Eksiljydens bekendelser: Noget om at gøre ting alene\nVi kvinder har det med ofte at gøre ting i selskab med mindst en anden person. Disse aktiviteter omhandler alt fra at gå på toilettet til en fest til at sidde sammen med en til en forelæsning. Hvorimod vores mandlige modstykker oftest kan gøre de her ting selv. Har det noget at gøre med at mænd er mere selvstændige end kvinder? Eller har det noget at gøre med, at vi kvinder er bange for at andre ser ned på os, hvis vi ikke følger denne norm med at have selskab i disse situationer?\nLad mig nævne i flæng flere situationer, hvor jeg ikke har lyst til at være alene:\nI en biograf\nI en kantine\nDet giver mig hjertebanken, koldsved og nervøse ticks bare ved tanken om at gøre en af de her ting uden selskab. Men hvorfor egentlig det? Min veninde M har oftest med en cafe latte med karamelsirup som eneste selskab komponeret det ene blogindlæg efter det andet på cafeer rundt om i København, mens min anden veninde ofte alene er taget i biografen for at nyde en film, fordi det havde hun allermest lyst til. Hold kæft hvor syntes jeg det er sejt! Hvor må det altså være befriende, at man uanset lyst eller behov egentlig blot kan gøre det uden at skulle have en veninde eller kæreste ved sin side.\nJeg har intet imod hverken at bo selv, løbe selv, arbejde alene, studerer alene, cykle alene, tage metroen alene, men bare tanken om at flytte disse hverdagspraksisser ud af deres faste rammer giver mig myrekryb. Men hvorfor egentlig? Jeg tror, det handler om, at jeg simpelthen i bund og grund rigtig godt kan lide at dele oplevelser med mine medmennesker, ligesom de fleste andre kan. Jeg føler også, at det er mere legalt for mig personligt at henvise til en oplevelse, hvis jeg kan bruge frasen: "Kan du ikke også huske dengang, vi gjorde sådan og sådan?" Den oplevelse jeg henviser til, er du hverken bedre eller værre af, at jeg har oplevet den sammen med nogen eller alene.\nSå kære piger, vil I være med på en udfordring? Er du ligesom jeg en kylling, der ikke tør gøre nogle af de 5 ting Alene. Helt uden selskab. Er du enten ligeså sej som min veninde M eller en kylling ligesom jeg, så smid en kommentar med, hvad du gør eller har gjort. Jeg tager selv min egen udfordring op, og jeg vender stærkt tilbage med et blogindlæg om min oplevelse!\nIndsendt af Cecilie Mattesen kl. 14.59


Indsigt: Forslag til finanslov for 2011 - 3\nI nærværende ordførerindlæg vil vi fra Demokraterne - udover at fokusere på det samlede Finanslovsforslag - rette fokus mod de store udfordringer, som kræver opmærksomhed.\nVi vil opfordre landsstyret til fremadrettet at vise, at der er en vilje og mod til at tage hånd om udfordringerne. Dette bør ske allerede i Den Politisk-Økonomiske beretning for 2011 og naturligvis også i Finanslovsforslaget for 2012.\nSom Skatte- og Velfærdskommissionen siger, er status quo ikke en mulighed. Det betyder, at der skal ændres på nogle ting for at bevare og forbedre velfærdsniveauet. Heri ligger, at vi som politikere skal træffe nogle valg, der skaber forudsætninger for vækst og velfærd.\nFra Demokraterne vil vi starte med at fastslå, at vi er glade for, at børne- og ungeområdet bliver styrket. Dette bakker vi 100 procent op om, da det er styrkelser, der er både positive og nødvendige.\nDemokraterne har altid anset børn og unge som samfundets vigtigste ressource. Børn og unge er vores fremtidige arbejdskraft. Det er derfor altafgørende for fremtidens velstands- og velfærdsniveau, at vi som samfund giver de optimale betingelser for, at fremtidens arbejdskraft bliver så kompetent som muligt.\nVi bakker ligeledes op om sundhedsreformen og håber, at alle partier vil deltage i arbejdet med at få den ført ud i livet. Vi skal i den forbindelse være klar over, at et velfungerende sundhedsvæsen koster mange penge, men det er penge som Demokraterne er klar til at finde. Det kræver dog, at vi alle er med til at prioritere politisk, så der bliver råd til det sundhedssystem, som vi alle ønsker.\nVi konstaterer, at arbejdet med at slanke centraladministrationen fortsætter. Man har i rigtig mange år talt om, at udgifterne til centraladministrationen har været for høje. Den nuværende slankning er et udtryk for politisk handlekraft.\nSatsningen på uddannelse fortsætter naturligvis. Demokraterne har alle dage påpeget, at uddannelse er den bedste vej til at skabe vækst og dermed velstand, og det er en holdning, som vi ikke slækker på. Vi vil dog her i salen appellere til alle om, at de seneste tal viser, at alt for mange unge ikke går i gang med en kompetencegivende uddannelse efter folkeskolen. Det er tvingende nødvendigt, at vi uddanner så mange unge mennesker som muligt for at realisere vores mål om økonomisk og politisk selvstændighed.\nLandsstyremedlem for Boliger var meget klar i mælet under spørgetimen onsdag den 10. november 2010. Her gjorde han det helt klart, at landsstyret ønsker at øge byggeriet på kysten. Boligbyggeriet i Sisimiut og Ilulissat bliver sat i gang hurtigst muligt, ligesom dialogen med Kommune Kujalleq om byggeri i Qaqortoq vil blive fortsat. Vi har flere gange ytret ønske om netop dette, og er tilfredse med, at landsstyret har lyttet. Det er vigtigt for os, at der bygges, hvor der er mulighed for erhvervsmæssigt vækst.\nVi har i koalitionen måttet hæve afgiftssatserne. Baggrunden har udover miljøhensyn været økonomiske hensyn. Fra Demokraterne finder vi det naturligt, at alle er med til at betale for den service, vi nyder godt af fra det offentlige. I relation hertil er vi hos Demokraterne meget stolte over, at skatten på arbejde ikke bliver hævet. Dette er et klart udtryk for, at Demokraterne er en del af den siddende koalition.\nSom samfund står vi i lighed med mange andre lande med en række store udfordringer, som vi skal forholde os til. Det er nødvendigt, at vi her i salen på en konstruktiv måde er i stand til at debattere disse udfordringer.\nEn central udfordring er uddannelsesniveauet. Vi er alle enige om, at en massiv indsats er nødvendig. Fra Demokraterne opfordrer vi til, at vi fremadrettet diskuterer uddannelsesstrukturen. Med dette tænker vi på, at vi skal uddanne unge mennesker til fremtidens arbejdsmarked. Dette betyder, at vi som samfund skal tilbyde de uddannelser, der sikrer, at unge mennesker får de rette kompetencer til at kunne begå sig internationalt.\nEn anden stor udfordring er erhvervsstrukturen. Udfordringen er, at mange ikke bidrager nok til samfundet. Dette skyldes, at folk ofte er beskæftiget i erhverv, hvor lønsomheden er meget lav. Udfordringen er derfor at gøre disse erhverv mere lønsomme gennem en omstrukturering til gavn for alle.\nSamtidig har vi en stor udfordring med de spirende væksterhverv, hvor vi fra Demokraterne vil arbejde for at skabe de rette forudsætninger for, at så mange hjemmehørende som muligt får de jobs, hvor man får den højeste løn. Dette i sig selv giver grund til optimisme. Vi skal dog huske på, at det er op til os selv at skabe forudsætningerne for, at vi både som enkeltindivider og som samfund får mest muligt ud af disse projekter.\nEn tredje stor udfordring bunder i den demografiske udvikling, hvor vi i de næste årtier kommer til at få flere ældre, mens antallet af erhvervsaktive forventes at udvise en mindre tilbagegang. Denne udvikling vil medføre meget store udfordringer i finanspolitikken og velfærdspolitikken og kræver den fornødne opmærksomhed.\nSlutteligt vil vi opfordre landsstyremedlem for Finanser til at ændre en smule på procedurerne i Finanslovsprocessen. Vi mener, at det vil være et konstruktivt tiltag, hvis han vil indkalde alle partier til indledende drøftelser om Finanslovsforslaget for 2012 allerede i foråret. På den måde kan han danne sig et indtryk af partiernes ønsker, inden det endelige forslag bliver præsenteret i august. Et sådan tiltag kunne danne grobund for et bredt forlig.\nTil allersidst er det nok værd at fastslå, at Demokraterne godkender Finanslovsforslaget for 2011.