Peter Brylov Christensen - Scriptorium theologiae\nAlle indlæg af Peter Brylov Christensen\nOm Peter Brylov Christensen\nCand.theol., ph.d.-studerende på Afdeling for Bibelsk Eksegese, Det Teologiske Fakultet, Københavns Universitet (opdateret 14. maj 2022).\tVis alle indlæg af Peter Brylov Christensen →\nPeter Brylov Christensen 14. maj 2022\nEfter for ganske nylig at have læst Det Gamle Testamente igennem på hebraisk, samt dets aramæiske dele, var Niels Dalsgaard så venlig at skrive til mig, om jeg ville udfærdige en hebraisk ækvivalent til hans vejledning i koiné-græsk for den uindviede. Jeg vil derfor i det følgende forsøge at skitsere, hvad det hebraiske sprog er for en størrelse, og hvad der skal til for at komme godt i gang med at lære og sidenhen læse bibelhebraisk på egen hånd. Det er ikke nogen nem opgave, men omvendt heller ikke uoverkommeligt med tilstrækkelig vedholdenhed. Den typiske tidshorisont (i min optik) for, hvornår man kan arbejde med simpelt prosa-hebraisk, er 4 måneders arbejde fordelt på ca. 6–10 timers studier om ugen ekskl. undervisning/online-lektioner. Det er til gengæld vanskeligere at vurdere, hvornår man får en intuitiv føling med sproget. Det står og falder med, hvem man er. Nogle får det parallelt med den første oplæringstid, andre må bruge yderligere 3–4 måneder på at genlæse lærebogen og øvelserne, nogle må bruge endnu mere tid, og nogle opnår det aldrig, men må hele tiden slås med hvert element i sproget, så længe de studerer.\nAlfabetet kan læres uden lærebøger, hvorfor det også vil blive gennemgået særskilt, men derefter bliver det svært at komme længere uden en lærebog og/eller video-lektioner. Af samme grund behandles de øvrige elementer i sproget heller ikke her, men i bunden af indlægget vil der i stedet kunne findes en liste over nyttige resurser til formålet, herunder grammatikker.\nI samme åndedræt må jeg præcisere, at denne skrivelse og de førnævnte resurser kun i lille grad kan bruges til at lære moderne hebraisk. Man vil givetvis med bibelhebraisk i bagagen få væsentlig indsigt i den talte udgave af sproget, der dog også udviser flere grammatiske træk, som ikke flugter med gængs bibelhebraisk – og omvendt. Derudover er bibelhebraisk et dødt sprog, som typisk kun reciteres i religiøse sammenhænge, mens moderne hebraisk er et levende sprog, der konstant udvikler sig, også mht. ordforråd. Af samme grund vil studier i bibelhebraisk heller ikke gøre én i stand til at føre en samtale på det; For det første er ordforrådet for lille og bundet til sin tid, og for det andet har de forskellige lærebøger simpelthen ikke det endemål, men derimod det at kunne arbejde med bibelteksten.\nOmvendt vil man med bibelhebraisk være godt klædt på til at læse tekster fra sprogets ældre og yngre trin, dvs. de ældst kendte inskriptioner (fra ca. 900 f.v.t.), flere af Qumran-teksterne (ca. 200 f.v.t.–100 e.v.t.) samt meget af den rabbinske litteratur, fx Mishna (ca. år 200–400 e.v.t.). Og hvis man har ambitionerne til det, vil studier i bibelhebraisk også åbne dørene op på vid gab til at lære fx aramæisk eller arabisk (hvilket vil blive forklaret hvorfor i nedenstående afsnit). Især aramæisk er relevant for den Bibel-interesserede, da Daniels Bog og Ezras Bog har flere kapitler forfattet på aramæisk (Dan 2,4–7,28; Ezra 4,8–6,18; 7,12–26) foruden en enkelt frase i 1 Mos 31,47 og et helt vers i Jer 10,11. Derudover må også nævnes de enkelte aramæisk-lignende fraser og sætninger fra Det Nye Testamente (Matt 5,22; 21,9.15; 27,46; Mark 5,41; 7,34; 10,51; 11,9–10; 14,36; 15,34; Joh 20,16; Rom 8,15; 1 Kor 16,22; Gal 4,6). En lille forklaring hertil: Aramæisk var lingua franca (dvs., hvad engelsk er for os i dag) i Mellemøsten ca. fra begyndelsen af første årtusind f.v.t. frem til islams udbredelse (derefter overtog arabisk rollen, hvilket stadig gælder i dag). Aramæisk var derudover dagligdagssproget i Judæa og omegn omkring Jesu tid, så det er meget sandsynligt, at Jesus og hans disciple har talt en aramæisk dialekt. Hvis man allerede kan sit bibelhebraiske, ville det at lære aramæisk bagefter rent sværhedsgradsmæssigt cirka svare til, at en dansker satte sig for at læse svensk – mens at gå fra hebraisk (eller aramæisk) til arabisk er et noget større spring, nok noget i retning af at gå fra dansk til tysk. For en kort introduktion til aramæisk, se link i bunden til Søren Holsts Aramæisk på ét ben. Denne forudsætter imidlertid kendskab til hebraisk eller et andet semitisk sprog.\nHebraisk – Om hvorfor det kan være sværere for os at lære end fx græsk\nHebraisk er et sprog, der tilhører det, man kalder den semitiske sprogfamilie. Selve termen ‘semitiske sprog’ stammer fra slutningen af 1700-tallet via en tysker ved navn August von Schlözer. Termen baserede han på stamtavlen i 1 Mos 10 over alle verdenens folkeslag, hvor Noas søn, Sem, er stamfader til flere folkeslag, herunder jøderne og araberne. Sems brødre, Kam og Jafet, er så ophavsmændene til resten af verdens folkeslag. Kategoriseringen af de semitiske sprog sker dog ud fra andre betingelser i dag, nemlig hvorvidt sprogene har en fælles stamfader (dette ikke-bevidnede sprog kaldes ursemitisk) og ikke ud fra den bibelske forståelse af verdens inddeling med Noa-sønnernes slægtstavler; dette går selvfølgelig direkte imod opsætningen i Bibelteksten. De kana’anæiske sprog, såsom fønikisk, er faktisk så nært beslægtede med hebraisk rent grammatisk, at hebraisk selv klassificeres som et kana’anæisk sprog set med moderne briller. Ifølge 1 Mos 10 er Sem imidlertid ikke stamfader til Kana’an (og dennes afkom, kana’anæerne, et af israelitternes helt store fjendefolk), men derimod Kam. Det er i øvrigt Kam (og Kana’an i forlængelse heraf), der som bekendt fik en forbandelse på nakken, fordi han kom til at se Noa fuld og nøgen, mens Sem og den tredje søn, Jafet, i stedet velsignes (1 Mos 9,20–27).\nNavnet ‘semitisk’ hang ikke desto mindre ved. Semitiske sprog tæller derfor bl.a. hebraisk, fønikisk, arabisk, aramæisk, klassisk etiopisk, akkadisk og mange flere. De fleste semitiske sprog er til gengæld for længst afgået ved døden; blandt de levende findes kun arabisk, de moderne sydarabiske sprog, de etiopiske sprog, aramæisk, samt det genoplivede moderne hebraisk.\nTil sammenligning hører dansk under de germanske sprog, som er en del af den overordnede indoeuropæiske sprogfamilie sammen med bl.a. græsk og latin. Dvs., at dansk rent grammatisk er tættere på disse sprog end fx hebraisk. Dette kan langt de fleste teologistuderende også skrive under på, når de skal prøve kræfter med det, for selvom hebraisk selvfølgelig har substantiver og verber som dansk, så ligger den helt store styrkeprøve i at kunne tænke sproglig opbygning på en helt ny måde – foruden at der heller ikke er noget egentligt overlap mellem ordforrådene. Ser man bort fra de bibelske navne og enkelte gloser, såsom “halleluja” og “amen”, som er blevet en del af vores kultur, kan man desværre ikke kigge på et hebraisk ord og tænke “nåh, jamen det minder jo lidt om fx dansk X, engelsk Y eller tysk Z”. Hvis man omvendt har investeret tid i ét semitisk sprog, ville man igen og igen kunne opleve genkendelsens glæde i de andre, både mht. grammatik og ikke mindst ordforråd; ordet for “fred” på hebraisk, šalom, hedder nemlig salām på arabisk og šalāmu på akkadisk osv.\nEn af de fremgangsmåder, man i dag bruger til at vurdere sprogs indbyrdes slægtskab, er særlige sproglige fællestræk samt ordforråd. Og her kan man i en vis forstand godt opstille nogle kriterier for, hvad der så er ‘semitiske’ træk, men det betyder omvendt ikke, at hvis et sprog mister de træk, er det ikke længere semitisk. Fx har verbalsystemet i nogle moderne aramæiske dialekter udviklet sig i en anden retning end det distinkte system, man typisk forbinder med de semitiske sprog, men dets ophav er stadig det samme. Hvis du vil læse mere om semitiske sprog og deres indbyrdes forhold, så se link til Kasper Siegismunds Introduktion til Semitistik: Hvad er et semitisk sprog? Ursemitisk, slægtskab og rekonstruktion i bunden.\nSå hvad er nogle af de helt store markører for semitiske sprog, herunder hebraisk? Kogt ind til benet og lettere simplificeret, er der tale om følgende:\nFørste kendetegn – Flere gutturaler i alfabetet (dvs. hals-lyde)\nDer findes nogle bestemte konsonanter, som er karakteristiske for de semitiske sprog. Det klassiske eksempel er nok konsonanten ayin. Jesu navn, Yēšūaʿ, har fx et ayin i sig til allersidst. Denne lyd, som dannes nede i svælget og uden friktion, vel at mærke, er typisk meget vanskelig at udtale for udenforstående. Hvis en dansker skulle udtale det, ville det cirka svare til, hvis vi lavede vores r-lyd som i “rød”, men uden selve r-delen. På moderne hebraisk er ayin typisk stumt, men på arabisk lever konsonanten (der her hedder ayn) i bedste velgående. Når teologistuderende i øvrigt skal læse op af Bibelteksten i løbet af hebraiskfaget, er der ikke noget krav at kunne udtale ayin. Hvis man vil prøve kræfter med ayin og de andre halslyde, er der flere videoer på bl.a. Youtube, som kan hjælpe en på vej (se et forslag i bunden).\nAndet kendetegn – Rødder med tre konsonanter\nDenne halv-eksotiske term dækker over, at langt de fleste ord på de semitiske sprog, herunder hebraisk, er bygget op omkring en kerne af typisk tre konsonanter. Så hvis man fx tager en rod, der består af konsonanterne m, l og k, har man en rod, som opererer med kernebetydningen ”at herske” (det har intet med “mælk” at gøre!). Derfor betyder ordet melek “konge”, malkut “kongerige”, yimlok “han hersker” og så videre. Så for at få godt styr på hebraisk skal man være i stand til at finde de oftest tre rodbogstaver, som udgør ordets kerne – enten ved at kunne få øje på dem som det første eller den anden vej rundt ved at udelukke et ords øvrige konsonanter som noget andet, indtil der kun er tre konsonanter tilbage, som så nødvendigvis må være roden. Der findes dog også rødder med to og fire konsonanter, og så består flere præpositioner kun af én konsonant. Der, hvor de større udfordringer oftest finder sted, er, når ét og nogle gange to af rodbogstaverne i et ord forsvinder pga. forskellige bøjningsregler (som ikke skal gennemgås her), og så kan man godt blive sendt på en længere skovtur i jagten på det forsvundne rodbogstav (se links til Søren Holsts Hebraisk Førstehjælp eller Kasper Siegismunds Hebraisk grammatikoversigt). Her er løsningen simpelthen at opøve sin grammatik, men det forholder sig heldigvis sådan, at disse bøjningsmønstre på tværs af de semitiske sprog er nærmest ‘matematiske’ i deres regelmæssighed: Selvom konsonanterne forsvinder fra tid til anden i det, man kalder svage verbalrødder, er det altid muligt at regne baglæns, hvad der er ‘gået galt’ og hvorhenne i ordet, da det forvundne rodbogstav efterlader små, genkendelige spor. Man kan, sat på spidsen, regne stort set alle former for ord på hebraisk ud, og det er et stort plus.\nTredje kendetegn – Et verbalsystem med præfikser og suffikser\nDette betyder, at rødderne i verbalsystemet får sat noget foran roden (præfiks) eller efter roden (suffiks), når de bøjes (se igen Søren Holsts Hebraisk førstehjælp). Præfikserne og suffikserne selv bøjes i person, køn og tal, mens placeringen af dem lidt forsimplet sagt afgør verbets ‘tid’. Så hvis vi igen tager fat i roden mlk, betyder formen yi-mlok “han hersker”, mens malak-ta betyder “du (2. person maskulinum singularis) herskede”.\nAt komme godt i gang med sproget\nFørste trin: Alfabetet (se link i bunden)\nDet første trin er, ikke overraskende, at lære det hebraiske alfabets 23 konsonanter. Vokal-lyde findes på hebraisk, men de har ikke deres egne selvstændige tegn på samme måde som med vores alfabet (jf. næste afsnit). Da de hebraiske konsonanter ikke minder det fjerneste om noget, vi ellers kender fra det latinske alfabet, må man starte fra bunden allerede her. Derudover er læseretningen den stik modsatte af den, vi er vant til, dvs., det kører fra højre mod venstre. Sådan gælder det for de fleste semitiske sprog (kun på akkadisk, ugaritisk og de etiopiske sprog er læseretningen fra venstre mod højre som vores). Heldigvis er det bibelhebraiske skriftsystem en kvadratskrift: Hvert bogstav står tydeligt hver for sig, og de skrives ikke sammen med hinanden, hvilket til gengæld er tilfældet med arabisk, som er en skråskrift og dermed har langt flere former. Det hebraiske alfabet har nogle enkelte bogstaver med en særlig form i slutningen af et ord, men de er få og meget genkendelige, da de alle har en lang, lodret streg på nær finalt mem, som ligner en firkant.\nUdenadslære er sjældent vejen frem til at lære og ikke mindst forstå noget effektivt, men lige i dette tilfælde er der ingen vej uden om. Da jeg selv skulle lære alfabetet, udskrev jeg en liste over konsonant-tegnene med deres navne og lydværdier ved siden af (a la listen i Martin Ehrensvärds øvelses-PDF, som man kan finde i et link nederst i indlægget) og gentog listen højt adskillige gange (“alef er et stød, bet er et b eller v, gimel er et g” osv.), indtil jeg følte, at det nogenlunde sad der. Så tog jeg et blankt A4-ark og holdt det hen over listen over navnene og lydværdierne, så jeg kun kunne se de hebraiske tegn. Og så prøvede jeg at se, om jeg kunne huske de enkelte tegns navne og konsonantværdier. For hvert bogstav rykkede jeg papiret lidt ned for at se, om jeg så havde svaret rigtigt. Hvis jeg svarede forkert, gik jeg tilbage til at recitere hele listen en håndfuld gange, og så prøvede jeg testen igen, helt fra toppen. Efter et par timer sad alfabetet fast for mit vedkommende, men fortvivl ikke, hvis du skal bruge længere tid på det. Tålmod er under alle omstændigheder nøglen her.\nAndet trin: Vokaltegnene og dagesh\nNår konsonanterne sidder fast, er næste punkt så at lære vokalerne at kende. Her er der to systemer, som kører sideløbende med hinanden i de videnskabelige bibeludgaver. Det ene hedder det masoretiske system, som dybest set består af små prikker og streger, der er placeret enten ovenover eller nedenunder konsonanterne. Dette skyldes, at masoreternes system er lidt yngre end den rene konsonant-tekst i Bibelen. Qumran-teksterne – og langt de fleste Tora-ruller i dag –har i den forbindelse ingen sådanne vokaltegn. En nævneværdig undtagelse, som danner grundlaget for flere videnskabelige Bibeludgaver, er et komplet manuskript, Codex Leningradensis, fra 1008 e.v.t. Det betyder omvendt ikke, at der ikke findes angivelser af vokaler i selve konsonant-teksten, men det er baseret på et mere simpelt system, hvor nogle bestemte konsonanter (alef, he, yod, waw) i stedet kan angive vokalværdierne i et ord. Disse vokalbogstaver kalder man matres lectionis og har i de konkrete ord ingen konsonantværdi. På moderne hebraisk bruges udelukkende matres lectionis til sporadisk at angive vokaler for at undgå de værste tvetydigheder, mens de masoretiske vokaltegn kun bruges til at undervise israelske børn og udlændinge, der vil lære sproget. Hvis man skulle skrive dansk på samme måde med matres lectionis–tankegangen, svarer det fx til at skrive “de gk dnfr” – en dansk læser kan godt fylde hullerne ud og se intuitivt, at der skal stå “de gik udenfor”, mens en udenforstående er på Herrens mark. Igen er udenadslære vejen frem her, evt. med samme teknik som med konsonant-tegnene, men i det mindste er der relativt få tegn at lære denne gang.\nSidste ting er så at sætte sig ind det diakritiske dagesh-tegn, en lille prik der kan forekomme inde i flere af konsonanterne, hvilket markerer lydændringer; enten er der tale om en ændring i konsonantens udtale eller konsonantfordobling. Dagesh-tegnet afgør i kombination med vokaltegnene, hvordan ordene inddeles i åbnede og lukkede stavelser, og her får man brug for en grundigere udredning fra ens grammatik jf. næste punkt (se også links til Søren Holsts førstehjælp og Martin Ehrensvärds PDF med øvelser, der går mere i detaljerne med hhv. udtale og stavelserne). Hvis man til gengæld er ligeglad med at kunne oplæse ordene, er dette punkt ikke essentielt som sådan, men dagesh er alt andet lige også en grammatisk markør for ordenes bøjningsmønstre, så man kan dårligt komme uden om at lære systemet bagved alligevel. Afslutningsvis en kort bemærkning om accenter: Bibelteksten er samtidig ladet til bristepunktet med accenter, der indikerer, hvordan teksten rent stilistisk skal oplæses. Det er sjældent noget, man får brug for at lære grundigt, medmindre man gør sig forhåbninger om en karriere som kantor i en synagoge. Kogt ind til benet er to accenter imidlertid vigtige at kende: Atnah ֢ og silluq ֽ . Atnah indikerer et ophold inde i verset og kan derfor bruges til at skabe overblik i verset, mens silluq optræder under det sidste ord i et vers. Og der, hvor silluq eller atnah befinder sig, har det pågældende ord en anderledes vokalisering end den forventede – disse ord kaldes pausalformer.\nTredje trin: Anskaffelse af grammatik og ordbøger – og så bibellæsninger\nNår alfabetet, vokaltegnene og dagesh sidder nogenlunde fast, er du teknisk set i stand til at læse bibelhebraiske (og bibelaramæiske) ord! Den næste og langt største hurdle er så at kunne genkende de grammatiske pejlemærker på de forskellige ordklasser, samt forstå betydningen af de ord, du læser. Husk, at det hele står og falder med at kunne finde rodbogstaverne. Det bedste, du kan gøre her, er at følge øvelserne i den lærebog, du har valgt, og tage det i den rækkefølge, den foreslår. Bemærk i den forbindelse, at de forskellige lærebøger og opslagsgrammatiker har meget forskellige opfattelser af sproget, især angående verbalsystemet, men de har alt andet lige det samme endemål, at klæde dig på til tekstlæsning. Og når der ikke er flere øvelser tilbage, kan du gå i gang med selve Bibelen og læse i den! Ikke alle tekster er dog lige egnet for begyndere; de poetiske tekster såsom Salmernes Bog, Esajas’ Bog og Jobs Bog er uden tvivl nogle af de mest spændende, men de er også meget vanskelige selv for fagfolk. Til gengæld kan man relativt(!) let læse Skabelsesberetningen eller Josef-fortællingen med en ordbog og evt. gloseliste (se links til Søren Holsts sproglige kommentarer). Så helt generelt kan man med fordel holde sig til de velkendte prosa-tekster rundt omkring i Mosebøgerne, så længe du er nybegynder eller lettere øvet. Når det hele føles nogenlunde overkommeligt, kan du prøve nogle lidt vanskeligere tekster fra Profeterne og sidenhen nogle korte Salmer. Mht. valg af ordbøger kan man klare sig uden i lang tid – faktisk kan man roligt vente med at købe en, indtil man vil i gang med at læse i Bibelen. I den forbindelse kan Holladay’s Concise Hebrew Dictionary klare det meste prosa-hebraisk, men den taber hurtigt pusten med de poetiske tekster, hvor du får brug for en af de større (og dermed dyrere) ordbøger – se listen over nyttige resurser i bunden af indlægget.\n… men hvad så med interlinears, bibelsoftware og -kommentarer?\nMan er i det hele taget velkommen til at bruge de værktøjer, man end vil i sine studier, men i min optik er det en dårlig idé at bruge interlinears/bibelsoftware og lignende alt for tidligt, der kan give en alle svarene med det samme (foruden at ikke alle disse værktøjer er lige retvisende, især de gratis af dem). For det kan meget hurtigt ende med at blive en sovepude, så man ikke reelt arbejder med problemerne i sproget og dermed bliver bedre til det. På den måde er sprogforståelse helt som en muskel, der skal trænes, hvis den skal blive stærkere. Dette gælder selvfølgelig ikke, hvis man i lang tid er gået i stå med noget og simpelthen ikke kan regne svaret ud – så er det helt legitimt at bruge dem. Men overordnet set bør man holde sig fra den slags værktøjer, som minimum indtil indlæringsprocessen er overstået, og man har opnået en grundlæggende forståelse af sprogets grammatik. Mht. bibelkommentarer kan de være ekstremt nyttige til at få overblikket i en tekst, men til dette formål er rent sproglige kommentarer til enkelte bibelskrifter og evt. ens foretrukne bibeloversættelse ved siden af alt rigeligt, så det burde ikke være nødvendigt at købe kommentarserier hjem.\nOplæsning af bibelteksten\nLydfiler med hele den hebraiske Bibel kapitel for kapitel. Hjemmesiden skriver, at det er sefardisk (spansk-jødisk) udtale, men det er nok snarere mizrahi (arabisk/iransk-jødisk) udtale; oplæseren er med al sandsynlighed Abraham Shmuelof, en jødisk konvertit til katolicismen. Hans forældre kom fra Iran (og flyttede sidenhen til Jerusalem), hvilket også afspejler sig i hans udtale. Der er ingen melodi i hans oplæsning. Alt i alt en udsøgt hjælp til at lære at udtale ordene, inklusiv ayin.\nSærligt om at udtale ayin\nDen hebraiske bibeltekst online\nFra Deutsche Bibelgesellschaft. Teksten er 100% den samme som fra den videnskabelige bibeludgave, der anvendes på Københavns Universitet, Biblia Hebraica Stuttgartensia, dog uden noteapparatet fra den fysiske udgave. Teksten kan kopieres over i fx Word til udskrivning og i lige så stor skrift, man ønsker – se i den forbindelse de næste to links, hvor man kan hente særlige skrifttyper ned, hvis man ikke er tilfreds med udseendet på dem, man har i forvejen. Hvis man vil have en fysisk udgave, kan man købe en via webshoppen.\nSBL Hebrew-fonten – den “officielle” standardfont i akademiske publikationer. (Siden har også pakker med tastatur-layouts til Windows og Mac, hvis man gerne vil skrive hebraisk på sin computer; pakken til Mac er dog overflødig, da den allerede har et helt anvendeligt layout i forvejen, “Hebraisk – QWERTY”, mens Windows typisk kun har layouts, der ikke matcher europæiske tastaturer).\nEzra SIL-fonten – ligner de trykte typer i Biblia Hebraica Stuttgartensia.\nHebraiske online-lektioner v. Martin Ehrensvärd, samt link til PDF med alfabet + øvelser\nGennemgang af pensum-teksterne i hebraiskfaget på teologiuddannelsen v. Martin Ehrensvärd\nKasper Siegismunds Hebraisk grammatikoversigt\nKasper Siegismunds Introduktion til semitistik\nSøren Holsts Hebraisk førstehjælp\nSøren Holsts sproglige kommentarer til Urhistorien (1 Mos 1–12)\nSøren Holsts sproglige kommentarer til Josef-fortællingen (1 Mos 37-50)\nSøren Holsts Aramæisk på ét ben\nSøren Holsts flash card-spil\nOrdforråd tager meget lang tid at bygge op (det kommer også helt af sig selv i takt med ens læsninger), så den grammatiske forståelse burde prioriteres først. Når det så er sagt, er det både meget sjovt og i det hele taget nyttigt at træne ens ordforråd fx med Søren Holsts flash card-spil, enten alene eller med venner.\nSe online-spillet med de hyppigste 500 gloser i Bibelen.\nHvis man er mere analogt/taktilt anlagt, er det også muligt at printe egne kort ud.\nNielsen, Flemming A. J., og Martin Ehrensvärd. Bibelsk hebraisk grammatik. En indføring. 3. udgave. Frederiksberg: Eksistensen, 2018.\nDen anvendte lærebog på Teologi, KU: Har også en fod i den ‘anden lejr’ som opslagsgrammatik. En udmærket bog, især skemaerne samt øvelserne bagi er glimrende, men LIX-tallet lander nogle gange i den høje ende for en lærebog. Lige dette problem er dog i og for sig karakteristisk for alle hebraiske lærebøger (samt dette indlæg), så det udgør derfor ikke nogen særlig kritik af denne bog. Meget af det kan givetvis tørres af på de semitiske sprogs kompleksitet for folk, der ikke er vokset op med et semitisk sprog i forvejen, og derfor render man ind i et hav af krøllede, eksotiske forklaringer til alting. Man må under alle omstændigheder ikke fortvivle, hvis man fra tid til anden føler sig overvældet af denne eller de andre grammatikker. Man skal bare klø på.\nSiegismund, Kasper. Introduktion til klassisk hebraisk. København: Eksistensen, 2020.\nEn imponerende ambitiøs og grundig lærebog samt kvasi-opslagsgrammatik, der også tager de tidlige inskriptioner og Qumran-materialet med. Derudover finder man diskussioner af, hvordan verbalsystemet er blevet forstået i tidens løb, inden man oplæres i den forståelse, Siegismund abonnerer på. En anden fordel, som desværre mangler i Ehrensvärd/Nielsen, er løsninger til øvelserne.\nPedersen, Johs. Hebræisk grammatik. 9. uændrede fotografisk optryk. København: Branner og Korch, 2001.\nEn dansk opslagsgrammatik fra 1926 skrevet af en af Danmarks ‘grand old men’ inden for semitisk filologi. Sværhedsgraden er derefter, og så er den i sagens natur forældet. Men den er et skatkammer for den tålmodige læser. Den er noget vanskelig at finde rundt i, medmindre man anskaffer sig Alice Pontoppidans Tillæg til Johs Pedersen: Hebræisk Grammatik fra 1993, der i nogen grad ‘tæmmer’ den. Udgået fra forlaget, men kan relativt ofte anskaffes antikvarisk (sammen med Pontoppidans tillæg) til en billig penge. Anskaffelse af opslagsgrammatikker er dog på ingen måde værd at overveje, før man har bevæget sig op i de mere vanskelige bibeltekster.\nJoüon, Paul og Takamitsu Muraoka. A grammar of Biblical Hebrew. 2nd edition with corrections. Roma: Ed. Pontificio Istituto Biblico, 2006.\nEt standardværk blandt hebraiske opslagsgrammatikker – og absolut investeringen værd – men den er temmelig dyr, selv som paperback.\nJoshua Blau. Phonology and Morphology of Biblical Hebrew: An Introduction. Penn State University Press, 2010.\nHvis man savner en sproghistorisk gennemgang af bibelhebraisk lyd- og formlære, hvor man virkelig kommer i dybden med, hvorfor ordene ser ud, som de gør, leverer Blau varen. “Introduction” er en underdrivelse. For de mest uhelbredelige sprognørder.\nBrown, Francis. et al. The Brown-Driver-Briggs Hebrew and English lexicon, with an appendix containing the biblical Aramaic. Coded with the numbering system from Strong’s exhaustive concordance of the Bible. 5. print. Peabody, Mass: Hendrickson, 2000.\nBrown-Driver-Briggs’ ordbog er ikke vanvittigt dyr og er brugbar også til de poetiske bibeltekster, hvor de mere koncise ordbøger plejer at tabe pusten, da de ikke i samme omfang kan udlægge lige så mange bibelvers. Ulempen ved BDB er, at den oplister alt efter rødder inkl. substantiver, så hvis man vil slå et substantiv op, men ikke er sikker på roden, kan man komme til at lede meget længe. De øvrige ordbøger her oplister derimod kun verber efter rødder mens alt andet har egne opslag.\nClines, David J. A., David M. Stec, and Jacqueline C. R. De Roo. The concise dictionary of classical Hebrew. Sheffield: Sheffield Phoenix Press, 2009.\nEn rigtigt fin og heller ikke alt for dyr ordbog, der også kan bruges til de poetiske tekster, selvom den er kortet ned fra flere bind (jf. henvisningen til den komplette version forneden). Derudover dækker den Qumran-materiale og inskriptioner. En mulig ulempe herved er, at de mange informationer til ikke-bibelsk materiale kan virke overvældende.\nClines, David J. A., John. Elwolde, and David. Stec. The dictionary of classical Hebrew. Sheffield: Academic Press, 1993-2016.\nEn af de bedste ordbøger på markedet i det hele taget, men den koster en bondegård og fylder en halv boghylde. At skyde gråspurve med kanoner, medmindre man har en hobbyforsker i maven.\nHolladay, William L., Ludwig. Koehler, and Walter. Baumgartner. A concise Hebrew and Aramaic lexicon of the Old Testament. Based upon the lexical work of Ludwig Koehler and Walter Baumgartner. Reprint. Leiden: Brill, 2000.\nDen forkortede version af Koehler-Baumgartners ordbog (jf. henvisningen forneden), som kan klare det meste på nær poesi og til en meget studentervenlig pris. Man finder derfor sjældent en teologistuderende uden den ordbog.\nKoehler, Ludwig. et al. The Hebrew and Aramaic Lexicon of the Old Testament. Study edition / translated and edited under the supervision of M.E.J. Richardson. Leiden: Brill, 2001.\nMan får lidt det bedste fra flere verdener med denne ordbog på nær med prisen, som er i den dyre ende; den er ikke uoverskueligt stor, men fås i en håndterbar tobindsudgave, den kan holde trit med alle bibelteksterne, og så er den meget grundig med henvisninger til andre semitiske sprog. En af de bedste på markedet sammen med den komplette udgave af Clines’ ordbog.\n En kort kirkehistorisk note: Det, vi med en kristen betegnelse kalder Det Gamle Testamente, er også jødernes Bibel, som for dem bl.a. går under det velkendte akronym TaNaK (Torā, Nevi’im u-Ketuvim) – ‘Tora (“Loven”), Profeterne og Skrifterne’. De tidligste kristnes Gamle Testamente var derimod en græsk oversættelse, Septuaginta, da det var langt fra alle, som kunne hebraisk, men den jødiske bibel blev med tiden alligevel kanon i Vestkirken pga. kirkefaderen Hieronymus, samt i de protestantiske kirker pga. Martin Luther. Det er groft sagt cirka derfor, at teologistuderende landet over må bruge kræfter på at lære sproget i løbet af uddannelsen.\nAlbrecht Dürer: Hieronymus i sit studerekammer (udsnit, 1514)


Kundetilfredshed set i et bredere perspektiv | Memira Øjenklinikker\nHvor vigtigt er det med tilfredse kunder?\nVidste du, at Memira faktisk er nødt til at åbne dialog med nye kunder hver dag – vores tilfredse kunder kommer nemlig ikke tilbage!\nDet er ganske få brancher, som er så afhængige af tilfredse kunder, som vi er hos Memira. En kunde som vælger at operere sine øjne og ikke længere har brug for synskorrigerende behandling, har heller ikke brug for os mere. Vi er derfor ekstremt afhængige af, at vores kunder anbefaler os til nye potentielle kunder, hvilket de kun kan gøre, hvis de er tilfredse. I vores kundetilfredshedsundersøgelse angiver næsten 50 % af vores kunder, at de valgte Memira på baggrund af en anbefaling, som de havde fået fra en ven eller bekendt. På bagrund af disse fakta, har vi valgt at anvende en international anerkendt metode til at måle kundetilfredshed på, hvilket kaldes NPS (Net Promoter Score).\nHvor ofte angiver du den højeste karakter i en tilfredshedsundersøgelse? NPS er baseret på et enkelt spørgsmål ”vil du anbefale Memira til en ven eller bekendt?” For at besvare dette spørgsmål skal man vurdere på en skala fra 0-10, om man vil anbefale Memira, hvor 0 er aldrig og 10 er højst sandsynlig. Hos Memira svarer hele 61 % med et 10tal – at de højst sandsynlig vil anbefale Memira til en ven eller bekendt. Hvor ofte besvarer du en kundetilfredshedsundersøgelse med det bedst mulige svar?\nMemiras kundetilfredshed får international opmærksomhed EyeWorld er et internationalt magasin henvendt til folk, der arbejder med synsfejl og gråstær kirurgi. I den nyeste udgave er opmærksomheden blevet rettet mod den måde, som Memira arbejder med NPS og kundeundersøgelser på, samt hvordan vi anvender det i vores dagligdag for hele tiden at være på forkant. Ud over at sikre, at vores kunder er tilfredse, er det også en mulighed for, at de kan udtrykke sig selv. Derudover anvender vi også denne kundetilfredshedsundersøgelse til, at vi hele tiden kan forbedre vores interne processer.\nHvis I vil læse mere, kan I finde artiklen her.\nPubliceret den 2017-05-19


Hvad Er Borderline Personlighedsforstyrrelse (Bpd)? (Medical-Diag.com 2020)\nBorderline personlighedsforstyrrelse er en meget specifik tilstand, der er svært at diagnosticere.\nBorderline personlighedsforstyrrelse er en mental sundhedstilstand, der skaber humør, adfærdsmæssige og ustabilitet. Symptomerne på sygdommen er beskrevet i medicinsk litteratur i over 3.000 år, selv om sygdommen først er begyndt at øge i synlighed i løbet af de sidste 30 år.\nBegrebet "borderline" blev oprindeligt brugt, da klinikere tænkte på patienter som værende på grænsen mellem neurotisk og psykotisk - idet de havde vist både neurotiske og psykotiske symptomer.\nNational Institute of Mental Health (NIMH) anfører, at en anslået 1,6 procent af voksne i USA har grænseoverskridende personlighedsforstyrrelse (BPD) i et givet år.\nMennesker med BPD har problemer med at regulere tanker, følelser og selvbillede. De kan være impulsive og hensynsløse og har ofte ustabile relationer med andre mennesker.\nDe fleste tilfælde af BPD begynder i de tidlige stadier af voksenalderen, synes at være værre i ung voksenalder, men symptomerne kan blive bedre med alderen.\nEksperter ved ikke, hvad der forårsager BPD. Genetik, miljøfaktorer og hjerneabnormiteter antages at spille en rolle.\nBPD behandles almindeligvis med psykoterapi, medvirket til medicin i nogle tilfælde.\nDer er ingen kur mod BPD, men symptomerne kan forbedres over tid.\nDe fleste tilfælde af BPD begynder at forekomme i tidlig voksenalder. Den måde, hvorpå en person med BPD interagerer med andre er tæt forbundet med deres selvbillede og tidlige sociale interaktioner. BPD forårsager følgende adfærdsmæssige forstyrrelser:\nOverdreven følelsesmæssige reaktioner\nSkadelige impulsive handlinger\nMennesker med BPD har ofte et forvrænget selvbillede og kan føle sig som om de er fejlfri og værdiløse.\nEksperter mener, at det er sandsynligt, at folk kan være genetisk tilbøjelige til at udvikle BPD, idet miljøfaktorer øger risikoen. Tre faktorer er blevet identificeret som sandsynligt at spille en rolle i udviklingen af BPD:\nGenetik - Studier af tvillinger med BPD tyder på, at en forudsætning for tilstanden er arvet.\nMiljømæssige (sociale) faktorer - ustabile familieforhold, børnemisbrug og forsømmelse har været forbundet med en øget risiko for BPD.\nHjerneabnormiteter - BPD er blevet associeret i studier med ændringer i visse dele af hjernen involveret i regulering af følelser.\nMange mennesker med BPD har en nærmest slægtning, der har en psykisk sygdom som ADHD, bipolar lidelse, depression og skizofreni.\nTegn og symptomer på BPD\nBPD er normalt ikke diagnosticeret hos børn eller unge, da personligheden stadig udvikler sig i disse år. Symptomer, der kan se ud som borderline personlighedsforstyrrelser, kan løse, når børn bliver ældre.\nDen diagnostiske og statistiske manual for psykiske lidelser, femte udgave (DSM-5), udgivet af American Psychiatric Association, bruges til at diagnosticere psykiske sygdomsbetingelser som BPD og af forsikringsselskaber at refundere for behandling af tilstanden.\nI modsætning til DSM-4 (en tidligere version) kræver DSM-5 ikke, at der skal være mindst fem ud af ni specifikke symptomer til diagnosticering. I stedet kræver DSM-5 at følgende kriterier skal opfyldes:\nNedskrivninger i selvbetjening\nIdentitet - dårligt udviklet eller ustabilt selvbillede, ofte meget selvkritisk Tomhedens følelser Dissociative tilstande under stress.\nSelf-retning - Ændring af mål, værdier, ambitioner eller karriereplaner.\nNedskrivninger i interpersonel funktion\nEmpati - ikke i stand til at anerkende andres følelser og behov\nIntimitet - intense og ustabile nære relationer, præget af mistillid, konflikt, nød og bekymringer over at blive forladt Tætte relationer svinger mellem overinddragelse og tilbagetrækning.\nMeget foranderlige følelser\nOfte deprimeret humør\nDisinhibition, karakteriseret ved:\nAntagonisme, karakteriseret ved:\nOgså nedskrivningerne i personlighed og personlighed er:\nRet konstant på forskellige tidspunkter og i forskellige situationer.\nIkke i overensstemmelse med individets udviklingsstadium eller sted i samfundet.\nIkke alene på grund af brug af stoffer eller andre stoffer eller en medicinsk tilstand.\nSymptomer på BPD kan udløses af situationer, som sunde mennesker ville finde normale. Mennesker med BPD har svært ved at acceptere grå områder i livet, og ofte ser ting som enten sort eller hvid. De kan føle sig urolige over mindre adskillelser fra folk, som de føler sig tæt på, som følge af forretningsrejser eller pludselige planændringer.\nUndersøgelser har også vist, at personer med BPD kan se vrede i følelsesmæssigt neutrale ansigter eller reagere på ord med negative konnotationer meget stærkere end mennesker uden betingelse.\nIfølge NIMH udvikler så mange som 80 procent af personer med BPD selvmordsadfærd, med 4-9 procent, der begår selvmord. Selvskade er et andet almindeligt symptom, som til tider anvendes af personer med BPD som et middel til at regulere deres følelser, straffe sig selv eller udtrykke deres indre smerte.\nMennesker med BPD er også i øget risiko for at udvikle spiseforstyrrelser, stofmisbrug og være ofre for voldelig kriminalitet som voldtægt.\nHvordan diagnosticeres BPD?\nDiagnose opnås ved en grundig undersøgelse fra en mental sundhedspersonale.\nBPD er svært at diagnosticere, fordi betingelsens symptomer overlapper andre psykiske sygdomme, og individuelle tilfælde kan variere meget.\nPsykiske sundhedspersonale kan diagnosticere BPD efter et grundigt interview, hvor de vil gennemføre en psykologisk evaluering, hvor de spørger om patientens kliniske historie og deres symptomer.\nDa BPD deler symptomer med flere andre tilstande, vil psykiatriske fagfolk nødt til at regere disse ud, før de kan foretage en BPD-diagnose.\nPå grund af vanskelighederne ved diagnosticering af BPD er det ofte underdiagnostiseret eller fejldiagnosticeret.\nDer er forskellige former til rådighed:\nKognitiv adfærdsterapi (CBT) - Ved at arbejde med en terapeut bliver patienter opmærksomme på negative eller ineffektive tænkemåder, der gør det muligt for dem at se mere udfordrende situationer.\nDialektisk adfærdsterapi (DBT) - patienter bruger en færdighedsbaseret tilgang sammen med både fysiske og meditative øvelser for at lære, hvordan man bedst kan regulere følelser og tåle nød.\nSchema-fokuseret terapi (SFT) - baseret på tanken om, at BPD kommer fra et dysfunktionelt selvbillede, fokuserer SFT på reframing hvordan patienter ser sig selv.\nMentaliseringsbaseret terapi (MBT) - En form for talk-terapi, der hjælper patienter med at identificere deres egne tanker og adskille dem fra dem, der er omkring dem omkring dem.\nTransference-fokuseret psykoterapi (TFP) - dette bruger det udviklende forhold mellem patient og terapeut til at hjælpe den enkelte med at forstå deres følelser og interpersonelle vanskeligheder.\nSystemuddannelse til følelsesmæssig forudsigelighed og problemløsning (STEPPS) - En form for gruppeterapi ledet af en socialarbejder, der skal supplere andre former for behandling.\nLæger kan ordinere medicin til behandling af kliniske problemer, der opstår ved siden af BPD, selv om der ikke findes nogen medicin, der i øjeblikket er tilgængelig, der kan helbrede tilstanden selv. Medicin omfatter:\nSelektive serotonin reuptake inhibitorer (SSRI'er) - Denne praksis understøttes ikke af kliniske forsøgsbeviser, men denne klasse af lægemidler kan anvendes, hvis personen også har co-forekommende angst eller depressiv lidelse.\nAnden generations antipsykotika og humørstabilisatorer - Der er nogle tegn på, at disse hjælper med at håndtere nogle symptomer på BPD.\nOmega-3 s - Der er nogle tegn på, at omega-3 fedtsyrer - som regel findes i fiskeolie - hjælper med at stabilisere humøret, reducerer symptomer på aggression og depression i BPD, men der er behov for yderligere undersøgelser.\nPreliminær forskning tyder også på, at der kan være en rolle at spille i BPD behandling for medicin, der modificerer glutamatergiske, opioid- og oxytocinergiske neurotransmittersystemer.\nI nogle tilfælde (som forsøg på selvmord) kræver personer med BPD intens behandling i specialiserede miljøer, såsom hospitaler og psykiatriske klinikker. Ofte vil indlæggelsesbehandling være en kombination af medicin og psykoterapi sessioner. Det er sjældent for folk at blive indlagt med BPD i lang tid; De fleste mennesker kræver kun delvis sygehusindlæggelse eller et dagligt behandlingsprogram.\nHvad er borderline? (Video Medicinsk Og Professionel 2020).\nHvad er borderline personlighedsforstyrrelse (bpd)? | da.medical-diag.com


Vil du lukke usikker reaktor? Så fyrer vi dig | Ingeniøren\nAf Kent Krøyer 10. jan 2008 kl. 07:37 24\nDen canadiske minister for naturrigdomme, den konservative Gary Lunn, har truet med at fyre den øverste sikkerhedsansvarlige for landets nukleare sikkerhed, Linda Keen, direktør for Canadian Nuclear Safety Commission (CNSC).\nÅrsag: Hun nægtede at omgå tilsynets egen afgørelse om at lukke en 50 år gammel reaktor ved Chalk River, fordi nogle sikkerhedssystemer ikke fungerede, skriver de canadiske medier.\nIfølge internetmagasinet Canada.com kunne det ende med en kernenedsmeltning, hvis værket blev udsat for et jordskælv eller et andet uforudset uheld.\nFyringstruslen har dog kun gjort Linda Keen endnu mere besluttet på at holde fast i lukningen, selv om afgørelsen skaber store problemer for hele verdens kræfthospitaler, der er afhængige af dets produktion af Molybdæn-99.\nStoffet bruges som sporstof i kræftundersøgelser, og det canadiske atomkraftværk fremstiller to tredjedele af verdensbehovet. Men da stoffet nedbrydes hurtigt, er der hårdt brug for en kontinuerlig produktion. Canada eksporterer atomteknologiprodukter for knap 4 milliarder dollars årligt, herunder sporstofferne.\nEn canadisk avis har opsnappet et brev af 27. december, hvori ministeren sammen med den canadiske sundhedsminister skælder voldsomt ud på Linda Keen.\n»Disse hændelser skaber tvivl om, hvorvidt du rummer den fundamentale dømmekraft, som er nødvendig som leder af kommissionen. Tvivlen har fået mig til at stille spørgsmålstegn ved, om du bør fortsætte med at tjene som leder af kommissionen,« skriver minister Gary Lunn i brevet.\nCanadas premierminister, Stephen Harper, har kaldt Linda Keen for »en liberal partisan«, hvilket er ment som et skældsord, da hun blev udpeget under den forrige, liberale regering.\nHun er imidlertid langt fra at opgive sit embede.\nKommissæren tager kampen op mod politikerne\nI sit svarbrev skriver hovedpersonen selv til Gary Lunn:\n»Alvorligheden af de beskyldninger, der er fremsat, kombineret med dine trusler om at få mig fjernet fra posten som kommissær, underminerer CNSC's uafhængighed.«\nIfølge Canada.com opfordrer Linda Keen til en officiel, uafhængig undersøgelse af hendes embedsførelse, så hun kan blive renset.\nEfter at hun havde lukket værket mod den konservative regerings vilje, gennemtvang regeringen en hastelov, som påbød værket at genåbne i 120 dage. På den måde kunne regeringen omgå sikkerhedskommissionens beslutning og få isotop-produktionen i gang igen.\nAfgørelsen, og den måde, regeringen har handlet på, bringer imidlertid sindene i kog i Canada.\nStephen Hazell fra miljøorganisationen Sierra Club of Canada siger til Reuters, at »indbyggernes sikkerhed er truet, når vores sikkerhedskommissær på den måde bliver hundset med af en minister.«\nSikkerhedskommissionen har nu bedt det canadiske politi om at finde kilden, der lækkede de fortrolige breve mellem ministerier og kommission.\nKorrespondancen mellem Linda Keen og ministeren\nAsger Hyldgaard 11 år siden\nDa jeg havde kemi, hed grundstoffet Molybdæn og ikke Molydæn.\nTak! Det manglende b er hermed tilsat, vi beklager fejlen.\nDesværre opstår misforståelser ofte af tilsyneladende små afvigelser i ordvalg, derfor:\nDet er ikke et energiproducerende kraftværk, men "kun" en reaktor,som måske udvikler 135 MW varme, som køles bort.\nMyndigheden har krævet denne reaktor lukket indtil den opfylder dagens (nye) sikkerheskrav til seimisk sikret køling.\nKravene på seismisk sikker køling er også indført på de svenske reaktorer. For nogen årtier siden til en vis munterhed, så vidt jeg husker.\nMinisteriet mener, at det sætter mange menneskeliv på spil på grund af mangel på isotober i sygeplejen.\nSå det gælder om at afveje sikkerheden mellem jordskælv og diagnostisering af dødelige sygdomme i Canada.\nDet er ikke altid enkelt, hilser Tyge\nRe: Sikkerhed og sikkerhed\nDamens job er at se til at gældende regler overholdes for alle Canadas nukleare installationer.\nHvis de vil have særlige regler for en bestemt installation for at tækkes baby-boomernes stigende medicinske behov, så må de ændre reglerne istedet for at fyre hende for at følge dem.\nRe: Re: Sikkerhed og sikkerhed\nHelt rigtigt P-H, når det gælder reaktorer!\nDet er internationelle krav, som Canada ikke selv bestemmer over.\nOgså helt nye sikkerhedskrav skal opfyldes, selv om det koster menneskeliv.\nMen du må have en vis forståelse for en minister, som har boet i landet de 50 år uden jordskælv.\nOg som måske er mere nervøs for sygdomme.\nTror du det er muligt at indføre samme (nødvendige) opdatering af sikkerhedskrav for gamle huse og broer f. eks?\nRe: Re: Re: Sikkerhed og sikkerhed\nNej, det har jeg egentlig ingen forståelse for, for "absense of evidence is not evidence of absence" som alle her burde vide.\nUhm, hvor har du været under diskussionen om efterisolering, vandstandssikring, snelast osv ?\nOg kunne man ikke forestille sig at man burde være særlig påpasselig med en 50 år gammel reaktor ?\nNej Tyge, jeg kan slet ikke følge din tankegang.\nMan har politisk opstillet nogle sikkerhedskrav til nukleare installationer. Så nytter det ikke at komme og pive når folk håndhæver de tekniske krav det medfører.\nPolitikerne kan slække på kravene til sikringen, men de kan ikke fyre en embedsmand for at overholde dem.\nHvis de vil have særlige regler for en bestemt installation for at tækkes baby-boomernes stigende medicinske behov\nSåvidt jeg ved, anvendes isotopen ifm. med den s.k. 'Sentinel Node'-metode, hvor man under en kræftoperation præcist kan identificere, hvilke lymfeknuder, der huser kræftceller; herved kan kan undgå at fjerne rask væv! Alene i Danmark udføres årligt tusindvis af den slags operationer.\nLæs mere fx. her:\ndet var nu ikke det bedste link! Prøv fx.:\n[quote]Hvis de vil have særlige regler for en bestemt installation for at tækkes baby-boomernes stigende medicinske behov\nHvorfor er det besynderligt ? Det er vitterligt hvad hele sagen handler om: Er kræftbehandling vigtigere end sikring af atomare installationer ?\nDet er præcist den slags valg vi har folkevalgte til at foretage for os: de store etiske valg.\nDet jeg brokker mig over er ikke hvilket valg de har taget, men at de går efter den embedskvinde der følger de regler der er opstillet, istedet for selv at ændre reglerne.\nPS: Bag ved ligger der naturligvis også den rent økonomiske overvejelse, at Canadas regering helst ikke ser at andre bygger anlæg der kan konkurrere med en utrolig lukrativ lille geschäft de stort set har monopol på.\n"Nej Tyge, jeg kan slet ikke følge din tankegang."\nDet er jo trist for P-H, men jeg skal forklare:\n"absense of evidence" Der mangler ikke bevis for nytten af drift med denne reaktor se: HHH ovenfor og ministerens forklaring.\n"evidence of absence" Der findes kun sansynligheder for, at der ikke intræffer jordskælv under denne reaktor inden man når at ombygge kølesystemet. Men sansynligheden er forsvindende lille, eller har du andre oplysninger?\n"Uhm, hvor har du været under diskussionen om efterisolering, vandstandssikring, snelast osv"\nJeg har fulgt med og fundet regler for opdatering, men den fuldgode sikkerhed med rømning og driftstop indtil alle nye krav er opfyldt savner jeg?\nFindes der andre eksempler på dette end netop for reaktorsikkerhed og måske delvis for fly?\nPolitikerne i Canada kan ikke slække på kravene til sikringen, som jeg skrev.\nOg de bør heller ikke ikke fyre en embedsmand for at overholde dem. Som jeg gav dig ret i allerede i mit første indlæg.\nHåber P-H forstår dilemmaet for ministre og myndigheder i Canada, hvad ville du selv foretrække for sikkerhed, hvis dit barn blev ramt af kræft?\nDer er væsentlig mere P-H behøver forstå, for at få en lille opfatning af sikkerhedsarbejdet indenfor kk, men det tar vi en anden gang.\nHHH tak for forklaringen, som jeg forstod, hilser Tyge\nDet er ikke kun til sentinel node at Mo-99 anvendes;\nder findes hundredvis af radioaktive lægemidler til diagnostik af sygdomme i skelettet, hjertet, hjernen, nyrerne mv. - der anvendes Tc-99m som er et henfaldsprodukt af Mo-99.\nHenrik Wahlberg 11 år siden\nRe: Re: Re: Re: Sikkerhed og sikkerhed\n>>Hvorfor er det besynderligt ? Det er vitterligt hvad hele sagen handler om: Er kræftbehandling vigtigere end sikring af atomare installationer ?\nKu det ikke være, at sikkerheds kravet har været kendt længe, men der indtil nu ikke har været politisk vilje til at opfylde det.\nSådanne krav bliver normalt ikke indført "overnight".\nRe: Re: Re: Re: Re: Sikkerhed og sikkerhed\nProblemet med de små atomanlæg er at ingen eller meget få har bygget nye til erstatning for de ca. 50 år gamle forsøgsanlæg som står rundt om i verden. Man skal ikke se bort fra sikkerheden, man skal bygge nyt eller finde alternative produktionsveje (det er muligt at Mo-99 kan produceres i cyklotron, men det er ikke en realitet nu).\nHåber P-H forstår dilemmaet for ministre og myndigheder i Canada,\nJeg forstår til fulde deres dillema, det er deres håndtering jeg ikke er tilfreds med.\nDen rigtige løsning er at sige: "Vi har foretaget en politisk prioritering, du skal starte reaktoren igen. Vi påtager os hele ansvaret og betaler regningen for denne beslutning. Fremsend snarest en plan for hvordan vi får orden i tingene og hvad det vil koste. Mvh. De ansvarlige politikere."\nDen rigtige løsning er at sige: "Vi har foretaget en politisk prioritering, du skal starte reaktoren igen.\nJa, Men så kan politikerne jo ikke senere, hvis nu reaktoren lækker, drage direktøren for sikkerhedskommissionen til ansvar for at have "... genstartet reaktoren i strid med alle internationalt gældende sikkerhedsforskrifter ..." ;-)\nMachiavelli is alive and well ...\nRygterne om hans død ser nu ellers ud til at være velfunderede.\nJeg må henvise dig til min .signature:\nHelt rigtigt igen P-H.\nMen "vi" er antagelig hele vejen op til IAEA og tilbage igen, og det kan tage længere tid end, at seimisk sikre et køleanlæg dvs. år.\nPlanen er sikkert fremsendt, og ligger et sted i bureaukratiet.\nOmkostningerne for nye krav lægges på brugere af el og/eller isotoper, måske helt uden kontrol af effektivitet og nødvendighed.\nDer er jo folk, der kræver sikkerhed, hilser Tyge\nDisse krav på seimisk sikkerhed overalt for kk er sandsynligvis tilkommet internationelt, for at det skal være lige for alle, ikke fordi nogen tror eller ved, at jordskælv er ligeligt fordelt over verden.\nTænk, hvis vi stillede lignende krav til huse i Danmark.\nSå ville der komme gang i nybyggeriet, hilser Tyge\nLidt mere realisme. Tak\nNogle facts om Chalk River sagen kunne måske gøre diskussionerne mere relevante. Her er lidt af, hvad man kan finde:\nDet er det canadiske parlament, der vedtager love for Canada.\nEmbedsmænd (M/K) skal følge loven\nParlamentet kan ændre eksisterende love\nDer er ingen internationale aftaler/love/anbefalinger, der konkret beskriver, hvorledes man opnår en sikker drift af reaktorer for produktion af medicinske isotoper.\nEn reaktor for isotopproduktion har en meget lavere effekt end kraftværksreaktorer\nFor 18 måneder siden pålagde de canadiske nukleare myndigheder, som skal sikre, at de canadiske love overholdes på det nukleare område, at der som noget nyt skulle indsættes en back-up strømforsyning for et af sikkerhedssystemerne ved Chalk River reaktoren.\nLedelsen for reaktoren hævdede (muligvis i god tro), at denne ekstra sikring var indført, men ved vedligeholdelsesarbejdet i november 2007 konstateredes, at dette ikke var tilfældet.\nChefen for de nukleare sikkerhedsmyndigheder beordrede derfor reaktoren stoppet, indtil den ekstra sikkerhed var indført. Det var en helt korrekt beslutning i henhold til punkt 2.\nRegeringen, som har ansvaret for alle samfundsområder, konstaterede så, at der herved ville opstå en mangel på vigtige medicinske isopotper (især Mo-99/Tc-99). Det oplyses, at reaktoren leverer ca. halvdelen af de medicinske isotoper, der bruges i hele verden.\nEfter konsultationer/diskussioner med de nukleare myndigheder og uafhængige sagkyndige besluttede regeringen, at man ville pålægge myndighederne at tillade reaktorens drift for en begrænset periode indtil den påkrævede sikkerhedsopgradering kunne gennemføres.\nDet blev så vedtaget i parlamentet jfr. pkt. 3.\nLederen af de nukleare sikkerhedsmyndigheder nægtede at følge regeringens og parlamentet, og agerede altså i modstrid med pkt. 2 ovenfor. Og hun blev så mere eller mindre direkte truet med afskedigelse.\nDet var så den juridiske-politiske side af sagen. Men der er jo også en teknisk.\nReaktoren havde kørt i 49 år og alle ansvarlige havde fundet sikkerheden OK. Men som på mange andre områder findes der jævnligt nye ting, som kan gøre tekniske systemer sikrere, og med en ny back-up strømforsyning til et af sikkerhedssystemerne, ville anlægget bedre kunne klare bestemte uheldssekvenser.\nReaktorens varmeeffekt er meget mindre end effekten i A-kraftværker. Det er muligt, at et tab af køling kan får brændslet til at smelte sammen og frigive radioaktivitet. Denne ville imidlertid blive tilbageholdt af indeslutningen, og brændslet ville ikke kunne forvolde noget, der minder om det ”Kina syndrom” som mange (med urette) tænker på, når ordet ”A-kraftuheld” nævnes.\nTil overskriftens spørgsmål: ”Ville du lukke en usikker reaktor?” vil jeg svare, at reaktoren ikke er usikker (på grund af nedslidning, forkert konstruktion eller materialer, utæt eller dårlig indeslutning – eller inkompetente operatører). Det drejer sig om, at man kan opnå større sikkerhed ved at tilføje noget nyt – ligesom man ved at tilføje et tredie bremsesystem til en bil kan sikre, at man i ekstreme situationer med to skadede bremsesystemer alligevel kan bremse\nOg specielt til Poul-Henning Kamp som slutter af med følgende:\n”Bag ved ligger der naturligvis også den rent økonomiske overvejelse, at Canadas regering helst ikke ser at andre bygger anlæg der kan konkurrere med en utrolig lukrativ lille geschäft de stort set har monopol på.”\nMener du virkelig, at andre lige skulle smutte til at bygge en reaktor med hjælpeudstyr i løbet af de få uger, som installationen af den ekstra back-up vil tage? Eller hvad mener du egentlig med sætningen?\nHenrik Wahlberg, skriver 10.01.2008 kl 13:19\nDet er vel i stort set rigtigt Henrik.\nSverige fik og opfyldte krav på seimisk sikkerhed for årtie siden, dog vistnok efter, at Barsebæk blev lukket.\nNogen i Canada blev bare overrasket af, at man må lukke en reaktor nogen måneder for at sikre kølingen efter nye normer. Og at man så ikke kan producere kortlivede isotoper i den tid.\n"Hele sagen handler lige nu om: Er denne kræftbehandling på verdensplan måske under et år, vigtigere end ny strengere seimisk sikring af atomare installationer i Canada under samme tid?\nOg en løsning på længere sigt skal jo også findes, hilser Tyge\nTak for lidt mere realisme.\nAf Uffe Korsbech, 10.01.2008 kl 14:40\nJeg kan helt følge dine punkter, og findes der ikke nye og eller seimiske krav, punkt 4, til denne reaktor, giver jeg dig ret i din sammenfatning.\nFejltagelsen punkt 7 er i klasse med Forsmarks!\nRe: Tak for lidt mere realisme.\nUndskyld, men hvad mener du?\nDu misforstår vist når du skriver:\nDet er jo overhovedet ikke det P-H argumenterer for eller imod. Tværtimod besvarer P-H dit indlæg hvori du skriver:\nDet er muligt du mener noget andet, men som det står argumenterer du for at det er i orden at en minister udøver pression overfor en embedsmand (eller kvinde) der håndhæver nogle regler blot fordi den pågældende minister ikke har oplevet den hændelse en sikkerhedsforanstaltning skal beskytte imod.\nOg det har P-H ingen forståelse for:\nHvilket jeg iøvrigt er enig med ham i.\nTak til Uffe for oversigten over sagen - det er jo et noget andet billede end der bliver fremstillet i artiklen...\nMåske var det en ide om journalisten checkede sagens fakta en gang til og eventuelt tilrettede artiklen?\nDet gik lidt for hurtigt for mig i dag, men Uffe har jo bragt orden i tingene.\nJeg har min info fra:\nog den stemmer med Uffes info.\nJeg kan tillægge:\n1. Reaktoreffekten er nu 135 MW varme, som skal køles bort (men sikkerhed).\n2. "On December 11, 2007, the Canadian House of Commons, acting on independent expert advice, passed emergency legislation authorizing the restarting of the NRU reactor and its operation for 120 days (counter to the decision of the CNSC), which was passed by the Senate and received Royal Assent on December 12."\nDen lovgivende myndighed har altså helt lovligt tilsidesat sin egen sikkerhedsorganisation.\nSom Uffe også skriver i punkt 9 til 12.\n3. "AECL decided to connect seismically-qualified emergency power supplies EPS) to two of the reactor's cooling pumps (in addition to the AC and DC backup power systems already in place)"\nDerfor antog jeg, at der var stillet krav på seismik sikring også af denne reaktors sikkerhedssystemer.\nMon ikke vi om en tid kan ånde ud og indse, at the Canadian House of Commons fattede en rigtig beslutning?\nSelv om det stiller store krav til de ansattes fleksibilitet.\nForsmarkslignelsen gik ud på, at ledelsen der heller ikke forstod betydningen af korrekt info ud og ind.\nTak for en intensiv debat, hilser Tyge


Odense II – Martin Schwartz shop\nForside / Kort / Odense II\nDette kort af bysbarnet Martin Schwartz viser nogle af Odenses mest karakteristiske bygninger. Specielt bemærkelsesværdigt er baggrundens strukturer: Byens Bro med sin høje ”mast”, Odense Nye Silopakhus med sit karakteristiske ”klokketårn”, den fynske hovedstads første højhus ved Fisketorvet og dens første højfisk af arten ”street”. Den store tunfisk, der hænger til skue på FAF-siloens facade, er skabt af streetartkunstneren ROA. Kunsten fylder også i den sandfarvede industribygning med de grafiske glaskonstruktioner, hvor Brandts Klædefabrik huser Fyns største kunstmuseum, Kunstmuseum Brandts. I midten af Martin Schwartz’ kort våger de tre skulpturer ”Magten”, ”Retfærdigheden” og ”Visdommen” helt symbolsk over odenseanerne fra det smukke italiensk-gotiske Odense Rådhus fra 1883.\nOdense II antal


Troels Bech ærgrer sig over Kadrii-skade\nNyheder Skrevet af BNB | 07.08.13 | 16:57\nBashkim Kadrii fik en uheldig hovedrolle, da OB i søndags besejrede Viborg med 4-2. Først blev han dobbelt målscorer, da han bragte OB foran med både 1-0 og 2-0. Kort efter det andet mål måtte Kadrii dog forlade banen med en korsbåndsskade.\nDet er et stort tab for hele holdet, at de nu skal klare sig de næste seks måneder uden den offensive profil, mener OB-træner Troels Bech:\n- Bashkim er vores topscorer og var Superliga-topscorer, da han blev skadet. Det gør i sig selv skaden slem. Men derudover har han også været en meget betydningsfuld spiller for os med sin gennembrudskraft og evne til at skabe chancer. Så hans skade er et alvorligt slag for os, siger han og understreger, at de også kommer til at mangle Kadriis energi inde på banen:\n- Vi havde gået og glædet os til kampen i søndags, fordi vi nu endelig havde muligheden for at stille med det hold, som vi stræbte efter. Energien på banen har været i fokus, og Rasmus Falks tilbagekomst og Skúlasons og Spellmans indtræden på holdet har selvfølgelig betydet noget. Men energien kommer bedst til udtryk igennem Bashkim. Han er konstant er på vej frem for at stresse modstanderne, siger Troels Bech.\nBashkim Kadrii har hovedsageligt optrådt på venstre back i de senere år. Men med sommerens køb af Ari Skúlason blev Kadrii rykket helt frem i angrebet. Her har han blomstret med flot spil og tre mål i to kampe. Var han ikke blevet skadet, havde Morten Olsen haft svært ved at gå uden om ham, når landsholdstruppen til de kommende kvalifikationskampe skal udtages, mener Troels Bech:\n- Han har i halvandet år været vores bedste back og har formodentlig også været en af landets bedste kanter. Men jeg har altid ment, at han også kunne være en af vores bedste angribere. Havde han fortsat de takter, han har vist indtil videre, var han også kommet ind i landsholdsvarmen.\nKadriis skade samtidig tvinger samtidig Troels Bech til at ændre på spillestilen. I stedet for at spille med en bevægelig type som Kadrii, er OB nu tvunget til at spille med en mere stationær spiller som Morten Skoubo helt i front:\n- Vi har ikke nogen, der spiller præcis som Bashkim gør. Så vi kan ikke sætte en Kadrii-light ind. Men så har vi noget andet. Skoubo har masser af erfaring og hovedstødsstyrke. Hvor Kadrii nærmest laver chancer ud af ingenting, er Skoubo er mere en spiller med et stort overblik, der er god i det opbyggende spil, siger Troels Bech.\nOB har fået en acceptabel sæsonstart og ligger efter de første tre kampe i sæsonen på en sjetteplads efter én sejr og to uafgjorte.


Serendipity Organics tilbyder bæredygtigt design til børn, kvinder og hjemmet. Vores eksklusive bæredygtige design er inspireret af Skandinaviens natur, rene linier og leg. Shop bæredygtigt design direkte her fra webshoppen og få det leveret til døren i løbet af få dage. Shop bæredygtigt design fra Serendipity Organics\nBæredygtigt design fra Serendipity Organics\nSerendipity Organics udvikler bæredygtigt design i lækre, bløde naturmaterialer. Bæredygtigheden dækker over, at alle vores produkter er økologisk certificerede og at vi konstant arbejder på at sikre, at forarbejdningsprocessen foregår under ordnede forhold for arbejderne og mest muligt skånsomt for naturen. Bl.a. Derfor foregår al indfarvning og print med GOTS-certificerede farver, der er fri for AZO-farver, formaldehyd og tungmetaller.\nBæredygtigt design til børn og voksne\nVores store kollektion dækker først og fremmest bæredygtigt design i form af vores populære børnetøj til friske drenge og piger fra 0-12 år. Hvert år har vi 2 nye kollektioner med lækkert bæredygtigt design, så du kan iklæde dit barn i smart, komfortabelt tøj uden farlige stoffer – og med god samvittighed over for naturen. Vi har nu udbygget vores kollektioner, så de også indeholder lækkert, eksklusivt homewear og bæredygtigt design til voksne kvinder. Selvfølgelig stadig i den kendte Serendipity Organics kvalitet.\nKøb bæredygtigt design online\nDu kan købe vores bæredygtige design direkte her fra webshoppen, hvor du nemt og hurtigt betaler med de fleste typer kreditkort. Når vi har modtaget din bestilling, pakker vi dine varer og sender dem med posten i løbet af 1-3 dage. Så når du bestiller bæredygtigt design hos Serendipity Organics, har du hurtigt varen i hånden.


De bedste hoteller i Ashby de la Zouch i 2018 - TripAdvisor\nBedste hoteller i Ashby de la Zouch, England\nFaciliteter Restaurant Kæledyr tilladt Concierge Internet Røgfrit hotel Handikapegnede værelser Gratis wi-fi Morgenmad inkluderet Tekøkken Kørestolsadgang Bar/lounge Roomservice Gratis parkeringAlle\nNr. 1 af 10 overnatningssteder i Ashby de la Zouch med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 10 overnatningssteder i Ashby de la Zouch med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 10 overnatningssteder i Ashby de la Zouch med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 10 overnatningssteder i Ashby de la Zouch med bedste værdi for pengene\nAndre overnatningssteder i nærheden af Ashby de la Zouch (26)\n4,1 km fra Ashby de la Zouch\nNr. 1 af 1 hotel i Packington\n8,2 km fra Ashby de la Zouch\nNr. 1 af 1 hotel i Appleby Magna\n9,0 km fra Ashby de la Zouch\n11,2 km fra Ashby de la Zouch\nNr. 1 af 2 hoteller i Coalville\n12,3 km fra Ashby de la Zouch\n13,3 km fra Ashby de la Zouch\nNr. 13 af 40 hoteller i Leicester\n13,7 km fra Ashby de la Zouch\nNr. 7 af 7 hoteller i Castle Donington\n13,8 km fra Ashby de la Zouch\nNr. 4 af 7 hoteller i Castle Donington\nNr. 3 af 7 hoteller i Castle Donington\n13,9 km fra Ashby de la Zouch\nNr. 1 af 1 hotel i Diseworth\n14,1 km fra Ashby de la Zouch\nNr. 5 af 11 hoteller i Burton upon Trent\n14,2 km fra Ashby de la Zouch\nNr. 1 af 1 hotel i Willington\n14,4 km fra Ashby de la Zouch\nNr. 2 af 11 hoteller i Burton upon Trent\n14,5 km fra Ashby de la Zouch\nNr. 1 af 1 hotel i Barton under Needwood\n15,0 km fra Ashby de la Zouch\n15,1 km fra Ashby de la Zouch\nNr. 1 af 1 hotel i Shardlow\n15,6 km fra Ashby de la Zouch\nNr. 8 af 11 hoteller i Burton upon Trent\n15,9 km fra Ashby de la Zouch\nNr. 4 af 12 hoteller i Loughborough\n16,1 km fra Ashby de la Zouch\n16,2 km fra Ashby de la Zouch\nNr. 2 af 7 hoteller i Castle Donington\nNr. 20 af 28 hoteller i Derby\n16,3 km fra Ashby de la Zouch\nNr. 2 af 12 hoteller i Nuneaton\nNr. 2 af 2 hoteller i Kegworth\n16,6 km fra Ashby de la Zouch


Helenius sendte SIF tættere på toppen - silkeborgnyt.dk\n 18. oktober 2021\n14. februar 2021 - 17:46 Skriv kommentar \nHelenius sendte SIF tættere på toppen\nMed to mål på fem minutter gjorde den tilbagevendte angriber hele forskellen for Silkeborg IF\nFODBOLD SIF haler ind på Esbjerg og er nu kun fem point fra den oprykningsgivende andenplads i 1. division. Det er status efter søndagens forårspremiere på Jysk Park, hvor hjemmeholdet vandt med 2-0 over Hvidovre.\nCheftræner Kent Nielsens tropper profiterede dermed af lørdagens 0-0-kamp mellem Esbjerg og Vendsyssel, og mens SIFerne er kommet to point tættere på Esbjerg, er afstanden til førende Viborg forsat på syv point.\nDominans fra første fløjt\nSIF satte sig straks på opgøret og var altdominerende i det første kvarter. I den periode var der absolut ingen problemer med at skabe chancer i fraværet af skadede Magnus Mattsson.\nAllerede i det fjerde minut kunne SIFerne have taget føringen, da den vikarierende anfører Gustav Dahl tog bolden med ind i feltet, men venstrebacken afsluttede i sidenettet.\nHalvandet minut senere forsøgte Nicolai Vallys sig med et skud fra kanten af feltet, hvor han blev sat i scene af Nicklas Helenius. Skuddet savnede dog præcision, og bolden gik forbi Hvidovre-målet.\nI det 8. minut blev veloplagte Rasmus Carstensen sendt af sted i højresiden, og han bragte sig fri til afslutning med et godt træk ind i banen. Afslutningen sad lige på Hvidovre-keeper Filip Djukic, og midt i feltet ærgrede Stéfan Taitur Thórdarson sig over, at han ikke fik bolden i en helt fri position foran målet.\nFå minutter senere fik SIFerne igen spillet Hvidovre-defensiven tynd, da Sebastian Jørgensen spillede Nicolai Vallys fri, men sidstnævnte formåede ikke at få bolden forbi Filip Djukic, der kastede sig ned og afværgede ved den ene stolpe.\nAabech blev flået ud\nDen ensidige åbning medførte en hurtig udskiftning af rutinerede Kim Aabech, der var tydeligt utilfreds og gik direkte i omklædningsrummet. Ind kom Nicklas Halse, og gæsterne formåede efterfølgende at lukke bedre ned for favoritterne, selvom SIF stadig dominerede på bolden.\nI resten af første halvleg blev det kun til en enkelt kvalificeret afslutning fra Nicolai Vallys, der igen måtte se Hvidovre-keeperen redde til hjørne. Stillingen var derfor fortsat 0-0 efter de første 45 minutter.\nHelenius blev helten\nEfter pausen viste værterne hurtigt den effektivitet, som holdet havde savnet i de første 45 minutter.\nI det 52. minut fik SIFerne en stor gave af værterne, der lod sig overrumple på et langt udspark fra debuterende Patrik Gunnarsson i SIF-målet. Først kiksede Matti Olsen et hovedstød ved midten, som gav Nicklas Helenius frit løb mod mål, og da Hvidovres anfører, Daniel Stenderup mistimede sit indgreb, kunne SIF-angriberen sikkert score til 1-0.\nTre minutter senere blev Nicklas Helenius dobbelt målscorer, da han med en klinisk afslutning i feltet omsatte et cutback fra Rasmus Carstensen til scoring. Angrebet blev sat op af Sebastian Jørgensen, der profiterede af mistimet offside-fælde fra Hvidovre.\nHvidovre-chancer og debut\nEfterfølgende gik luften lidt af ballonen, og Hvidovre rørte kortvarigt på sig i det 69. minut, hvor Magnus Westergaard trykede af fra kanten af feltet. For første gang i kampen blev Patrik Gunnarsson udfordret, men bolden gik i sidenettet, og SIF slap med skrækken.\nGæsterne kom endnu tættere på i det 79. minut, hvor Marcus Lindberg kom først på et indlæg ved det lille felt, men Hvidovre-spilleren sendte bolden over SIF-målet.\nBilledet gentog sig i det 84. minut, hvor Daniel Stenderup blev spillet helt fri i SIF-feltet, men Hvidovre-kaptajnen formåede at sparke forbi målet, selvom han havde rigeligt med tid og plads.\nSIFerne formåede at holde nullet, og i slutfasen gav hjemmeholdet debut til 18-årige Frederik Carstensen, der fik lov til at spille kampen færdig sammen med storebror Rasmus, der spillede hele kampen på højre back.\nSnuppet af politiet: To unge mænd havde hash i bilen\n36-årig fængslet for flere indbrud


Gardinbussen Ølstrup Midtjylland - Bestil en gardinbus i dag! | Bestil Gratis Gardinbus\nGardinbussen Ølstrup Midtjylland er blevet en vigtig design tendens over de sidste par årtier, men mange boligejere stadig bruge gardiner til at udsmykke deres hjem. Gardiner er stadig langt mere praktisk og meget lettere at vedligeholde end blinds. Samtidig, et velvalgt gardin er altid et stort stykke, der let kan gå godt med andre designelementer som møbler og område.\nEn meget stor fordel ved gardinbussen Ølstrup over blinds er vedligeholdelse: sidstnævnte er betydeligt sværere at vedligeholde. Det kan få vanskeligt at rense blinds, fordi du er nødt til at tørre ned hver lamel til at fjerne støv og snavs – en kedelig proces. I modsætning hertil er forholdsvis let at opretholde gardiner, fordi du bare kunne sende det ud for tør rengøring eller smide det i vaskemaskinen for en hurtig vask.\nEn anden kant, gardinbussen Ølstrup har over blinds er prisen: gardiner er så meget billigere i forhold til blinds. Brugerdefinerede blinds skal foretages af fagfolk, og det kunne nemt sætte dig tilbage en smuk øre. I mellemtiden, gardiner er forholdsvis billig og enkel at installere – så enkelt, i virkeligheden, at du kunne gøre det selv. Den nuværende tendens er på vej mod lysere tekstiler til gardiner, så du ikke behøver at bekymre sig om brugerdefinerede draperier med tykke og tunge stoffer. Du kan læse meget mere her.\nFor den ultimative økonomi, kan du endda oprette dine egne gardiner til at spare mere på omkostningerne. Alt du behøver er en smule tålmodighed og kreativitet, fordi gardiner involverer kun lige sting på en symaskine. Selv uden en symaskine, kan du stadig skabe store gardiner; en smuk no-sy gardin er muligt med anvendelse af rining tape stryges på stoffet for at skabe sømmene. Du kan slå dit hjem gardinbussen Ølstrup i en simpel DIY projekt at gøre i din fritid.\nGardinbussen Ølstrup – bestil en gardinbus allerede i dag!\nDer er grunde aplenty hvorfor du ønsker at bruge gardiner i stedet for persienner til dine vinduer. Bortset fra at være let at oprette og tilpasse selv for en nybegynder, kan gardiner giver samhørighed de visuelle elementer i ethvert rum. Uanset om det er en personlig no-sy gardin eller en store-købte færdiglavet en i slutningen af dagen, vil du stadig få alle et gardin s fordele. Desuden vil din opsparing fra at bestille gardinbussen Ølstrup i stedet for persienner forsikre dig, at du gjorde det rigtige valg. Yderligere læsning her.\nGardinbussen Bøgeskov Hedensted\nDette indlæg blev udgivet i Midtjylland og tagget gardinbussen priser Ølstrup den februar 2, 2017 af monthypython21.


Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V – Se vigtig info\nVesterbrogade 100A, 2. tv\nVesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V\nLejligheden på Vesterbrogade 100A, 2. tv i København V er opført i 1903 og indeholder 3 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 69 m2. Lejligheden er en andelsbolig i foreningen ANDELSBOLIGFORENINGEN VESTERBROGAD.\nLuftfoto af Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6722°N, 12.5468°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V\nVesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nVesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V er opført i 1903 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nVesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V.\nLejligheden på Vesterbrogade 100A, 2. tv har risiko for Asbest i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Tagmateriale (100.0%)\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Vesterbrogade 100A, 2. tv ingen risiko for PCB.\nLejligheden på Vesterbrogade 100A, 2. tv har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (61.3%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V.\nKortet ovenfor viser jordforureningerne i området omkring matriklen 211-Udenbys Vester Kvarter, København, der hører til Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V (matriklen er markeret med med grøn). De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer er middelhøj luftforurening på Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V\nKortet viser trafikstøj i området omkring Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V om dagen:\nDrikkevand på adressen Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V.\nVesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisikoen for oversvømmelse ved skybrud afhænger i høj grad af en boligs placering i terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) udregnet fra Danmarks Højdemodel. Sorte firkanter er nedløbsriste. Matriklen der hører til Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V er markeret med med grøn. De Blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på 50 - 100 mm/dag i området omkring Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nVesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V ligger i et område hvor grundvand kan udgøre et problem*.\nBoligejer på Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nVesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nVesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V ligger i en højde på 5.3 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 530 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V.\n✓Generelle BBR informationer om Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V\n✓BBR materialer og installationer for Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V\n✓BBR arealer for Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V (Bygning nr. 2)\n!Noter til Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V\nBRANDSIKRING 1903 FÆRDIGMELDT 030987\nHent den officielle BBR meddelelse for Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V sidst vi kiggede (15. februar 2020). Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nDen primære opvarmningskilde på Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nVesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nLokalområdet — Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V\nBeboerne i området omkring Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V er mestendels conzoom®-typen Ung Andel\nVesterbrogade 100A, 2. tv hører til afstemningsområdet 9. Nord hvor der er 8.069 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 385 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Vesterbrogade 100A, 2. tv. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 12765 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 12.06 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.21 pct.\nVesterbrogade 100A, 2. tv hører under skoledistriktet VESTERBRO/KONGENS ENGHAVE (Tove Ditlevsens Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Tove Ditlevsens Skole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Vesterbrogade 100A, 2. tv\nDer er god 4G mobildækning på Vesterbrogade 100A, 2. tv med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Vesterbrogade 100A, 2. tv er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Vesterbrogade 100A, 2. tv\nInternet og Mobildækning Vesterbrogade 100A, 2. tv, København V\nAnbefalet bredbånd på Vesterbrogade 100A, 2. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Boxer 200/25 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Vesterbrogade 100A, 2. tv.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Vesterbrogade 100A, 2. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Vesterbrogade 100A, 2. tv.\nJordarten under Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V er Moræneler.\nBestil en detaljeret undergrundsrapport for Vesterbrogade 100A, 2. tv, 1620 København V. Rapporten er udarbejdet af den rådgivende ingeniørvirksomhed Geo, der er Danmarks førende eksperter inden for jord og vand. Normalpris: 799,-\nGeologiske boringer i nærheden af Vesterbrogade 100A, 2. tv\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Vesterbrogade 100A, 2. tv.\nHvor langt er der fra Vesterbrogade 100A, 2. tv


Apartments Vesna i Kotor til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nBigovo bb, Bigova, Kotor, Montenegro, 85318 - Rigtig god placering - Se på kort\nApartments Vesna er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Kotor; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Apartments Vesna gøres der alt for at sikre gæsternes komfort. For at opnå dette tilbyder hotellet den mest imødekommende service og de bedste bekvemmeligheder. Lufthavnstransport, familieværelse, grillfaciliteter, vaskeri, transportservice er blot nogle af de faciliteter der adskiller Apartments Vesna fra andre hoteller i byen.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, altan/terrasse, fjernsyn, tekøkken, køleskab. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som fiskeri, vandsport (ikke-motoriseret), der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Med sit tilbud om et afslappende og problemfrit ophold hver gang er Apartments Vesna det kloge valg for rejsende til Kotor.


/ Om hjemmesiden\nBesvarelse af e-mail\nMed din digitale postkasse på borger.dk kan du nemt sende og modtage post. Det er sikkert, hurtigt og gratis, og du har altid dine nye og gamle breve lige ved hånden.\nFra 1. november 2014 skal du kunne modtage al din post fra det offentlige elektronisk. Men du kan allerede nu slippe for papir, porto og breve i ringbind. Digital post bliver sendt til en sikker elektronisk postkasse. Den er knyttet til dit cpr.nr. og beskyttet af dit NemID-login.\nDerfor kan du være sikker på, at dine fortrolige oplysninger ikke ender i de forkerte hænder. Samtidig følger postkassen dig, uanset om du flytter adresse eller skifter e-mail.Din digitale postkasse ligger på borger.dk. Virksomheder kan se og besvare deres digitale post via virk.dk.I begge tilfælde kan du få vist din post fra e-Boks i din digitale postkasse. Sådan tilmelder du dig digital post på borger.dk\nKlik på ”Post” på www.borger.dk\nLog på med NemID eller digital signatur. Læs den korte introduktionstekst og klik på ’Få en postkasse’ Læs og acceptér vilkårene og klik på ’Næste’. Skriv dit navn og din e-mail-adresse og klik herefter på ’Næste’. Har du i forvejen en e-boks, kan du vælge at se posten derfra i din digitale postkasse. Klik herefter på ”Godkend”.\nÅbn din digitale postkasse


Så nemt får du en ny terrasse - Prisbyg.dk\nSå nemt får du en ny terrasse\nTræt af at skride på glat træværk? Da er tiden inde for at gøre noget med det.\nMan kan ikke se det så godt hvis du ikke giver din terrasse en forårsrengøring. Man du man kan tydelig mærke det. Du vil kunne mærke at terrassen føles glat, specielt efter at det lige har regnet eller tidlig om morgenen når det fortsat er fugtig.\n– Hvis du lader terrassen være uden pleje i flere år vil træet blive råddent, og eneste løsning på det problem er at skifte brædderne – Hvilket er dyrt og tager tid.\nProceduren er meget nem:\nGør terrassebrædderne fugtige\nPåfør terrasserens ( du kan med fordel bruge en sprøjte)\nSkrub med en kost, den må gerne være halvgrov og spul av\nDet kan tage flere dage før terrassen er helt tør igen afhængig av været. Men når terrassen har blevet helt tør kan du påføre ønsket behandling.\nDu kan behandle terrassen med olie eller terrassebejdse. En olie vil normalt holde i 1 år før du må give den en ny omgang. Det anbefales derfor at bruge en bejdse, den er lidt dyrere med vil normalt holde i 3 år. En bejdse vil samtidig beholde den flotte struktur som er i træværket.\n· Forlængerskaft (anbefales)\n· Kost med korte hår (halvgrov)\n· Anbefales: terrassebleger\n· Anbefales: Terrassebejdse eller olie. Men andre behandlinger kan også bruges.\nAlternativ ved virkelig slidt terrasse:\nHvis din terrasse er virkelig slidt eller bare er fuld af maling og bejdse – som du vil skifte ud, kan det det være smart at slibe den ned. Det er ikke en så krævende job som det kan høres ud som.\nDu kan gøre det hele selv, og man kan leje slibeudstyr hos de fleste byggemarkeder til en rimelig pris. Hele operationen vil du kunne klare på en dag. Her er det bare at følge med på hvordan været bliver – det skal være helt tørt når du går i gang med behandlingen og holde sig tørt til du har givet brædderne ønsket behandling.


Få mest ud af dit mobilabonnement - DVD Norden\nHvis du det meste af dagen snakker i telefon, sender beskeder eller streamer musik og film, så skal du selvfølgelig ikke købe et mobilabonnement med et lavt dataforbrug, da merprisen er noget dyrere end ved pakkeløsningerne. Der findes da billige taletidskort til mobiltelefonerne, hvor man kun betaler for det eksakte forbrug, således man ikke betaler et abonnement hver måned, men her er prisen ofte noget højere for alle ydelserne både tale, SMS og dataforbrug. De billigste priser finder man ofte i de store pakkeløsninger, der giver fri tale, fri SMS og store mængder data, og man kan for eksempel finde et omfattende mobilabonnement hos YouSee til under 300 kr. om måneden. Her kan man nemlig tilføje ekstra abonnementer på til andre i familien til en favørpris, hvilket i længden kan være en attraktiv løsning.\nDækning af 4 G netværk\nDe fleste har i dag en smartphone, der jo egentlig virker som en kompakt og kraftig computer. Uanset hvor man befinder sig i verden, er man online på nettet takket være den gode 4G dækning, der endda også virker i hele Europa i forbindelse med roaming, der endelig er blevet markant billigere i forhold til 5 og 10 år siden. De fleste 4G netværk dækker mere eller mindre hele Danmark, men visse udkantområder kan have et svagt signal fra visse udbydere af mobiltelefoni, så dette bør man sætte sig ind i, før man anskaffer sig et mobilabonnement. Der findes disse fire teleselskaber med eget 4 G netværk i Danmark:\nDe alternative og mindre mobilselskaber uden eget netværk lejer sig derfor ind hos disse større teleselskaber, således de også på den måde kan tilbyde deres tjenester i samme kvalitet.\nMuligheder på mobilen\nMange føler sig helt nøgne, når de ikke har deres mobiltelefon indenfor rækkevidde, da man jo både kan surfe, lytte til musik, streame film, tale og chatte beskeder, uanset hvor man befinder sig. Man kan også hygge sig med et computerspil eller læse ebøger, da muligheder jo er ubegrænsede men dog begrænset på grund af en lille skærm. Ved hjælp af en ipad med stor skærm kan man dog alligevel se et stort billede, der er praktisk i mange sammenhænge. En ipad er jo netop en slags kombination af en mobiltelefon og en bærbar computer, hvor man i stedet for et tastatur blot anvender den berøringsfølsomme skærm som ved nyere mobiltelefoner.\nTags : mobil, mobilabonnement