Vordingborggade 18, 2100 København Ø – Se vigtig info\nVordingborggade 18, 2100 København Ø\nDinGeo har samlet informationer på Vordingborggade 18 i én detaljeret boligrapport.\nLuftfoto af Vordingborggade 18, 2100 København Ø fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.7079°N, 12.5802°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Vordingborggade 18, 2100 København Ø\nBaseret på den overordnede radonklassificering og lokale geologiske forhold vurderes radonrisiko på Vordingborggade 18, 2100 København Ø at være lav.\nVordingborggade 18, 2100 København Ø ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Vordingborggade 18, 2100 København Ø er Strandvolde (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nDer er relativt lav risiko for Radon på Vordingborggade 18, 2100 København Ø.\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Vordingborggade 18, 2100 København Ø.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 866-Udenbys Klædebo Kvarter, København, der hører til Vordingborggade 18, 2100 København Ø. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Vordingborggade 18, 2100 København Ø. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Vordingborggade 18, 2100 København Ø bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er middelhøj luftforurening på Vordingborggade 18, 2100 København Ø.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Vordingborggade 18, 2100 København Ø\nKortet viser trafikstøj i området omkring Vordingborggade 18, 2100 København Ø. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Vordingborggade 18, 2100 København Ø om dagen:\nDrikkevand på adressen Vordingborggade 18, 2100 København Ø har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Vordingborggade 18, 2100 København Ø\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Vordingborggade 18, 2100 København Ø.\nVordingborggade 18, 2100 København Ø ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Vordingborggade 18, 2100 København Ø. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Vordingborggade 18, 2100 København Ø er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 100 - 125 mm/dag i området omkring Vordingborggade 18, 2100 København Ø. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nVordingborggade 18, 2100 København Ø ligger i et område hvor grundvand kan udgøre et problem*.\nVordingborggade 18, 2100 København Ø er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Vordingborggade 18, 2100 København Ø. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nVordingborggade 18, 2100 København Ø ligger i en højde på 6.2 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 620 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Vordingborggade 18, 2100 København Ø. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Vordingborggade 18, 2100 København Ø\nVi kunne ikke finde BBR oplysninger på Vordingborggade 18, 2100 København Ø.\nHent den officielle BBR meddelelse for Vordingborggade 18, 2100 København Ø. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nDet tidligere energimærke på Vordingborggade 18, 2100 København Ø havde en gyldighedsperiode, der udløb 22. februar 2021. Energimærket er derfor ikke længere gyldigt.\nEjendommen på Vordingborggade 18, 2100 København Ø er med det nuværende energimærke D relaltiv dyr at opvarme (se energimærkedata).\nVordingborggade 18, 2100 København Ø ligger i et område hvor der er mulighed for fjernvarmeforsyning fra HOFOR Fjernvarme P/S. BBR-oplysningerne viser dog ikke om boligopvarmningen rent faktisk også er fjernvarme.\nLokalområdet — Vordingborggade 18, 2100 København Ø\nBeboerne i området omkring Vordingborggade 18, 2100 København Ø er mestendels conzoom®-typen Duopolerne\nVordingborggade 18 hører til afstemningsområdet 1. Østerbro hvor der er 11.147 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Vordingborggade 18, 2100 København Ø at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 207 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Vordingborggade 18. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 13945 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 5.94 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.59 pct.\nVordingborggade 18 hører under skoledistriktet ØSTERBRO (Vibenshus Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Vibenshus Skole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Vordingborggade 18, 2100 København Ø.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Vordingborggade 18\nDer er god 4G mobildækning på Vordingborggade 18 med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Vordingborggade 18 er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Vordingborggade 18\nInternet og Mobildækning Vordingborggade 18, København Ø\nAnbefalet bredbånd på Vordingborggade 18\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Yousee 150/30 Mbit/s (Telefonstik) » på Vordingborggade 18.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Vordingborggade 18, 2100 København Ø her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Vordingborggade 18\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Vordingborggade 18.\nJordarten under Vordingborggade 18, 2100 København Ø er Strandvolde.\nGeologiske boringer i nærheden af Vordingborggade 18\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Vordingborggade 18.\nHvor langt er der fra Vordingborggade 18


Den respekterede bedemand fra Slagelse har haft bedemandsforretning i mange år. Bedemanden besluttede allerede da han var barn, at han skulle være bedemand i Slagelse. Hele hans familie har faktisk haft samme stilling og bedemandsforretningen har været gået i arv i flere generationer. Den respekterede bedemand i Slagelse fejrer 20 års arbejdsjubilæum i dette år, jeg tog ud og snakkede lidt med bedemanden om livet som en bedemand fra Slagelse, og hvad man kunne gøre såfremt man ønsker at åbne en bedemandsforretning. Det er en meget venlig mand, som tager imod mig lige ved forretningen, manden smiler meget bredt og byder mig velkommen til forretningen. Hans udseende er langtfra det samme , som jeg forbinder med sådan en bedemand i Slagelse, manden er høj, har meget klare øjne og så faktisk meget sund og frisk ud. Undertegnede havde faktisk regnet lidt med, at det ville være sådan at vi skulle se en meget lille mand, med sådan en krum ryg og runde brille da vi trådte ind i bedemandsforretningen, men jeg tog grueligt fejl.\nDa jeg træder helt ind i den hvidmalede bedemandsforretning blev jeg igen overrasket. Her er en let stemning, her er nærmest behageligt at opholde sig. Måske er jeg meget fordomsfuld fordi jeg aldrig har opholdt mig i en bedemandsforretning før i mit liv, jeg anede faktisk slet ikke hvad jeg måtte forvente af stedet. Undertegnede har alligevel en forestilling om, at sådan en bedemand i Slagelse er en meget ældre og enormt kedelig mand, og bedemandsforretningen forestillede jeg mig, havde sådan en meget tung stemning og urner alle steder, lykkeligvis tog jeg gruligt fejl. Ham den venlige bedemand fra Slagelse tilspurgte mig om jeg gerne ville sidde ned, jeg lod mig selv flyde ned i den store bløde sofa. Denne herres bedemandsforretning er sådan et sted hvor folk følte sig behageligr tilpas med det samme, hvilket er vigtigt fordi folk ofte er i sorg når man kommer til denne bedemand fra Slagelse.\nUndertegnede fik en lækker kop kaffe og lænede mig tilbage i sofaen. Undertegnede kunne let se på bedemanden, at manden er meget stolt af hans egen bedemandsforretning. Den dygtige bedemand fra Slagelse, viste undertegnede samtlige af hans mange anbefalinger. Flere aviser har skrevet artikler om ham, de skrev at han er et meget sympatisk menneske, at det altid er dejligt at kunne snakke sammen med bedemanden og at han forstår at kunne tage sig venligt af hans søde kunder. Den respekterede bedemand i Slagelse har været til hjælp for rigtig mange igennem hele deres sorg over deres tab, folk er alle dage velkommen til at få lyst til at kigge forbi hans bedemandsforretning såfremt folk ville snakke, han har aldrig for travlt til alle hans søde kunder.\nDen venlige bedemand fra Slagelse fortæller, at han personligt alle dage har været klar over at han selv skulle være bedemand. Undertegnede husker den glæde som min far modtog ved at kunne være til hjælp for folk igennem deres sorg. Undertegnede tænkte siden den dag, at jeg også vil benytte mit eget liv til at kunne være til hjælp for endre mennesker, det er sådan en dejlig følelse.” siger han og bliver ved ”Mange tror at det er trist at arbejde som bedemand i Slagelse, men det er det ikke på nogen måde. Undertegnede elsker det, i min egen bedemandsforretning sørger jeg alle dage for, at her er sådan en rigtig rar stemning. Her bør naturligvis slet ikke befinde sig festlig stemning og balloner, men det hele drejser sig om at huske at ære den der har mistet en og den afdøde, at sige farvel på en rigtig mindeværdig måde. Det er vigtigt at jeg som bedemand fra Slagelse forstår at vise stor respekt og en god forståelse for den afdøde” afslutter han.\nDen respekterede bedemand fra Slagelse har haft bedemandsforretning i mange år. Bedemanden besluttede allerede da han var barn, at han skulle være bedemand i Slagelse. Hele hans familie har faktisk haft samme stilling og bedemandsforretni [...]


Godt nyt - Kørselsfradraget sættes op i 2022. Se her, hvor meget det stiger FDM\nDit kørselsfradrag stiger i 2022 – se hvor meget\nHøje brændstofpriser og serviceomkostninger betyder, at satserne for både kørselsfradrag og befordringsgodtgørelse sættes op i 2022. Glædeligt, mener FDM, som dog gerne havde set en højere sats.\nOnsdag d. 24. november 2021\nEfter at de har set satserne blive sat ned de seneste to år, er der nu godt nyt for de ca. 1,2 mio. danskere, der hvert år får fradrag for transport mellem hjem og arbejdsplads eller får godtgjort erhvervsmæssig kørsel i egen bil\nDe stigende brændstofpriser betyder nemlig, at Skatterådet har valgt at hæve satserne for kørselsfradraget for 2022.\nKørselsfradraget er det fradrag, alle danskere med mere end 25 kilometer til og fra arbejde kan få uanset transportform.\nHelt konkret hæves kørselsfradraget næste år med otte øre for de første 120 kilometer. For kørsel over 120 kilometer hæves satsen med fire øre.\nHøjere udgifter til benzin og service\n”Baggrunden for at satserne kommer til at stige til næste år, er, at benzinprisen forventes at blive højere i 2022, end det var forventet i år. Selvom bilerne fortsat kører længere på en liter benzin, hvilket giver flere kilometer at fordele de samlede udgifter på, påvirker den højere benzinpris satsen i en opadgående retning,” udtaler formand for Skatterådet Jane Bolander.\nSkatterådet tager for 2022 udgangspunkt i en benzinpris (95 oktan) på 12,78 kr. pr. liter. Det er lige knap halvanden krone mere end i 2021, da rådet fastsatte prisen til 11,31 kr. pr. liter.\nDerudover forventes udgifterne til vedligehold af bilerne som service og supplerende rustbeskyttelse også at stige, hvilket ifølge Skatterådet er medvirkende årsag til, at satsen sættes op.\nSatser for kørselsfradrag 2022\nSats for kørsel 25-120 km\nSats for kørsel over 120 km\n1,90 kr. pr. km 0,95 kr. pr. km\n1.98 kr. pr. km 0,99 kr. pr. km\nReglerne for kørselsfradrag er uændrede, så der fortsat ikke er fradrag for de første 24 kilometer pr. dag mellem hjem og arbejde, og gælder alle transportmidler.\nPendlere, der er omfattet af de særlige regler om forhøjet kørselsfradrag i yderkommuner, får ikke nedsat satsen ved kørsel ud over 120 kilometer.\nDet er ikke kun kørselsfradraget, der stiger i 2022. Det samme gør befordringsgodtgørelsen, som du kan få, hvis du stiller din egen bil til rådighed i arbejdsøjemed.\nHer hæves satserne hhv. syv og otte øre, alt efter hvor meget du kører.\nSatser for befordringsgodtgørelse 2022\nSats for de første 20.000 km\nSatser for kørsel over 20.000 km\n3,44 kr. pr. km 1,90 kr. pr. km\n3,51 kr. pr. km 1,98 kr. pr. km\nOgså dyrere at køre elbil\nDanmark er kommet godt ud af coronakrisen. Væksten er høj, og trafikken er på niveau med tiden før corona. Derfor er det positivt, at Skatterådet nu reagerer på de stigende omkostninger til at holde bil, mener FDM.\n”En god mobilitet er afgørende for både den enkelte og for dansk økonomi. Derfor er det glædeligt, at Skatterådet skruer op for satserne i en tid, hvor prisstigningerne bider sig fast i samfundet. Både i form af højere brændstofpriser, men også på diverse komponenter, reservedele og arbejdsløn til reparation og service. Vores bekymring er, at benzinprisen i et stykke tid endnu vil være endnu højere, end Skatterådet antager, og FDM havde gerne set højere satser. Vi skal huske på, at for mange er bilen en forudsætning for at kunne komme på arbejde,” siger forbrugerøkonom i FDM Ilyas Dogru.\nHan understreger, at der er tale om et skattemæssigt fradrag. Det betyder, at man reelt får under en tredjedel af kørselsfradragets knap to kroner i hånden.\n”De stadig flere elbilister har heller ikke kunnet styre uden om de højere priser. Selvom en elbil er billigere at eje på grund af lavere omkostninger til service og strøm, ser vi ind i en vinter med høje forsyningspriser over hele linjen. Så uanset om man har et såkaldt flatrate-abonnement, eller om man lader på anden vis, vil høje elpriser gøre det dyrere at være elbilejer,” siger Ilyas Dogru.\nFortsat fradrag for løbehjul\nSom noget nyt har man fra 2021 også kunnet få godtgørelse for erhvervsmæssig befordring på cykel, knallert, 45-knallert, scooter eller elløbehjul. Det fortsætter i 2022, hvor satsen sættes op – dog kun med én øre til 0,55 kr. pr. kilometer.\nHar du brug for hjælp til dit bilvalg?\nOvervejer du en ny bil så husk, at du som medlem af FDM altid kan få hjælp af eksperter, der har den nyeste viden om biler.\nPrisen på benzin har aldrig været så høj som nu\nSådan undgår du skattesmæk for at arbejde hjemmefra\nFDM kræver kørselsfradrag sat op


3D-print reducerer bakterieophobning | Teknologisk Institut\n3D-print reducerer bakterieophobning\n16.4.2020 08:00:00 CEST | Teknologisk Institut\n- 3D-print blev en væsentlig billigere løsning end at fræse emnet ud. Sammenlignet med laserskæring er det også at foretrække, fordi vi undgår samlinger, hvor bakterier kan ophobe sig. Ved at printe i titanium opnår vi desuden et emne med en lavere vægt, som er billigere at producere, og som kan arbejde hurtigere, fortæller Kristian Rand Henriksen, konsulent og 3D-print ekspert på Teknologisk Institut.\nProducenten af industrielle forarbejdningsmaskiner Marel havde i forbindelse med udviklingen af et nyt industrielt portionsskæringsmodul brug for en slags ’kødvæg’, som kunne stoppe fx koteletter på produktionslinjen, holde dem fast mens kniven skar, og efterfølgende sende de afskårne stykker videre i produktionen. Netop adskillelsen og justeringen af kødet har altid været en udfordring på grund af den måde, hvorpå kødproteiner binder de afskårne stykker efter portionsskæringen, og derfor var der behov for nytænkning.\nResultatet er blevet et supportelement, som består af et gitter, der stopper kødet, mens kniven skærer, samt en rulle, som sender de afskårne koteletter videre på samlebåndet. De to elementer er designet til at gå ind i hinanden i en glidende bevægelse og dermed arbejde både hurtigt og præcist. Samtidig med at problemet med bindingen af de afskårne stykker elimineres.\n- Supportelementet er i direkte kontakt med fødevarer, så der er mulighed for, at bakterier kan ophobe sig i samtlige spalter, samlinger og åbninger, og disse bakterier kan overføres direkte til kødet. Derfor var vi rigtig begejstrede for muligheden med at 3D-printe gitteret i ét stykke. Vægtreduktionen var samtidig et positivt element, da supportelementet bevæger sig mange gange i sekundet, fortæller Matias Taul Hansen, Technical Designer hos Marel.\nMarel arbejder allerede sammen med Teknologisk Institut om 3D-print af både laksegribere i titanium og robotgribere i nylon, og derfor blev de involveret i udviklingen og produktionen af gitteret. Her var det også væsentligt, at Teknologisk Institut har fødevareoverensstemmelses-erklæringer på 3D-metalprint og fuld sporbarhed gennem hele produktionen.\nUdviklingsforløb optimerede design\n - Med det færdige produkt har Marel opnået en ideel løsning på udfordringen med binding af afskårne kødstykker, hvor vi opnår et enestående niveau af nøjagtighed og pålidelighed. Adskillelsen af kødet er nu perfekt, og det optimerer hele arbejdsprocessen, reducerer spild og øger kvaliteten af slutproduktet, slutter Matias Taul Hansen, Marel.\n3d printadditive manufacturingfødevareteknologi\nKonsulent Kristian Rand Henriksen, Teknologisk Institut, mobil 7220 1262, mail: krhe@teknologisk.dk .\nJuan Farré overtager posten som administrerende direktør for Teknologisk Institut30.6.2020 13:38:21 CEST | Pressemeddelelse\nTeknologisk Institut, Danmarks førende innovationsinstitut med 1100 medarbejdere, har meddelt, at Søren Stjernqvist i efteråret ønsker at fratræde som administrerende direktør efter 20 år i stillingen og 39 år i organisationen. Søren Stjernqvist fortsætter på posten, indtil Juan Farré tiltræder som ny administrerende direktør den 1. oktober 2020. Juan Farré kommer fra en stilling som CTO i FORCE Technology. Han er kommercielt orienteret, politisk vidende, international i sit virke og har dybdegående indsigt i GTS-systemet, som er Teknologisk Instituts DNA. Ud over jobbet som Group CTO hos FORCE Technology har Juan Farré tidligere været CEO hos Delta, Ernitec og NKT, samt Vice-President for Global Sales hos NetTest. Juan Farré har desuden en PhD fra DTU i Optical Communication Systems. Teknologisk Institut har igennem mere end 100 år styrket danske virksomheder ved hjælp af banebrydende teknologier og medarbejdernes faglige ekspertise. Gennem innovative resultater skaber Teknologisk Ins\nFN’s verdensmål i virksomhedernes hverdag: Bæredygtighed er på de fleste virksomheders dagsorden26.6.2020 08:00:00 CEST | Pressemeddelelse\n20 procent af danske virksomheder arbejder med FN’s 17 Verdensmål, viser undersøgelse fra Teknologisk Institut.\nGratis udviklingsforløb ruster fremstillingsvirksomheder til en ny virkelighed25.6.2020 08:00:00 CEST | Pressemeddelelse\nNy robot skal give øl smagen af dansk jord23.6.2020 10:00:00 CEST | Pressemeddelelse\nKunstig intelligens låser op for uudnyttet robot-potentiale9.6.2020 13:03:25 CEST | Pressemeddelelse\nGrøn og bæredygtig udnyttelse af energi med katalysematerialer2.6.2020 08:00:00 CEST | Pressemeddelelse\nKatalysematerialer er omdrejningspunktet i et nyt projekt ledet af Teknologisk Institut, der vil udnytte overskydende energi fra sol og vind til at skabe et bæredygtigt, brintbaseret energilager og dermed bidrage til Power-to-X-dagsordenen.


SBi 2006:13 Murværk opmuret med vådmørtler Demonstrationsprojekt - PDF\nSBi 2006:13 Murværk opmuret med vådmørtler Demonstrationsprojekt\nDownload "SBi 2006:13 Murværk opmuret med vådmørtler Demonstrationsprojekt"\n1 SBi 2006:13 Murværk opmuret med vådmørtler Demonstrationsprojekt\n3 Murværk opmuret med vådmørtler Demonstrationsprojekt Klavs Feilberg Hansen SBi 2006:13 Statens Byggeforskningsinstitut 2006\n4 Titel Murværk opmuret med vådmørtler Undertitel Demonstrationsprojekt Serietitel SBi 2006:13 Udgave 1. udgave Udgivelsesår 2006 Forfatter Klavs Feilberg Hansen Sprog Dansk Sidetal 16 Litteraturhenvisninger Side 16 Emneord Murværk, vådmørtel, bøjningsstyrke, vridningsstyrke ISBN Pris Tegninger Fotos Udgiver Kr. 68,50 inkl. 25 pct. moms Klavs Feilberg Hansen Peter Mossing Statens Byggeforskningsinstitut, Dr. Neergaards Vej 15, DK-2970 Hørsholm E-post Eftertryk i uddrag tilladt, men kun med kildeangivelsen: SBi 2006:13, Murværk opmuret med vådmørtler. Demonstrationsprojekt. (2006)\n5 Indhold Forord...4 Sammenfatning...5 Murværks styrke...5 Prøvningsmetode...6 Bøjningsforsøg...7 Bøjning om akse vinkelret på liggefugerne...7 Bøjning om akse parallel med liggefugerne...9 Vridningsforsøg...10 Forsøgsprogram...11 Forsøgsresultater...11 Diskussion af forsøgsresultater...14 Referencer\n6 Forord Vådmørtler benyttes på nuværende tidspunkt i omkring 80 pct. af muret nybyggeri. Egenskaberne af murværk opmuret med vådmørtel er i dag kun mangelfuldt dokumenteret, og da anvendelsen af vådmørtel i en række tilfælde har udførelsesmæssige, økonomiske og miljømæssige fordele frem for anvendelse af tørmørtler, må det derfor forventes at vådmørtler også fremover vil præge det murede byggeri i betydelig grad. Denne rapport beskriver en metode til bedre dokumentation af de styrkemæssige egenskaber ved murværk opmuret med vådmørtel. Metoden er udviklet med støtte fra Marta og Paul Kerrn-Jespersens fond og fra Murersektionen i Dansk Byggeri. Statens Byggeforskningsinstitut Afdelingen for Byggeteknik og Design Juni 2006 Niels-Jørgen Aagaard Forskningschef 4\n7 Sammenfatning Første del af denne rapport beskriver en række bøjningsforsøg med små vægge opmuret med vådmørtel. Resultaterne viser at man ved bøjning om studsfugerne kan opnå betydeligt højere styrker, end dem man kan udlede af Murværksnormen, og dermed at der i de undersøgte tilfælde ikke er styrkemæssige fordele ved at anvende tørmørtler frem for vådmørtler. Sidste del af rapporten omhandler en simpel prøvningsmetode som er udviklet på SBi. Metoden kan anvendes til at bestemme murværks styrkemæssige egenskaber ud fra vridningsforsøg med en liggefuge mellem to sten. I forhold til forskydningsforsøg er vridningsforsøg enklere at gennemføre og mere direkte anvendelige. Det eftervises at det er muligt at opnå god overensstemmelse mellem de simple vridningsforsøg og resultaterne fra de mere krævende bøjningsforsøg med små vægge fra første del af rapporten. Murværks styrke Murværks styrke for tværbelastning (vindtryk og vindsug) beror først og fremmest på bøjningsstyrken om en akse vinkelret på liggefugen. Brudformen svarende til denne bøjningspåvirkning er typisk en af de på figur 1 viste eller en kombination af dem. stenbrud zigzakbrud trappebrud Figur 1. Brudformer ved bøjningsbrud om en akse vinkelret på liggefugerne. Bøjningsstyrken af murværk ved bøjning om akser vinkelret på liggefugen afhænger primært af murstenenes bøjningsstyrke om samme akse og af liggefugernes evne til at overføre forskydningskræfter fra sten til sten således, at der er modstand mod at stenene drejes i forhold til hinanden. Denne modstandsevne kaldes i det følgende vridningsmodstand og dens maksimalværdi vridningsstyrken. Groft sagt er det stenenes bøjningsstyrke, der er bestemmende for murværkets bøjningsstyrke, hvis vridningsstyrken er større end stenenes bøjningsstyrke, og omvendt er det vridningsstyrken, der er be- 5\n8 stemmende for murværkets bøjningsstyrke, hvis stenenes bøjningsstyrke er større end vridningsstyrken. I første tilfælde fås brud i stenene, når murværket belastes til brud, mens bruddet i andet tilfælde kun sker i mørtelfugerne. I de fleste lærebøger om murværk fremhæves det at godt murværk er murværk hvor mørtelstyrken er afpasset i forhold til stenstyrken således at stenene kun i meget begrænset omfang revner når murværket belastes til brud. For at kunne opnå dette er det nødvendigt at kende de ovenfor omtalte bøjnings- og vridningsstyrker. Prøvningsmetode SBi har udviklet en simpel prøvningsmetode, baseret på et forsøgsemne bestående af 2 sten og en liggefuge, til bestemmelse af disse 2 egenskaber. En enkelt prøvning kan som resultat enten give vridningsstyrken og en nedre værdi for stenenes bøjningsstyrke eller stenenes bøjningsstyrke og en nedre værdi for vridningsstyrken afhængig af den valgte længde af liggefugen mellem stenene. Desuden kan prøvningen give oplysninger om murværks sejhed. Metoden, som i sin enkleste udformning kun kræver adgang til en trykprøvemaskine, forventes at kunne anvendes til at dokumentere bøjningsegenskaberne af murværk opmuret med vådmørtel og til udvikling af tørmørtler, der styrkemæssigt er afpasset til bestemte stentyper. Metoden vil også kunne anvendes af teglværkerne til bestemmelse af stens bøjningsstyrke og til optimering af stenenes overfladestruktur. Metoden kan ses som en erstatning/supplement til forskydningsforsøg med en enkelt liggefuge mellem 2 sten. I forhold til forskydningsforsøg er vridningsforsøg langt enklere at udføre og metodens resultater er mere direkte anvendelige. Denne rapport indeholder en række vridningsforsøg med en typisk facadesten, hvor liggefugen er udført med vådmørtel KC50/50/700 fra 5 forskellige vådmørtelværker. Rapporten indeholder også bøjningsforsøg med minivægge, med samme stentype opmuret med vådmørtel KC50/50/700 fra et af de omtalte værker, til bestemmelse af murværks bøjningsegenskaber. Det praktiske mål med disse forsøg er at vise, at der kan opnås pålidelige og høje styrker for murværk opmuret med vådmørtel selv om styrken af selve mørtlen er noget lavere end for tilsvarende tørmørtler. Fra et teoretisk synspunkt er disse forsøg interessante, da mørtelstyrken i forhold til stenstyrken ligger i et område, hvor der er få eller ingen danske (eller udenlandske) forsøgsresultater, og resultaterne muliggør angivelse af et første bud på sammenhængen mellem resultater fra bøjningsforsøg og resultater fra vridningsforsøg. 6\n9 Bøjningsforsøg Der er udført forsøg med små vægge såkaldte minivægge med bøjning om akse parallel med liggefugerne og med bøjning om akse vinkelret på liggefugerne. Forsøgsemnerne til de 2 forsøgstyper er vist på figur 2. B A Figur 2. Forsøgsemne (A), anvendt ved bøjning om akse vinkelret på liggefugerne og forsøgsemne (B), anvendt ved bøjning om akse parallel med liggefugerne. Forsøgene er udført efter DS/EN med forsøgsopstillinger som er beskrevet i  og . I alle forsøgene blev emnets udbøjning målt i alle 4 hjørner og foroven og forneden midt i emnet. Der blev udført 5 forsøg med hver forsøgstype. Alle forsøgsemnerne var muret med sten fra Prøvelyst Teglværk, stentype: BS 4 Gul. Stenklasse: min 25 og med en vådmørtel KC50/50/700 fra NCC's vådmørtelværk i Hedehusene. Bøjning om akse vinkelret på liggefugerne Resultaterne af forsøgene med bøjning om en akse vinkelret på liggefugerne er givet i tabel 1. Tabel 1. Bøjningstrækstyrke (N/mm 2 ) og brudform. Forsøgsnummer Bøjningstrækstyrke 1,02 1,38 1,16 0,92 1,00 Brudform Stenbrud/ zigzagbrud Trappebrud Trappebrud Stenbrud/ trappebrud Trappebrud På figur 3 er vist brudformen "trappebrud" som blev observeret i forsøgsemnerne 2, 3 og 5. Af udbøjningsmålingerne fremgår det at i brudsituationen drejer de 2 brudstykker sig i forhold til hinanden om en skrå akse med samme retning som trappebruddet. 7\n10 Figur 3. Trappebrud. Revnerne forløb i skillefladen mellem mørtel og sten (på figuren er revnen tegnet på stenene). På figur 4 er brudformen 'stenbrud/zigzagbrud' vist. Figur 4. Stenbrud/zigzagbrud i forsøgsemne 1. På figur 5 er brudformen " stenbrud/trappebrud" vist. Figur 5. Stenbrud/trappebrud i forsøgsemne 4. I tabel 2 er middelstyrke, variationskoefficient og karakteristisk styrke for de udførte forsøg givet sammen med tilsvarende resultater fra tidligere udførte forsøg med samme stentype men opmuret med tørmørtel KC/60/40/850 og tørmørtel KC35/65/650. Se  og . Af disse forventes tørmørtel KC/60/40/850 at have nogenlunde samme styrkeegenskaber som vådmørtel KC50/50/700, mens tørmørtel KC35/65/650 er betydeligt stærkere. Tabellen indeholder også de karakteristiske styrker, der er angivet i Murværksnormen svarende til de anvendte sten/mørtelkombinationer. 8\n11 Tabel 2. Bøjningstrækstyrker i N/mm 2 og variationskoefficient i %. Vådmørtel Tørmørtel Tørmørtel KC50/50/700 KC60/40/850 KC35/65/650 Middelstyrke 1,10 1,10 0,99 Variationskoefficient Karakteristisk styrke 0,69 0,50 0,37 Karakteristisk styrke efter DS 414 0,34 Ingen værdi 0,64 Disse resultater tyder på at middelbøjningstrækstyrken af murværk er uafhængig af hvilken mørtel, der anvendes, et resultat som passer med en omfattende engelsk undersøgelse . Resultaterne peger også på at variationskoefficienten er mindst for den svageste mørtel, hvilket bevirker, at denne mørtel giver den største karakteristisk styrke. Udover forskellen i variationskoefficient adskilte forsøgene sig ved at bruddene i forsøgsemner muret med den stærke tørmørtel (KC35/65/650) medførte mange stenbrud mens der var få eller ingen stenbrud når der anvendtes de svage mørtler. Bøjning om akse parallel med liggefugerne Resultaterne af forsøgene med bøjning om en akse parallel med liggefugerne er givet i tabel 3. Tabel 3. Bøjningstrækstyrke (N/mm 2 ) og brudform. Forsøgsnummer Bøjningstrækstyrke - - 0,24 0,21 0,36 Brudform Brud inden påføring af last Brud inden påføring af last Brud i skilleflade mellem sten og mørtel Brud i skilleflade mellem sten og mørtel Brud i skilleflade mellem sten og mørtel På grundlag af disse resultater er det ikke muligt at angive en karakteristisk værdi for trækstyrken ved bøjning om akse parallelt med liggefugerne. 9\n12 Vridningsforsøg Forsøgsemnet til bestemmelse af vridningsstyrken af en liggefuge, og hvordan det belastes, er vist på figur 6. Figur 6. Forsøgsemne til bestemmelse af vridningsstyrken af en liggefuge. Forsøgsemnet belastes punktsymmetrisk i hver stens midterlinie med 2 lige store kræfter (via et åg) som vist på figur 6. Det er støttet af en stålcylinder under den ene sten og en stålkugle under den anden som vist på figur 7. Figur 7. Undersiden af forsøgsemne. Hver sten bliver belastet af 2 lige store modsat rettede kræfter, som søger at dreje stenene hver sin vej, men hindres derved af liggefugen. Liggefugen bliver på denne måde påvirket til ren vridning svarende til momentet fra de modsat rettede kræfter på en sten. Momentkurven i hver sten kan findes ud fra et skøn over fordelingen af forskydningsspændingerne i liggefugen. Forskellige skøn for denne fordeling giver næsten samme maksimalmoment i stenene. Længden af liggefugen og et eventuelt normaltryk på liggefugen kan varieres. På figur 8 er forsøgsopstillingen vist. 10\n13 Figur 8. Vridningsforsøg. Forsøgsprogram Der er udført vridningsforsøg med 2 stentyper og vådmørtler KC50/50/700 fra 5 forskellige vådmørtelværker. I alle forsøgene var liggefugens længde tilstræbt den samme (135 mm), liggefugens bredde var 108 mm og normaltrykket på liggefugen var enten 0,1 N/mm 2 eller 0,02 N/mm 2. Trykket 0,02 N/mm 2 svarer til egenvægten af en ½ etage høj mur. De anvendte sten var dels den facadesten, der blev anvendt til bøjningsforsøgene og dels en maskinsten med 3 aflange huller. I tabel 4 er angivet hvilke sten/mørtel kombinationer, der indgår, og hvor mange forsøg der er udført med hver kombination. Tabel 4. Antal vridningsforsøg og målt vandindhold i mørtlen. De 2 øverste tal i hvert felt angiver antal forsøg med normaltryk 0,1 N/mm 2 henholdsvis antal forsøg med normaltryk 0,02 N/mm 2. Nederste tal angiver mørtlens vandindhold i %. Mørtelværk NCC Vejle Hillerød Måde Igelsø Facadesten ,7 3-hulsten , , , , , ,9 - - Det skal bemærkes at forsøgsemnerne til vridningsforsøgene blev opmuret med forvandede sten. Forsøgsresultater Figur 8 og 9 indeholder kurverne for vridningsforsøg med facadesten og med 3-hulsten. På kurverne er vridningsmomentet afbildet som funktion af forsøgsemnets nedbøjning ved belastningspunkterne. Små ujævnheder i stenenes overflade, som først skal udlignes (knuses), bevirker at første del af kurven ikke er repræsentativ for forsøgsemnets styrkeegenskaber. Kurverne er derfor forskudt sådan at de på hvert kurveblad er sammenfaldende ved et vridningsmoment på omkring 150 Nm, hvorefter effekten af ujævnhederne forventes at være forsvundet. 11\n14 NCC, facadesten Vejle, facadesten Vridningsmoment (Nm) Vridningsmoment (Nm) Nedbøjning (mm) Nedbøjning (mm) 600 Hillerød, facadesten 600 Måde, facadesten Vridningsmoment (Nm) Vridningsmoment (Nm) Nedbøjning (mm) Nedbøjning (mm) Igelsø, facadesten Vridningsmoment (Nm) Nedbøjning (mm) Figur 8. Kurver for vridningsforsøg med facadesten. Røde kurver svarer til et normaltryk på 0,02 N/mm 2 og blå til 0,1 N/mm 2. Figur 9 indeholder de tilsvarende kurver for vridningsforsøg med 3-hulsten. NCC, 3-hulsten Hillerød, 3-hulsten Vridningsmoment (Nm) Vridningsmoment (Nm) Nedbøjning (mm) Nedbøjning (mm) Figur 9. Kurver for vridningsforsøg med 3-hulsten. Røde kurver svarer til et normaltryk på 0,02 N/mm 2 og blå til 0,1 N/mm Forudsætter man at den del af stenene som dækkes af mørtelfugen er uendelig stiv kan man beregne drejningen θ i en mørtelfuge som θ = 2 u / a v (1) Her er u nedbøjningen og a v =173 mm er den vandrette afstand mellem understøtningen på en sten og belastningspunktet på samme sten. En hensyn-\n15 tagen til elastiske deformationer i den del af stenene der ikke dækkes af mørtelfugen reducerer θ med 1-5 %. Af kurverne ser det ud som om det maksimale vridningsmoment er uafhængigt af normaltrykket. Dette er umiddelbart i modstrid med tidligere udførte forsøg, hvor maksimalværdien vokser med voksende normaltryk. Se  og . Et groft skøn over denne sammenhæng mellem normaltryk og maksimalværdi i  og  giver, anvendt på forskellen i normaltryk i vridningsforsøgene, en forskel på ca. 5 % på vridningsstyrken. Denne effekt er så lille at den ikke er synlig i disse forsøg. Det ses endvidere, at vridningsstyrkerne varierer en del afhængig af hvilket værk vådmørtlen kommer fra, idet forholdet mellem stærkeste og svageste er ca. 2,7. Variationen kan ikke forklares ved de små forskelle i vandindhold, der fremgår af tabel 4. I ingen af forsøgene forekom der brud i stenene. Den største bøjningstrækspænding facadestenene har været udsat for er 2,7 N/mm 2 og 3-hulstenene har maksimalt været udsat for1,9 N/mm 2. Vridningsstyrkerne er som omtalt fundet for en liggefuge med dimensionerne108 x 135 mm 2. Forudsættes det at fugen kan beregnes som et rektangulært tværsnit af idealplastisk materiale fås, med benyttelse af Trescas flydebetingelse, at vridningsstyrken af en fuge med dimensionerne b x l er: V f = 0,5 τ max b 2 (l b/3) (2) hvoraf forskydningsflydestyrken τ max kan bestemmes ud fra forsøgene. Udtrykket kan også benyttes til at bestemme vridningsstyrken af et vilkårligt rektangulært tværsnit når τ max er kendt. Forudsættes det i stedet at fugen kan beregnes som et rektangulært tværsnit af lineærelastisk materiale, hvor vridningsstyrken defineres som vridningsmodstanden svarende til at den maksimale forskydningsspænding i tværsnittet er lig med τ max, kan man på samme måde bestemme vridningsstyrken af et vilkårligt rektangulært tværsnit når vridningsstyrken af et givent tværsnit kendes. De to forudsætninger vil føre til praktisk taget samme resultat for almindelige anvendelser. 13\n16 Diskussion af forsøgsresultater Som det fremgår af tabel 2 viser forsøgene med bøjning om en akse vinkelret på liggefugerne, at der kan opnås pålidelige og høje styrker for murværk opmuret med vådmørtel selv om styrken af selve mørtlen er noget lavere end styrken af tilsvarende tørmørtler. Af brudformerne vist på figurerne 3, 4 og 5 fremgår det, at den anvendte mørtel har været velafpasset til den anvendte sten, da der kun forekommer 2 stenrevner i de 5 forsøg og bruddene er derfor primært forløbet i mørtelfugerne. En mulig forklaring på forekomsten af de rene mørtelbrud i 3 af forsøgene i form af trappebrud og ikke som zigzagbrud, som det måske kunne forventes, er, at der forekommer dilatation i en fuge, når den påvirkes til brud. I zigzagbruddet hindres denne dilatation af det omkringliggende murværk hvorved normaltrykket på fugen øges og dermed vridningsmodstanden. I trappebruddet kan denne dilatation foregå mere frit, og derfor er denne brudform tilsyneladende den farligste. Et første bud på sammenhængen mellem vridningsstyrken af liggefugen mellem 2 sten og bøjningsstyrken af murværk ved bøjning om en lodret akse, er at bøjningsstyrken er lig antallet af skifter i bøjningsemnet minus 1 (svarende til antallet af liggefuger der indgår i trappebruddet) gange vridningsstyrken. I de udførte forsøg med bøjning om en akse vinkelret på liggefugerne er der anvendt en mørtel fra NCC. De tilsvarende vridningsstyrker kan aflæses på 1. kurveblad på figur 8 med titlen 'NCC, facadesten'. Disse vridningsstyrker svarer til en liggefuge med dimensionerne108 x 135 mm 2. Med formel (1) kan disse vridningsstyrker omregnes til vridningsstyrker for en liggefuge med dimensionerne 90 x 108 mm 2 svarende til størrelsen af liggefugerne i bøjningsemnerne. Her er bredden af liggefugen sat til 90 mm svarende til at liggefugerne ikke er fuldt udfyldte. Benyttes middelværdien af de således korrigerede vridningsstyrker på den omtalte sammenhæng mellem vridningsstyrker og bøjningsstyrker fås en bøjningstrækstyrke på 1,4 N/mm 2 mens den målte middelværdi i bøjningsforsøgene er 1,10 N/mm 2. Ved beregningen af bøjningstrækstyrken ud fra vridningsstyrkerne er der ikke taget hensyn til at trappebruddet kan forløbe på 5 forskellige måder således at styrken bestemmes af det forløb der giver den mindste bæreevne. Se figur Figur 10. Mulige forløb af trappebrud.\n17 Tages der hensyn til dette, idet det udnyttes at variationskoefficienten på de målte vridningsstyrker er 19 %, fås en bøjningstrækstyrke på 1,2 N/mm 2. Sammenholdes dette resultat med middelværdien på 1,17 N/mm 2 af de 3 målte bøjningstrækstyrker, hvor der fremkom et trappebrud, fås en overensstemmelse, mellem bøjningstrækstyrker bestemt ved bøjningsforsøg med minivægge og bøjningstrækstyrker afledt af vridningsforsøg, der er særdeles god. I det følgende kaldes den her beskrevne metode til bestemmelse af bøjningstrækstyrken ved bøjning om en akse vinkelret på liggefugerne for sumformlen. Der er i litteraturen adskillige steder, se fx , opstillet formler for bestemmelse af styrken af murværk ved bøjning om en akse vinkelret på liggefugerne. Disse formler er som regel opstillet med henblik på at kunne forudsige styrken af alle typer murværk, og skal derfor kunne forudsige styrken uanset hvilken af de på figur 1 viste brudmåder der fremkommer. Dette har vist sig at være en ret håbløs opgave. I modsætning hertil er sumformlens anvendelsesområde begrænset til murværk hvor der kun sker brud i mørtelfugerne og ods for en pålidelig forudsigelse er derfor betydelig højere. Hvor pålidelig sumformlen er inden for sit anvendelsesområde og om der er måder at forbedre den på, kan først afgøres når der foreligger et større forsøgsmateriale. 15\n18 Referencer  Hansen, K. F. (1998). Strength and deformation capacity of laterally loaded masonry. In H. W. H. West (Ed.), Masonry (8): Proceedings of the 5th International Masonry Conference (pp ), London 13th-15th October  Hansen, K. F. (2001). Uniaxial bending strenght of masonry walls. Masonry International, 14, (3),  West, H. W. H., Hodgkinson, H. R., & Haseltine, B. A. (1977). The resistance of brickwork to lateral loading: Part 1. Experimental methods and results of tests on small specimens and full size walls. The Structural Engineering, 55, (10),  Hansen, K. F., Nykänen, E., & Gottfredsen, F. R. (1998). Shear behaviour of bed joint at different levels of precompression. Masonry International, 12, (2).  Willis, C. R., Griffith, M. C., & Lawrence, S. J. (2004). Horizontal bending of unreinforced clay brick masonry. Masonry International, 17, (3). 16\n20 Murværk opmuret med vådmørtler Vådmørtler benyttes i størstedelen af det murede nybyggeri. Egenskaberne af murværk opmuret med vådmørtel er i dag kun mangelfuldt dokumenteret. Denne rapport beskriver en metode til bedre dokumentation af de styrkemæssige egenskaber ved murværk opmuret med vådmørtel. Første del af rapporten gennemgår en række bøjningsforsøg med små vægge opmuret med vådmørtel. Resultaterne viser at man ved bøjning om studsfugerne kan opnå betydeligt højere styrker, end dem man kan udlede af Murværksnormen, og dermed at der i de undersøgte tilfælde ikke er styrkemæssige fordele ved at anvende tørmørtler frem for vådmørtler. Sidste del af rapporten omhandler en simpel prøvningsmetode som er udviklet på SBi. Metoden kan anvendes til at bestemme murværks styrkemæssige egenskaber ud fra vridningsforsøg med en liggefuge mellem to sten. 1. udgave, 2006 ISBN SBi 2006:13\nEKSPERIMENTEL OG TEORETISK UNDERSØGELSE AF ÆLDRE MURVÆRKS STYRKEEGENSKABER SBI 2015:02\nEKSPERIMENTEL OG TEORETISK UNDERSØGELSE AF ÆLDRE MURVÆRKS STYRKEEGENSKABER SBI 215:2 Eksperimentel og teoretisk undersøgelse af ældre murværks styrkeegenskaber Klavs Feilberg Hansen Erik Steen Pedersen\nDilatationsfuger i ydervægge af tegl SBI-RAPPORT 291. STATENS BYGGEFORSKNINGSINSTITUT 1998\nDilatationsfuger i ydervægge af tegl SBI-RAPPORT 291. STATENS BYGGEFORSKNINGSINSTITUT 1998 Dilatationsfuger i ydervægge af tegl KLAVS FEILBERG HANSEN SBI-RAPPORT 291 STATENS BYGGEFORSKNINGSINSTITUT 1998


Oplev historie i Sønderjylland - Syddansk Turisme\nMen som de fleste ved, så har der været mange krige i Danmarks historie, og mange af de store kendte krige har vedrørt Sønderjylland. 1. verdenskrig, 2. verdenskrig og i 1864 tabte vi Sønderjylland hvor det først var ved afstemning i 1920, at vi fik den nordlige halvdel af Sønderjylland tilbage.\nDet er alt denne historie, som du kan opleve, hvis du tager til Sønderjylland.\nPå mange Sønderjyske kirkegårde finder du mindesten for faldne soldater under 1. verdenskrig, for selvom Danmark var neutrale under 1. verdenskrig, så var meget af Sønderjylland en del af Tyskland, og derfor tog mere end 30.000 dansksindede sønderjyder i krig for Tyskland og over 5000 døde.\nVed Bjerning Kirke er der derfor en mindesten om dette, og det giver en nogle tanker, når man tager rundt og ser nogle af disse mindesten. Samtidig kan du kigge på de flotte kirker.\nOplev Dybbøl Mølle\nDe fleste har hørt om Dybbøl Mølle, som dog nok mest skyldes, at John Mogensen sang “Dybbøl Mølle maler helt ad helved’ til” i sangen Der er noget galt i Danmark.\nMen møllen er selvfølgelig kendt, fordi den var centrum for voldsomme kampe i 1864, hvor møllen også blev ødelagt. Men den blev genopbygget efter krigen.\nI dag er der en udstilling, hvor man kan se historien bag møllen, og om forholdet mellem Tyskland og Danmark. Hvis man vil forstå, hvorfor vi stadigvæk har det lidt anderledes med tyskere, så er det en god idé at tage forbi her, for det er, fordi vi i mange år havde et anstrengt forhold til tyskere.\nGenerelt vil vi anbefale, at du tager rundt i Sønderjylland og bare oplever det hele. På den måde får du en sjov oplevelse, og det er et godt sted at tage hen for hele familien, hvor du kan lære dine børn om historie.\nForrige Forrige indlæg: Oplev unik Danmarkshistorie i skønne Sydjylland\nNæste: Næste indlæg: Tips til oplevelser på Sydsjælland – video