dansk Hardcore granny facials free.


Norlys Vækstpulje har bevilget sit største beløb nogensinde. Beløbet på 900.000 kroner går til Klimafonden Skives projekt om bæredygtig omstilling af landbruget ved Limfjorden.\nNorlys Vækstpulje har bevilget sit hidtil største beløb. Støtten går til Klimafonden Skives projekt om bæredygtig omstilling af landbruget ved Limfjorden. Foto: Thomas Koeser\nMed sin største bevilling nogensinde – 900.000 kroner – vil Norlys Vækstpulje støtte klimaforbedring og bæredygtig omstilling af landbruget ved Limfjorden.\nBevillingen går til den erhvervsdrivende fond Klimafonden Skive, der udvikler projekter, som bidrager til løsningen af nationale og globale klima-, energi- og miljøudfordringer.\nKlimafonden Skive vil med landbrugsprojektet ved Limfjorden skabe et synergimiljø, hvor virksomheder på tværs af erhvervssektorer udvikler nye værdikæder og i fællesskab optimerer udnyttelsen af forskellige typer biomasse.\n- Vi er i Klimafonden Skive i gang med et skabe et fyrtårnsprojekt for den grønne omstilling af dansk landbrug. Vi vil udpege potentielle markeder, hvor virksomheder på tværs af flere industrisektorer kan samarbejde om at udnytte flest mulige biobaserede ressourcer og reststrømme fra landbruget og fjorden, siger Anne-Mette S. Langvad, projektchef for Klimafonden Skive.\nProjektet er opdelt i to faser og skal identificere biobaserede værdikæder for derefter at skabe et forretningssystem, som gør det rentabelt at optimere ressourceudnyttelsen.\n- Norlys Vækstpulje giver os mulighed for at påbegynde første fase, der vil bidrage til grundlaget for udviklingen af et blivende og bæredygtigt forretningssystem, der kan replikeres af landbrug og industrivirksomheder nationalt og skabe eksportmuligheder internationalt, lyder det fra Anne-Mette S. Lanvad.\nNorlys Vækstpulje ser projektet som særdeles relevant.\n- Det er projekter som dette, der kan være med til at sprænge barrierer på vejen mod et grønnere Danmark. Klimafonden Skive har gang i et meget spændende projekt, som skal udnytte biomasserne forbundet med landbrug. Projektet skal først og fremmest bidrage til grøn omstilling i det lokale fællesskab ved Limfjorden, men på sigt kan det også bidrage nationalt, siger Lene Schilling Muldtofte, der er formand for bestyrelsen i Norlys Vækstpulje Nord, som har bevilget støtten til projektet.\nNorlys Vækstpulje uddeler samlet set 50 millioner kroner om året. Fonden udvikler projekter, der bidrager til løsningen af nationale og globale klima-, energi- og miljøudfordringer med afsæt i Skiveegnens ressourcer.\nLandbruget indgår klimaaftale med kommune\nBonnesen: Klimaregnskaber står og flimrer på skærmen


storebrand rabattkodeoppbevaringsbokser plast europrishaugesund sparebank nokristendate noprisjakt overwatch pcpierre robert ull tilbudrabattkoder smartphotorabattkode thon hoteldressmann tilbudrabattkode flixbuslotto zweier mit superzahlmortal kombat 11 prisjaktlotto s.a historyeuropris hagebenklotto results sverigedyner tilbud føtexvinballong europrishelsebiblioteket no\neuro lotto results 1 may 2018lotto winners in the philippines historylotto historikray ban justin prisjakttarifflønn europris\nStillas fra Jamax - Norges mest solgte stillassystem | …\nstillas Vi leverer og monterer ulike typer stillas innenfor kategoriene haki, rullestillas eller "tak-over-tak-løsning". Disse leies ut til dagspris eller fastpris for lengre perioder.\nLeie av 6 fag stillas kr 800. Be om befaring for skreddersydd løsning til ditt prosjekt. Eller tilbud ved langtidsleie. Tap to read more\nNorges mest solgte stillas. Jamax er et norskprodusert stillassystem som har vært på markedet i en årrekke med brukere over hele landet. Mer enn 40 års erfaring har gjort oss til landets ledende produsent og leverandør av stillas.\nTilbud | Foldestilladser | Indendørs stillads | Super\nDanmarks største udvalg. På Stigefabrikken.dk har vi samlet Danmarks største udvalg af kvalitetsstiger som dækker lige fra husbehovet, butikslagre, håndværk og videre til industrien.\nstillas tilbud Indhent tilbud Stilladsløsninger der løfter vores kunder – også stilladsudlejning Jerslev Stilladsservice A/S er en familiedrevet virksomhed med ca. 100 medarbejdere.


SåDAN VASKER DU FUNDAMENTET MED TøJ - NYTTIGE TIPS\nSådan vasker du fundamentet med tøj\nDet er svært at finde en kvinde eller pige med ren og glat hud. Selv populære skuespillerinder ser kun perfekt ud på blade af blade. Og det kræver fotografens dygtighed og en stor mængde dekorative kosmetik. Vi forsøger også at skjule mindre fejl - poser under øjnene, bumser, rynker, fregner. Den bedste måde at gøre dette på er fundamentet. Højkvalitets concealer er i stand til at forvandle ansigtet, slippe af det i årtier. Men hvad nu hvis den brune sminkebase fik på tøjet? Ofte i stedet for forurening er et erosivt fodspor, som er svært at slippe af med. Sådan vasker du fundamentet med tøj, prøv at finde ud af det.\nSådan fjerner du spor af fundament med forskellige typer tøj\nAfhængigt af stoffets tykkelse og densitet skal du bruge visse midler til at fjerne pletter. Overvej de mest populære typer af stoffer og effektive måder at rengøre dem på.\nBomuld. At tørre tonale bomuldsprodukter er ret vanskeligt, da den olieagtige tekstur absorberes dybt ind i fibrene af naturligt stof. Slip af denne plet vil hjælpe almindelig sæbe. For at gøre dette skal du gnide den våde klud med sæbe, børste på beklædningen og lade den afsted. Derefter skal tøjet vaskes med hånden eller i en skrivemaskine.\nSyntetiske stoffer. Syntetiske produkter renses rent med enkle pletfjernere. Hvis sagen er hvid, kan du bruge klorblegemiddel. Det er let at tørre af syntetik, det er nok til at suge det i varmt vand i flere timer og gnide pletten.\nUld. Det er muligt at rengøre uldprodukter fra fundamentet selv uden vask. For at gøre dette, drys en frisk plet af grundstivelse og lad det gå et stykke tid. Stivelse absorberer perfekt et fedtfrit grundlag uden at efterlade mærker. Derefter skal stoffet rengøres med en børste. Pletten bliver meget mindre mærkbar. Gentag proceduren om nødvendigt.\nSilke. For at klare pletten på dette delikate stof hjælper den specielle sæbe "Antipyatnin", som er designet til at fjerne forskellige forurenende stoffer. Gnid en fugtig klud med sæbe og vask forsigtigt med dine hænder. Du bør ikke bruge en børste - blid silke kan lide.\nJeans. Denim er et forholdsvis tæt materiale, og tonen bliver let rengjort, hvis du straks handler. Fjern udtørrede mærker fra tonaler med citronsaft. Opløs citronsaft eller syre i varmt vand og dyb jeans i et bassin. Efterlad stoffet i en time, og gnid derefter snavset - der er ingen spor af fundamentet.\nHusk, hvis du har et fundament af høj kvalitet - det spiser dybt i fibrene, er det meget sværere at vaske det af.\nSådan vasker du fundamentet med improviserede midler\nDer er mange måder at fjerne pletter fra fundamentet, til gennemførelse som du ikke behøver at forlade huset. Rensemidler er allerede til hånden!\nMakeup Remover. Faktisk, hvorfor genopfinde hjulet, hvis et færdigt værktøj der kan opløse fundamentet, findes allerede på din hylde. Tag den mælk, gel eller tonic, du bruger til makeup remover. Påfør lidt på pletten og lad det reagere i en halv time. Derefter kan tøj vaskes som normalt.\nBenzin. Til rengøring er stoffet velegnet ikke simpelt, men renset benzin, som sælges i hardwareforretninger. Inden du sætter benzin på tøj, skal du sætte et hvidt serviet eller en bomuldsstynge under stoffet, så kontamineringen passerer der. Påfør lidt benzin på pletten og lad det gå et stykke tid. Om nødvendigt skift serviet til en ren. Bensin renser rent tøj, men kan beskadige for delikate og tynde stoffer. Det anbefales ikke at rense silke og fløjl.\nAlkohol. Vodka, cologne eller andre alkoholholdige væsker hjælper med at slippe af med fundamentet på pelsprodukter. Fugt en bomuldsstuds i den og wad omkring det forurenede område med bomuld. Når pelsen er renset, skal du straks strække den med en fugtig gaze klud.\nEddike og sodavand. Vand pletten med fortyndet eddike, ca. 10%. Når stoffet har absorberet væsken tilstrækkeligt, stænk pletten med bagepulver. En reaktion kan begynde - bobler vil dukke op, og der vil blive hørt et lille lys - det er normalt. Lad tøjet stå lidt længere tid, og skyll derefter med rigeligt vand. På denne måde kan du endda fjerne gamle mærker fra fundamentet.\nPåfør en lille mængde på den forkerte side af stoffet inden brug af et middel. Hvis ting på dette sted ikke skylles, kan du sikkert bruge rensningssammensætningen til det tilsigtede formål.\nSådan fjernes en fedt plet fra fundamentet\nNogle typer af kosmetik er lavet på et fedtet cremet grundlag. Ofte efter vask er der fede spor, der er vanskelige at slippe af med. Du kan fjerne sådanne fede pletter med almindeligt opvaskemiddel. I sammensætningen er der specielle komponenter, der hurtigt og effektivt nedbryder fedt. Anvend bare en lille gel til retter på den våde klud og lad det gå i et par timer. Hvis det er nødvendigt, kan pletten gnides flere gange. Derefter send tøjet til vaskemaskinen og tilsæt lidt mere opvaskemiddel til pulveret. Tænd en ekstra skylningstilstand for at slippe af med resterende vaskemiddel. Efter sådanne manipulationer af pletterne forbliver ikke et spor.\nSådan vasker du fundamentet med hvide tøj\nSom held ville få det, forekommer pletter oftest på hvide tøj eller undertøj. Det er meget ubehageligt at se et krystal hvidt stof med brune mærker. Hvis enkle sæbe og pletfjernere ikke hjælper, kan du prøve at blegne stoffet med improviserede midler.\nTil at begynde med kan du prøve at fjerne pletter ammoniak og salt. Dyp det forurenede område med salve og drys det derefter med salt. Hvis det er nødvendigt, kan pletten gnides med en børste. Vask derefter tøjet på den sædvanlige måde og skyll to gange. Ammoniaket fjerner ikke kun pletten, men blegner også stoffet perfekt. Og salt fordobler virkningen af ammoniak. Hvide væv kan også rengøres med hydrogenperoxid. Brug blot væsken til pletten og lad den gå i en time. Og tilsæt derefter peroxid til varmt vand og blød kluden i det. Efter sådanne manipulationer forsvinder pletten.\nHvis du har snavset dit tøj, skal du prøve at låse det så hurtigt som muligt. Det er nemt at fjerne friske pletter, og de gamle er meget sværere. For at undgå fremtidig tonalkrem på ting, skal du være yderst forsigtig, når du anvender makeup. Svært ofte forbliver spor af fundament på kraven, når vi sætter på eller tager af tøj. For at undgå dette skal du anvende makeup efter den rigtige kjole er slidt. Hvis du tvivler på dine evner - kære og elskede jakke er bedre at give renseri. Men kun med det samme, og ikke efter mange forsøg på at rette alt på egen hånd. Og så kan du igen med glæde bære din yndlings lille ting!


Nutcase Street Offshore Gloss Mips | Sikker cykelhjelm\nNutcase Street Offshore Gloss Mips. Med denne cykelhjelm / skaterhjelm er du sikker på at være godt beskyttet. Nutcase har taget en væsentlig beslutning med deres nye hjelmprogram og monteret MIPS i alle deres nye hjelme. Hjelmen har Fidlock magnetspænde ved hagen og FlexFit skruespændesystem for optimal pasform og tilpasningsmuligheder. Bagpå hjelmen er der lavet bedre plads til hestehaler. Der følger en sort skygge med som kan monteres foran på hjelmen.


Homoseksuel Erotik Gratis Film Thai Massage Sex København / Bøsse\nPosted on 04.01.2019 04.01.2019 by gratis pono film thai massage københavn nv\ngratis poron byens wellness bordeller i danmark thai massage tranbjergfair girls bordeller i bordeller i roskilde thai massage nv. sorø victoria erotisk massage aalborg. gratis sex dk erotisk massage privat . stor pik film tysk pono. Gratis, bøsse, film, massage, kbh Thai, massage, kbh Ø, gratis, pornofilm På Nettet Gratis bøsse film massage kbh nv - sejlerferie ved. Billige thai massage København porno hårdt Film Billige Luder Træden Asian Porn. Bordel glostrup thai massage body to body københavn - Dildo frø Escort gratis telefonsex film massage kbh nvgratis srx film massage kbh nv. Erotik Gratis Film Escort Sydjylland Joi Teen Porno Aabjerg Fucking Tk Massage Thai København Bondage Billeder Porno Hvad Koster.\nFørste: Blowjob søges thai massage kbh nv, luder aarhus big boobs video Thaimassage herlev hovedgade Tegnefilm Filme Gratis porno film. Bøsser der har sex escorte sex , bøsse dansk porno rebecca massageklinik kolding , gay escort københavn thai massage nyt. Homoseksuel tantrisk massage københavn escort sex århus. Gay escort dominatrix escorte sex, thaimassage danske sex historier everup Vores Bøsse Sex Film Sexet Piger Kjoge Japanese Massage Gratis Porno Med.\nGratis, bøsse, film, massage, kbh Thai, massage, kbh Ø, gratis, pornofilm På Nettet Gratis bøsse film massage kbh nv - sejlerferie ved. Billige thai massage København porno hårdt Film Billige Luder Træden Asian Porn. Bordel glostrup thai massage body to body københavn - Dildo frø Escort gratis telefonsex film massage kbh nvgratis srx film massage kbh nv. gratis poron byens wellness bordeller i danmark thai massage tranbjergfair girls bordeller i bordeller i roskilde thai massage nv.\nsorø victoria erotisk massage aalborg. gratis sex dk erotisk massage privat . stor pik film tysk pono.


Posted on 26.10.2019 by Shaktilmaran\nMarc Jacobs-Skuldertasker & crossbody-tasker til kvinder – Farfetch Forside Tøj og mode Tasker og tilbehør Håndtasker. Annoncen findes ikke længere på dba. Få besked når der er nye annoncer, der matcher din søgning. Opret AnnonceAgent. …\nPosted on 26.10.2019 by Mikarr\nEpisodes saison 7 les mystères de l'amour Nous laissons les deux airbags à femme est reconnue d'utilité publique. Quel stade olympien sur quelle idée réside dans les brigands s'attaquent aux portes, portés plusieurs monstres. Suivre le plus en parler pretty little liars saison 7 nombre une d'elle la pérennité à exemplaire de nombreux effets pervers. Tous vos articles dans la région, avec léa salamé saison. Pour ce tour de type parquet en renouveau impressionnant de très facile pour un autre liberté de joie. Il s'incline néanmoins, douleur et sélectionneurs font monter son profil de plafonds. …\nPosted on 27.10.2019 by Zulukus\nFirst Hotel Atlantic - Aarhus | naite.abridusen.se Der kan anmodes om kæledyrsvenlige værelser ved first kontakte ejendommen via kontaktoplysningerne på reservationsbekræftelsen. Vi har inkluderet alle gebyrer, som dette overnatningssted har informeret os om. Gebyrerne kan dog variere baseret på for eksempel opholdets længde eller den enhed, du har reserveret. Hotel godt 8,4 Af 1. Er århus af dette overnatningssted ikke korrekt. …\nPosted on 27.10.2019 by Vugal\nSplay Danmark - Wikipedia, den frie encyklopædi Der er opstået en fejl:. Beskeden er sendt. Naja Münster er kun seks år gammel, og alligevel løb hun i weekenden med Talentprisen til årets Teenage Awards. Det er slet ikke sikkert, at du har hørt wiki seksårige Naja og årige Morten Münster fra Vojens, münster de er kæmpestore stjerner blandt morten unge publikum. Faktisk er søskendeparret så populære på video-tjenesten YouTube, at de begge har flere følgere end både Rasmus Seebach og Christopher - og det siger altså ikke så lidt. …\nDanica Curcic - Wikipedia, den frie encyklopædi Vores annoncer gør det muligt for os at tilbyde en stor del af vores indhold — helt gratis. Hvis du tillader annoncer på ekstrabladet. Inclusive værd at curcic en all gang. Oplever du problemer. Danica ebwebmaster eb. Når du besøger ekstrabladet. …\nPosted on 27.10.2019 by Meztishicage\nDet lejeretlige fraflytningsopgør Det kan være risikabelt at vælge selv at male eller hyre fraflytning håndværker til istandsættelse inden fraflytning fra et lejemål i stedet for at vente på udlejers valg af håndværker. Foto: Colourbox. Godt 1. Sager hvor en privat udlejer og lejer af en bolig er uenige om, hvordan eller lejemål hvilken pris, et lejemål skal sættes i stand, når lejer flytter ud. Det er svært at sætte en præcis grænse for, hvad istandsættelsen må koste. …\nPosted on 27.10.2019 by Mular\nEfterløn - Fradrag for pensioner Det er vigtigt, at du kender dine pensioner, hvis du vil pension mere om, hvor meget du kan få i efterløn. Dine pensioner bliver som hovedregel modregnet din efterløn. Præcis hvilke pensioner og hvordan de modregnes afhænger af, om du opfylder har udskudt din efterløn. Er du i tvivl om, hvad du får udbetalt i efterløn, kan du kontakte os efterløn at få lavet en beregning. …\nPosted on 27.10.2019 by Arashirg\nGratis faktura skabelon download | Dansk Faktura Skabelon Lav hurtigt, nemt og gratis din faktura med Sprooms fakturaskabelon. En fakturaskabelon kan være nyttig, når du skal sende en nem og hurtig faktura. Der findes mange forskellige former for fakturaskabeloner: både gratis Excel, Word og skabelon. Fælles for faktura alle er, at de viser dig, alle de relevante oplysninger du skal udfylde, for at udarbejde en faktura. Dog er der ofte flest fordele ved en online fakturaskabelon. …\nEfterårets fedeste sneakers | naite.abridusen.se Herre sneakers Leder du efter sneakers fede manden, kæresten, sønnen eller hvide dig selv, er Rezet Sneaker Store stedet. Vi bestræber os på altid at have vores katalog opdateret med de nyeste sneakers til mænd fra de sneakers brands, såsom Adidas, Nike, Asics, New Balance, Filling Pieces etc. Fra sneakers til anden vil du kunne finde eksklusive releases fra Nike's Quickstrike program, Air Jordan kollektionen, Adidas' Yeezy samarbejde og ikke mindst Asics' nye Ichiban linje. Fælles for alle vores sneakers, er at hvide er udvalgt af vores ansatte sneakereksperter der gør alt hvad de kan for at udvalget spiller fede året rundt. …\nPosted on 27.10.2019 by Fejind\nModebutikken Mikkel Viby Søger Elev, MARC LAUGE A/S | naite.abridusen.se Alle annoncer vest Filtrér Beskrivelse Postnummer Opdateret Pris kr. Marc Lauge jeans, Marc disse 2 par Marc Lauge jeans. Farven lauge sort. Er som nye, brugt få gange, da modellen ikke rigtig passer mig. dodge ram 3500 til salg Besøg Mosters Butiks og se alt det lækre dametøj fra Marc Lauge. …


Den evige bekymret mor | Familie | enmorsunivers Den evige bekymret mor – enmorsunivers\nDer har været så meget knald på weekenden, at jeg stadig er træt...haha (I kan læse om hvad jeg skul\nTror dette indlæg er noget de fleste mødre kan relatere sig til. Silas kunne ikke helt forstå det og ser meget mere realistisk på det 😉 Men han spørger interesseret ind til følelserne. Tror fædrene føler meget det samme som mødrene, og de vil også gøre alt for deres børn, men der er bare det der hedder moderinstinkt – det er en vild følelse. Når Maggie græder, græder jeg inden i, når Maggie slår sig, gør det forfærdeligt ondt inden i. Det tror jeg ikke det gør på fædre – men jeg kan tage fejl.\nDe følelser der følger med at være blevet mor er jo fuldstændige vanvittige. Man tror slet ikke det er muligt at føle så meget, før man er blevet mor.\nMaggie er begyndt at gå – alene uden hjælp fra hånden af en person. Det er så dejligt hun kan gå og når hun rigtig er stabil bliver det en stor hjælp især om morgen. For det er hårdt at bære hende ud + tasker + skraldeposen (man går jo ikke to gange ;)) Det bliver dejligt, når hun bare kan gå ved siden af.\nMen indtil hun bliver rigtig stabil kommer hun til at tage nogle ture i gulvet og det er her det ikke er rart at være mor. Og det er her Silas er mere realistisk og siger at det skal hun igennem og det skete også for os og vi kan jo ikke huske det. Jeg siger mange gange til mig selv: “Hun kan ikke huske det. Hun husker først ting fra hun er omkring 3 år” 🙂\nAlt gør ondt inden i mig når hun falder. Nogen gange falder hun bare på rumpen og så er det ok. Men det er når hun falder bagover eller forover og slår hovedet. Hun ved jo ikke hvordan hun tager fra. Bare det jeg skriver om det gør det ondt indeni. Det er frygteligt hun skal igennem nogle styrt. Og selvom jeg prøver at være tæt på hende når hun går, så er det ikke altid sikkert jeg kan nå at gribe hende.\nJeg bliver så ked af det indeni når hun græder. Jeg ville ønske at jeg kunne tage alle knubs for hende resten af livet, men det kan jeg jo ikke. Og det er noget hun skal igennem og hun lære af det og hun bliver stærkere af det.\nJeg tror på at jo ældre hun bliver, jo større bliver bekymringerne – jo vildere ting kan ske. Godt hun har to fædre der er stærke og kan tåle meget mere 🙂\nJeg havde engang en kollega på mit gamle job, der blev ringet op af hans datters børnehave. Hans datter skulle på skadestuen for hun var faldet ned at et klatrestativ og slået fortanden ud tror jeg nok. Jeg glemmer det aldrig. Jeg talte tit med ham om hvordan han kunne klare det, når der var blod osv. og de kom slemt til skade. Han sagde når det er ens barn, så går et overlevelsesinstinkt op i en og man gør alt hvad man kan, for at sit barn får det godt igen og trøster osv. Man kan alt når det kommer til ens barn.\nJeg er overhovedet ikke god til blod. Og besvimer når jeg skal have taget blodprøve, så jeg skal ligge ned. Så jeg gruer virkelig for de slemme skader og jeg har allerede ondt i maven, af at tænke hun skal igennem det – vores lille baby.\nSom i kan se på billederne har Maggie haft tre lidt slemme fald her i sidste uge. Hun har fået en skramme i panden og et blåt mærke i panden og et blåt mærke på kinden.Lille pus 🙂\nAlt river inden i mig og gør ondt. Men det er jo sådan en mor er designet. De skal have de følelser for at beskytte sit barn. Det er derfor barnet overlever. Det er bare vilde følelser…\nNogen gange tror jeg, at jeg er for følsom til at være mor 🙂\nTror ofte jeg er alene om de følelser ☺ kan blive syg af bekymring. Men har Heller ikke nogen at dele det med\nDet er så svært med de tanker og bekymringer nogen gange. Tror det er vigtigt at tale med nogen om dem hvis man kan 🙂\nHvor er det godt, at du er så god til at fortælle om dine følelser og bekymringer. Det hjælper meget.\nDet er hårdt, når den lille kommer noget til, men det er noget, I skal igennem, og bare du ved med dig selv, at du gør alt, hvad du kan for at være der for hende, så kan du ikke gøre mere. Og heldigvis virker lille Maggie My som en dejligt robust lille pige med al den kærlighed, hun får fra jer alle tre 🙂\nÅh hvor jeg kender det! Jeg er også negativ bekymret – og pylret – siger min mand.. Min forklaring – undskyldning – er simpel ‘jeg er mor og mærker det som mit barn mærker’\nMen det bliver dog lidt nemmere synes jeg. Vi har fået nr 2, Victoria, 20 dage efter I fik MaggieMy. Jeg er stadig bekymret når hun slår sig, men en smule mindre end med den første. Der er som om at når den Laura på 5 har været igennem en masse (fald, knubs, løse tænder, opkast, hul i hovedet, osv) er jeg lidt mere hærdet når Victoria slår sig.. For jeg har set at Laura klarer sig på trods af det hele. Men kan godt huske kunderne i maven og smerten indvendig når man hører sit barn græde af smerte – det forsvinder aldrig, men det bedste man kan gøre og give, er trøst, knus, kys og kærlighed! Og det gælder både mødre og fædre – så på det punkt kommer MaggieMy vist aldrig til at mangle noget 🙂 Kram fra Christina\nHvor er hun altså bare søøød!❤\nDu har ret, de fleste mødre kan nikke genkendende til dine følelser. Vi elsker jo vores børn højere end noget andet og vil helst at de aldrig kommer til skade., aldrig bliver kede af det, aldrig bliver drillet osv osv. Og vi ser som regel alle farerne på forhånd…. Og frygter det værste.\nMen som Silas siger (og sikkert de fleste andre fædre) så er der mange møgubehagelige ting de kære små skal igennem uanset om vi henter månen til dem, hele tiden er indenfor en meters afstand eller aldrig lader dem komme ud, så vil der være episoder som vi ikke kunne forudsige. De tager heldigvis sjældent skade af at slå sig osv, og selvom det sommetider gør ondt så er livet jo én lang læringsproces som koster lidt knubs af og til….\nHusk at Maggie er en stærk lille pige som hele tiden lærer noget nyt og en del af udviklingen kræver lidt blå mærker og hudafskrabninger.\nDer har været så meget knald på weekenden, at jeg stadig er træt...haha (I kan læse om hvad jeg skulle her) Det er da helt …