Hold varmen med en flot vinterjakke - Peakcounter\nHold varmen med en flot vinterjakke\nadmin 17. oktober 2017 12. oktober 2017 0\nPå den nordlige halvkugle er en vinterjakke en helt uundværlig beklædningsgenstand. Derfor er det også vigtigt at finde en, der både er funktionel og stilfuld, når den skal bruges i hele perioden fra det sene efterår til det tidlige forår. Først og fremmest skal en vinterjakke kunne holde dig varm i kulden, men udover at være praktisk kan en vinterjakke godt være et flot item, der er med til at skabe et look og definere ens stil.\nDesværre kan det være svært at finde den perfekte vinterjakke, der både er praktisk og moderigtig. Ofte er det nemlig sådan, at man finder en rigtig flot jakke, der så ikke kan holde en varm, eller at man finder en meget funktionel og varm jakke, som så ikke passer så godt til stilen. Dog skal man ikke fortvivle, for der findes et meget stort udvalg af vinterjakker, så der er rig mulighed for at finde den perfekte.\nOm du ønsker en casual eller sofistikeret jakke, der er kort eller lang, er der mulighed for at finde dette. Det er dog altid vigtigt at gå efter lækre detaljer og god kvalitet, da dette gør, at jakken kan bruges år efter år uden at se slidt ud. For at præge en tidsløs vinterjakke er det en god idé at have spændende tilbehør. Invester i lækre handsker, et flot tørklæde og en sød hue eller et pandebånd i spændende farver for at skabe et gennemført look. Her er det også vigtigt, at man finder noget fodtøj, der passer til jakken. Vælg et par smarte, korte støvler eller et par lange og elegante til at binde hele outfittet sammen.\nHvis du ønsker at være velforberedt på vinterens kommen, er det på tide at finde en stilfuld og komfortabel vinterjakke. Her kan man med fordel altid gå efter en tidsløs klassiker, der holder dig varm og ser godt ud år efter år. Disse vil ofte være i neutrale farver, så de kan passe til det meste og kombineres med et utal af items.\nFind flotte vinterjakker af høj kvalitet online.


Tuberkulose - Sundhedsguiden\nHer finder du informationer om tuberkulose. Læs om symptomer på tuberkulose. Læs om behandling. Læs om forebyggelse af tuberkulose.\nHvis bakterien spreder sig, ses der symptomer fra de involverede organer (se Forløb og komplikationer)\nGriber det på knoglerne, kan disse svækkes, hvilket kan medføre brud.\nLever-, nyre- og tarminvolvering grundet tuberkulose ses og er alvorlige tilstande.


Bedemand - Forside\nBegravelsesforretningen Islands Brygge & Runddelens Bedemandsforretning\nDet er svært at miste en man holder af. Først og fremmest er der sorgen og savnet, dernæst alle de praktiske ting i forbindelse med et dødsfald. Det er af stor betydning for mig at udvise respekt og være tilstede med ærlig indlevelse i den sorg, der har ramt de pårørende. Jeg lægge stor vægt på at skabe tryghed og tillid gennem den individuelle og personlige vejledning. Jeg lægger ligeledes vægt på troværdighed og åbenhed i alle forhold - også omkring den økonomi, der er forbundet med en begravelse.\nEt skriftlig og detaljeret overslag vil blive udarbejdet i forbindelse med vores samtale, og jeg vil undersøge alle muligheder for begravelseshjælp.\nRing trygt - døgnet rundt - hvis jeg kan være dem behjælpelig.\nNår du står i en situation, hvor du skal planlægge en begravelse, ved du måske, at du skal bestille en kiste samt transporten af den, men derudover er det et ukendt felt for dig.\nHos Begravelsesforretningen Islands Brygge & Runddelens Bedemandsforretning har vi et personligt engagement i dine behov, og ud fra en ærlig og åben dialog arbejder vi altid på at opfylde dine ønsker. Vi gør meget ud af at lytte og vejlede og dermed sørge for, at du er i gode hænder under hele forløbet.\nVores bedemands fornemste opgave er at klæde dig på til at træffe de valg, der opfylder dine behov bedst muligt. Dette gøres ved at fremlægge alle mulighederne for dig og forklare, hvad de forskellige ydelser indebærer. Det er stadig dig, der skal gøre dig dine egne valg, men vi hjælper dig med at nå derhen.\nDet er ligeledes helt op til dig, hvor meget du ønsker at være involveret i planlægning og proces. Vi træder til i det omfang, du ønsker det.\nNår vi i samarbejde har fundet frem til, hvad dine ønsker til en eventuel begravelse, bisættelse eller kremering måtte være, er det ligeledes bedemandens opgave at yde vejledning i forhold til økonomien.\nDet er vigtigt for os, at vi giver dig et retvisende billede af, hvad de forskellige ydelser koster, så du ikke ender ud med en at skulle betale en langt større sum end forventet.\nHos Begravelsesforretningen Islands Brygge & Runddelens Bedemandsforretning sørger vi for, at behov og økonomi hænger sammen på den bedst mulige måde, og at der er gennemsigtighed igennem hele processen. Der er ingen skjult dagsorden, og vi anbefaler ikke ydelser, hvis dette ikke hænger sammen med fremlagte budget.\nAfd.: Runddelen Tlf: 32 95 75 75\nAfd.: Islands Brygge Tlf: 32 95 75 75\n® 2018 Begravelsesforretningen Islands Brygge & Runddelens Bedemandsforretning\tv/Allan Nielsen


hvordan man kan købe solceller\nSolceller tage lys fra solen og frembringe anvendelige jævnstrøm ( DC ) elektricitet , der kan bruges i grøn energi systemer til at drive alt fra små radioer og elektroniske apparater til en hel hjem . Økonomiske overvejelser er den eneste grænse for dem, der ønsker at optage solenergi i deres liv , potentielt frigør sig fra elnettet . Med lidt forskning og bevæbnet med en lille viden , kan man købe solceller til at generere deres egen strøm\nBeregn hvor meget energi du vil få brug for . Komplet hjemme systemer bør være baseret på din nuværende månedlige elektriske forbrug. Du kan få præcise oplysninger om din samlede strømforbruget fra din månedlige el- regningen .\nBeslut hvor meget du vil bruge . Finanser er en vigtig overvejelse , når du køber en solcelle system . Koster gennemsnitligt mellem $ 10 og $ 12 per watt af elektricitet . Husk, at det ikke er en alt- eller-intet proposition . Mange kunder investerer nok til at gøre en forskel på 50 procent eller mere i deres el-regninger . Over tid er omkostningerne ved det system, der er betalt for i elregning besparelser .\nCheck statslige og føderale midler til skattefradrag . Mange stater giver skattefradrag til hjælpe med at dække installation af kvalificerende grøn energi , herunder solenergi. Den føderale regering har også programmer til hjælp til dækning af udgifter til gennemførelse grøn energi . Regler kan variere fra stat til stat om hvilke systemer kvalificere sig.\nFind en leverandør , der vil give dig mulighed for at købe lige hvad du har brug for og stadig kvalificere sig til din skattefradrag . Mens de lokale leverandører vil være mere hensigtsmæssigt at beskæftige sig med ansigt -til-ansigt , kan de bedste tilbud findes online . Et par ting at huske på , når man sammenligner solcelleanlæg vil være minimum warrantied effekt , produktion garanti (25 år, er stort set den branchestandard ) og effektivitet rating af celler og inverteren , der omdanner solenergi-genereret jævnstrøm til brugbart vekselstrøm , eller AC, strøm .\nBeregn alle omkostninger og den tid det vil tage for dig at tjene din investering , før du logger på den stiplede linje . Du kan skære installationsomkostninger ved at gøre lidt forskning og installere systemet selv . Men hvis din tid er værdifuld for dig , kan du leje en entreprenør til at gøre installationen . Hvis du lejer en entreprenør , skal du sørge for at tjekke referencer , så du kan være sikker på du vil få god service .\nBeregn afkastet på din investering over warrantied levetid solcellesystem . Vide, hvor mange timer og dage med solskin får du i gennemsnit vil hjælpe dig med at vurdere en solcelle energi produktion . Må ikke gætte på dine elektriske behov-. ringe til din el- firma til at hjælpe dig med at forstå dit kontoudtog\nAldrig underskrive en kontrakt eller købsaftale uden først at læse og forstå alle de oplysninger\nhund skader , som forårsager rygsmerter\nLæs mere: den bedste hund der skal bruges til hog jagt


Økonomi og revision | Dansk Europamission\nDansk Europamissions regnskab revideres af senior manager Mette Svendsen, Mazars og statsautoriseret revisor Pia Lillebæk, Mazars.\nI 2020 havde Dansk Europamission indtægter på 10.151.062 DKK. Den samlede indtægt var på 9.077.637 DKK (8.584.153 kr. + 493.484 kr.). Som det også fremgår af note 1 er der af indtægten fratrukket 1.073.425 kr. i forbindelse med projekthenlæggelser grundet covid-19. Udgifter til arbejdet for de forfulgte kristne og evangeliets udbredelse, oplysningsvirksomhed, hensættelser etc. beløb sig til 8.653.671 kr, svarende til et underskud på 30.482 kr.\nLæs årsrapporten her…\nI 2019 havde Dansk Europamission indtægter på 11.577.448 kr., mens udgifter til arbejdet for de forfulgte kristne og evangeliets udbredelse, oplysningsvirksomhed, hensættelser etc. beløb sig til 11.567.307 kr, svarende til et underskud på 10.141 kr.\nI 2018 havde Dansk Europamission indtægter på 12.655.078 kr., mens udgifter til arbejdet for de forfulgte kristne og evangeliets udbredelse, oplysningsvirksomhed, hensættelser etc. beløb sig til 12.666.478 kr, svarende til et underskud på 11.400 kr.\nI 2017 havde Dansk Europamission indtægter på 13.555.405 kr., inkl. finansielle indtægter, mens udgifter til arbejdet for de forfulgte kristne og evangeliets udbredelse, oplysningsvirksomhed, hensættelser etc. beløb sig til 10.972.554 kr, svarende til et overskud på 2.582.851 kr.\nI 2016 havde Dansk Europamission indtægter på 10.205.456 kr., inkl. finansielle indtægter, mens udgifter til arbejdet for de forfulgte kristne og evangeliets udbredelse, oplysningsvirksomhed, hensættelser etc. beløb sig til 11.024.509 kr, svarende til et underskud på 819.053 kr.\nLæs årsregnskabet her…\nI 2015 havde Dansk Europamission indtægter på 10.804.755 kr, mens udgifter til arbejdet for de forfulgte kristne og evangeliets udbredelse, oplysningsvirksomhed, hensættelser etc. beløb sig til 10.918.003 kr, svarende til et underskud på 113.248 kr.\nLæs årsregnskab her…\nI 2014 havde Dansk Europamission indtægter på 13.048.048 kr, mens udgifter til arbejdet for de forfulgte kristne og evangeliets udbredelse, oplysningsvirksomhed, hensættelser etc. beløb sig til 12.969.067 kr, svarende til et overskud på 78.981 kr.\nI 2013 havde Dansk Europamission indtægter på 8.774.755 kr, mens udgifter til arbejdet for de forfulgte kristne og evangeliets udbredelse, oplysningsvirksomhed, hensættelser etc. beløb sig til 9.065.126 kr, svarende til et underskud på 290.371 kr.\nI 2012 havde Dansk Europamission indtægter på 8.883.719 kr, mens udgifter til arbejdet for de forfulgte kristne og evangeliets udbredelse, oplysningsvirksomhed etc. beløb sig til 5.691.781 kr, svarende til et overskud på 3.191.938 kr. Det store overskud skyldes salg af Østerhegn 26 i Bagsværd.\nI 2011 modtog Dansk Europamission i alt gaver og bevillinger på 9.547.534 kr., mens udgifter til arbejdet for de forfulgte kristne og evangeliets udbredelse, oplysningsvirksomhed etc. beløb sig til 9.519.759 kr., svarende til et overskud på 27.775 kr.\nI 2010 modtog Dansk Europamission i alt gaver og bevillinger på 10.177.958 kr., mens udgifter til arbejdet for forfulgte kristne og evangeliets udbredelse, oplysningsvirksomhed etc. beløb sig til 10.320.621 kr. , svarende til et underskud på 142.663 kr.\nI 2009 modtog Dansk Europamission i alt gaver og bevillinger på 9.230.003 kr., mens udgifter til arbejdet for forfulgte kristne og evangeliets udbredelse, oplysningsvirksomhed etc. beløb sig til 9.169.773 kr. svarende til et overskud på 60.231 kr.


Play@Heart: Her er de 12 skoler - Playful Learning\nPlay@Heart: Her er de 12 skoler\nIndlæg skrevet af Ditte Obenhausen Hoff Play@Heart23. marts, 2021\nDe 12 skoler til Play@Heart-projektet er nu fundet. Skolerne kommer til at spille en central rolle i arbejdet med at udvikle legende tilgange til teknologiforståelse.\nDet er ikke længe siden vi første gang introducerede Play@Heart-projektet, og meget er sket siden da. Projektledelsen har netop udvalgt de 12 skoler til samarbejdet, som forløber frem til 2025. De 12 udvalgte skoler kommer til at arbejde med kreative læringsmiljøer, teknologiforståelse og legens potentialer i forhold til børns læring. Som et led i projektet, kommer skolerne til at etablere PlaySpaces, som er utraditionelle og nytænkende læringsmiljøer. Her er der er plads til at både børn og voksne kan lege, eksperimentere, lære og være kreative med teknologi.\nVi har talt med nogle af de deltagende skoleledere for at høre, hvad de håber, projektet kan bidrage med til deres skole:\n”Med deltagelse i projektet er vores mål, at Play@heart kan understøtte skolens udvikling med en kreativ, eksperimenterende og legende tilgang til læring på alle skolens klassetrin. At konkrete medarbejdere får inspiration og kompetencer til at kunne igangsætte læringsprocesser på tværs af fag og problemstillinger – hvor inddragelse af IT bliver en naturlig del af processen. At eleverne oplever, at de hver især og sammen kan være med til at skabe og forandre.”\n- KIM STENHOLM PAULSENSkoleleder for Lundehusskolen i København\n”Vi drømmer om muligheden for at træde et lille skridt ind i fremtidens pædagogik – en pædagogik som vil få større fokus på motivation og leg, kreativitet og fritænkning. Samtidig med at anerkendelsen af fagenes didaktik og lærernes erfaringer i egen praksis bibeholdes.Med Play@Heart skal vi arbejde med teknologiforståelse og eksperimenterende pædagogik. I det ligger et mindset, hvor kreativitet og livsmod træder frem, som pejlemærker for at lykkes. På den måde håber vi, at projektet udover at etablere nye faglige arbejdsformer især åbner for muligheden for at styrke elevernes bevidsthed, deres trivsel og tro på sig selv.”\n- LOUISE MAAGAARD HØYBYESkoleleder for Højslev Skole\n“Play@Heart tilbyder en fantastisk mulighed for udvikling af nogle af skolens kerneområder – innovation og STEM. Vi arbejder hele tiden på at skabe læring og glæde hos vores elever og ser den legende tilgang i projektet som meget motiverende for skolens elever.Det professionelle samarbejde med UCL vil give vores medarbejdere et fælles kompetenceløft og sikre praksisviden til fremtidig forskning. Vi er med til noget, hvor vi alle kan blive dygtigere til udvikling af fremtidens undervisning.”\n- LARS ERIKSENSkoleleder på Sct.Hans Skolen i Odense\nDe 12 skoler er:\nSkansevejens Skole, Skansevej 2, 9400 Nørresundby\nLøsning Skole, Ny Skolegade 13, 8723 Løsning\nSkovvangskolen, Skovvangsvej 150, 8200 Aarhus\nSydmors Skole og Børnehus, Smedebjergevej 61, 7980 Vils\nHøjslev Skole, Skolevej 13, 7840 Højslev\nVarnæs Skole, Varnæs Kirkevej 15, 6200 Aabenraa\nTåsingeskolen, Lundbyvej 43, 5700 Svendborg\nSct. Hans Skole, Skibhusvej 188, 5000 Odense\nHøjelse Skole, Baunebjergvej 1 C, 4623 Lille Skensved\nHvalsø Skole, Skolevej 5, 4330 Hvalsø\nLyngholmskolen, Hvilebækgårdsvej 1, 3520 Farum\nLundehusskoven, Lersø Parkallé 152, 2100 København\nErfaringer fra projektet vil blive delt og udbredt på tværs af landets kommuner og bragt i spil som inspiration til arbejdet med teknologiforståelse i grundskolen.\nDu kan læse mere om projektet lige her.


Samspil - UGE 31\nI sommerkursus-sammenspil arbejder vi med at finde en lyd sammen. Det er fællesskabet der er i fokus. Jeg har nogle numre med som vi arbejder med, typisk i rock, pop og indie-genrerne. Vi kigger på forholdet instrumenterne imellem, rytmegruppe, vokaler, - og går i dybden med de roller som findes i mit medbragte materiale.\nVi skal hygge os og have en god start på sommeren sammen.\nDet er en forudsætning af man har et grundkendskab til sit instrument, hvad enten det er sang, bas, guitar, trommer, klaver eller jødeharpe :)\nSelve undervisingen er mandag, tirsdag og torsdag fra 10-15.00 Fredag er der fælles afslutning kl. 12.30-14.00 i Den Sociale Blomsterhave.\nUndervisere: Frederik Juul Hauch\n02-08-2021 10:00 02-08-2021 15:00 7,00 Musikkælder Fountain House\n03-08-2021 10:00 03-08-2021 15:00 7,00 Musikkælder Fountain House\n05-08-2021 10:00 05-08-2021 15:00 7,00 Musikkælder Fountain House\n06-08-2021 12:00 06-08-2021 14:00 2,00 Musikkælder Fountain House\nNavn: Frederik Juul Hauch


PHYTOPHTHORA PÅ TOMATER I ET DRIVHUS: HVORDAN MAN KAN KÆMPE, FOLKEMIDDEL - VEGETABILSK HAVE - 2021\nSådan håndteres man med sent blight på tomater med folkemiddel i et drivhus\nTomatdyrkning kompliceres ofte af infektion af afgrøder med sen blæse, hvilket påvirker afgrødens kvalitet og mængde negativt. I dagens artikel overvejes årsagerne til sygdommen, metoder til kontrol og forebyggelse.\nÅrsager og betingelser for forekomst\nSen blight er en ret farlig sygdom, der kan passere fra en plante til en anden. Sporer af patogene svampe, der lever i jorden, provoserer sygdommen og forbliver på haveværktøjer, hvis deres desinfektion forsømmes.\nÅrsager, der bidrager til udseendet og udbredelsen af svampeinfektion:\ntæt på andre nattskyggeafgrøder;\nplanterester i det område, der er valgt til plantning;\noverdreven vanding og overskydende gødning, især organisk;\nhøj luftfugtighed (tæt landing, manglende ventilation);\nmangel på sporstoffer i jorden;\nforkert vandingsmetode (løv irrigation);\nBlight ødelægger gradvist buskene:\npåvirker først de nederste blade;\nderefter stængler og blomsterknopper;\nblomsterstande og frugter æggestokke;\nderefter påvirkes frugterne, hele busken dør.\nPå få dage kan svampen ødelægge hele plantningen.\nVed du det Der kendes 70 svampearter, der lever på alle verdens kontinenter, selv i Antarktis.\nTegn på sen blight på tomater\nFor ikke at gå glip af begyndelsen af epidemien, skal du nøje undersøge tomatbuske på hvert trin i deres udvikling.\nSymptomer på sen blight:\nen hvid belægning vises på bladene, som til sidst bliver til brune pletter. Løv bliver gul, tørrer og flyver;\nbrune, uregelmæssigt formede pletter dækker plantens skud;\nblomsterstande skifter farve: bliver gul eller mørkere, tør ud og flyver rundt;\nder dannes sorte prikker på frugterne, som stiger hurtigt. Huden blødgør, og kødet begynder at rådne og spreder en ubehagelig lugt.\nSådan håndteres man med sent blight på tomater i et folkemusikretsmiddel\nDet er ikke altid muligt at bearbejde kulturen med kemiske stoffer, for eksempel er det forbudt i dannelsen af frugt Æggestokke. Folkemedicin redder.\nFind ud af, hvorfor tomater ikke blomstrer i drivhuset, og hvad de skal gøre.\nSaltopløsning trækker planterne med en slags film, der griber ind i penetrationen af nye sporer, hvilket bremser udviklingen af en eksisterende svamp. For at fremstille en opløsning for hver liter vand tilsættes 100 g salt, mængden afhængig af læsionens størrelse. Rør blandingen, indtil krystallerne er helt opløst. Kun påvirkede planter skal sprøjtes. I åben jord gentages proceduren efter nedbør.\nSoda, ud over ødelæggelse af svampe, vil også tjene som yderligere befrugtning. For at forberede midler tage 3-5 spsk. l. sodavand og 2 spsk. l. revet vasketøjssæbe til 8-10 liter vand. Bland blandingen grundigt, anvend kulturen ved at sprøjte om morgenen eller aftenen. I åben jord udføres proceduren om aftenen, når der ikke er dug. Efter regn gentages behandlingen. Sprøjtning med soda kan om nødvendigt gentages en gang hver 2. uge.\nVigtigt! Den første procedure til enhver behandling udføres ikke tidligere end 2 uger efter plantning.\nTræaske bruges ofte af gartnere som gødning og forebyggelse af insekter. Det klarer sig godt med sen blight.\nLøsningen skal være korrekt forberedt:\n5 kg aske blandes i en 10 liters spand.\nI 3 dage, omrøring, insister.\nBlandingen bringes til et volumen på 30 l ved tilsætning af vand.\nEn flydende eller revet sæbe sættes til den færdige opløsning for at forbedre vedhæftningen.\nOg i drivhuset og i åbne områder sprøjtes de tre gange pr. Sæson:\ni perioden med aktiv vækst;\nunder dannelsen af blomsterstande;\nunder dannelsen af frugtægstokke.\nVejret til behandling i åben grund skal være tørt uden vind.\nLæs også, hvordan man sprøjter tomater til dannelse af en æggestokk.\nSurmælkbakterier indeholdt i kefir er i stand til at undertrykke patogene mikroorganismer. Produktet er sikkert for tomater, hvilket muliggør flere processer. Kefir fortyndes med vand i forholdet 1: 5. Det tilrådes at ventilere drivhuset efter sprøjtning godt. Gentag efter regn i åben jord.\nBeskyttelse af kobbertråd\nEn af de effektive metoder er brugen af kobbertråd. En stilk punkteret af et stykke tråd modtager mikrodoser kobber, som normaliserer alle metaboliske processer i vævet.\nVores gartnere anvender metoden forskelligt:\nTråden strippes omhyggeligt med emery og kalcineres.\nSkær længder på 2-3 cm (tykkelsen på stilken).\nSkuddet er gennemboret i en højde på 10-12 cm fra jordoverfladen.\nEnderne af ledningen er pænt bøjet.\nProceduren er den samme for drivhuset og for åbne senge. Det skal huskes, at stilkene skal være stærke nok.\nVed du det Tyske forskere opdagede og patenterede en måde at beskytte planter med kobbertråd. De blev bedt om af denne iagttagelse: i nærheden af smelteværkerne var der ikke et enkelt tilfælde af infektion med sen blæding.\nEt ideelt miljø til udvikling af svampesygdomme er høj luftfugtighed, risikoen for et drivhus øges. Derfor er den vigtigste foranstaltning overholdelse af fugtighedsregimet, hyppigheden af vanding.\nDerudover træffer de sådanne forebyggende handlinger:\nLavvoksende sorter vælges til plantning.\nHøje buske skal bindes, så frugterne ikke falder ned på jorden.\nForsøm ikke at klemme, fjerne de nederste blade og udtynde plantningen.\nHold afstanden mellem planterne, da en tæt beplantning skaber øget fugtighed.\nDe vandes ikke efter 17 timer, fugtigheden har ikke tid til at fordampe indtil natten.\nSolanaceous afgrøder: kartofler, auberginer planter ikke tæt på drivhuset.\nEfter hver manipulation desinficeres haveudstyr.\nLær mere om plantning af tomater i drivhuset.\nErfarne gartnere har deres hemmeligheder for at bevare en tomatafgrøde.\nForebyggelse begynder med desinfektion af plantemateriale og jord.\nNormalt jod vil hjælpe med at styrke en tomats immunitet. Åbn hætteglas med et antiseptisk middel suspenderes i et drivhus over buskene.\nSprøjtning med borsyre er en fremragende forebyggelse af sygdomme og skadedyr. Derudover er elementet nødvendigt for at forbedre størrelsen på frugten og smagen.\nI et drivhus er det bedst at bruge vandingsmetoden til dryp-undergrund. Fugt går direkte til rødderne, mængden af væske er let at regulere.\nBrug af mulch reducerer vanding, fastholder fugt i jorden og forhindrer overfugtighed af luften.\nSørg for at desinficere hele rummet efter høst: vægge, døre, vinduer.\nBlandt folkemiddel til forebyggelse og bekæmpelse af sen blight bruger også serum, en blanding af serum med jod, furatsilin og en blanding af jod med borsyre.\nFra år til år udvikler opdrættere i mange lande nye sorter af tomater, der er resistente over for svampesygdomme.\na) til drivhuset:\nAkademiker af sukkerarter;\nb) til åben grund:\n"Minion af skæbne";\nVigtigt! Efter høst rengøres jorden grundigt for planteaffald, udskift om nødvendigt det øverste lag.\nAf hensyn til sundheden for dine landinger er det vigtigt at træffe forebyggende foranstaltninger, skal du overholde betingelserne for pleje af afgrøden. Bemærk også, at sortenes modstand mod sen blight ikke garanterer dens fravær, hvis der er begået fejl i landbrugsteknologi.


Overskuelig sammenligning af populære vildtkameraer\nSammenligning af vildtkameraer\nBemærk: siden er under udarbejdelse\nFor at du bedre kan vælge det helt rigtige vildtkamera, kan det være en god idé at sammenligne funktioner og specifikationer.\nDu kan finde hjælp til sammenligning af vildtkameraer i skemaet på denne side. Her har vi samlet alle de detaljerede specifikationer for vildtkameraer fra Specialkamera.dk. Hvis du har brug for nogle specifikke funktioner på dit kamera, kan det være nyttigt at have et samlet overblik over alle mulighederne, så du nemt kan sammenligne de forkellige kameraers muligheder. Nederst på siden kan du se de mest populære vildtkameraer i vores sortiment.\nDe forskellige modeller har forskellige styrker og svagheder. Så når du sammenligner de forskellige vildtkameraer, er det godt, hvis du har en idé om hvilke parametre, der er vigtige for dig. Hvis du fx lægger vægt på en hurtig reaktionstid og usynligt IR-lys, så er udvalget allerede begrænset til halvdelen af kameraerne i skemaet.\nSG 520 Bolyguard\nSG 880 Bolyguard\nMMS Nej Ja 2G Ja 2G / 3G\nIR-lys synligt Synligt Usynligt Usynligt\nReaktionstid 1,2 s. 1,2 s. 1,4 s.\nSensor afstand 26 m 23 m 30 m\nIR-lys afstand 21 m 21 m 27 m\nFoto pixels 12 MP 14 MP 30 MP\nVideo HD 720p (20 fps) 720p (20 fps) 1080p (30 fps)\nDK sprog Ja Ja Ja\nMikrofon Ja (on) Ja (on) Ja (on)\nVideo længde 5 - 60 s. 5-60 s. 5 - 180 s.\nBatterier 4 AA 4/8 AA 4/8 AA\nSD maks. 32 GB 32 GB 32 GB\nLoop Ja (auto)\nMultishot 1-3 1-3 1-3\nSkærm str. 1,4" 1,4" 3"\nVideo visning Nej Nej Ja\nStart/stop Nej Ja 1 periode Ja\nIndstil dage Nej Nej Ja\nDriftstemp. -20 - +60°C -20 - +60°C -20 - +60°C\nSynsfelt 55° 45° 46°\nTime lapse Ja Ja Ja\nFoto+video Ja Ja Ja\nPassword Nej Nej Nej\nTV-udgang Nej Ja Ja\nVandtæthed ? IP54 ?\nForklaring til begreberne i sammenligningen:\nMed MMS funktion kan du indsætte et SIM-kort i kameraet og indstille det til at sende fotos via MMS til din telefon eller som e-mail. Der er forskel på 2G kameraer kan kun bruges med 2G netværk og kan ikke opgraderes til 3G. Med et 3G kamera kan man få fordel af højere overførselshastighed og kameraet er mere fremtidssikret end et 2G kamera.\nVildtkameraer bruger infrarødt lys (IR) som lyskilde i mørke. Infrarøde lysdioder kan udsende lys som enten er synligt eller usynligt for menneskelige øjne. Det skyldes forskellige bølgelængder. De synlige dioder udsender et svagt rødt lys, når der tages fotos eller video i mørke. Usynlige dioder er derimod helt usynlige, når der tages fotos eller videoer.\nAlle vildtkameraer har en kortvarig forsinkelse fra bevægelsessensoren registrerer bevægelse til der bliver taget et foto eller en video. Tiden kan variere fra kamera til kamera. Hvis du har brug for at optage noget eller nogen, der passerer hurtigt forbi, er det en fordel med en lav reaktionstid. Kaldes også "trigger time".\nBevægelsessensorens rækkevidde. På forsiden af et vildtkamera sidder en såkaldt PIR (Passive InfraRed) - hvilket er kameraets bevægelsessensor. Sensoren kan være mere eller mindre følsom og derfor taler man om hvor lang rækkevidde eller hvor lang afstand sensoren rækker.\nNattesynets rækkevidde. IR står for InfraRed. Når det er mørkt har kameraerne brug for en lyskilde til at gøre det muligt at oplyse det område, der skal fotograferes. På de fleste kameraer er lyskilden en mængde infrarøde lysdioder, der enten er usynlige eller synlige. Antallet af dioder og diodernes effekt er afgørende for hvor lang rækkevidde nattesynet har. Det er derfor ikke nok at se på antallet af IR dioder, for at afgøre lysets effektivitet.\nOpløsningen på fotooptagelser. Et digitalt foto er opbygget af en stor mængde kvadratiske pixels. Hvis man zoomer helt tæt på, kan man se de mange ensfarvede kvadrater, som tilsammen danner fotoets motiv. Jo flere pixels, desto flere detaljer kan gengives. Et fotos opløsning betegnes med enheden MegaPixels (MP). Et foto med opløsningen 12 MP består således af 12 mio. pixels. Det svarer til at fotoet er opbygget af 4000 pixels i bredden og 3000 pixels i højden.\nOpløsningen på videooptagelser. På samme måde som fotos, består videoer af pixels. De mest almindelige opløsninger er VGA (640 x 480 pixels), HD, kaldes også HD ready (1280 x 720 pixels) og Full HD (1920 x 1080). Med høj opløsning får man et pænere og mere detaljeret billede. Det er også vigtigt at lægge mærke til videoernes frame rate, som måles FPS (Frames Per Second). Dette begreb fortæller hvor mange billeder pr. sekund, videoen indeholder. Jo højere FPS, desto jævnere og mere glidende bevægelse får videofilmene.\nIndstilling af et vildtkamera foregår som regel med et menusystem på en indbygget skærm. Menuerne kan ofte fremvises på forskellige sprog. Stort set alle kameraer har engelsk som et af sprogene og flere og flere kameraer fås nu med danske tekster i menuerne, så det er nemmere at navigere og indstille kameraet, hvis du ikke er sprogkyndig.\nHvis kameraet har en indbygget mikrofon, kan du få video med lyd på. På nogle vildtkameraer kan du vælge om mikrofonen skal være aktiv eller ikke.\nVideo varighed maks.\nNår aktiverer vildtkameraets videofunktion, kan du vælge, hvor lang tid hver videoptagelse skal vare. Varigheden kan indstilles fra få sekunder til flere minutter. På nogle få kameraer kan varigheden være op til 10 minutter.\nHvis du ønsker at kammeraet skal drives med strøm fra batterier, skal du bruge et antal batterier. Typisk AA-batterier. Der er brug for mellem 4 og 8 batterier i de fleste vildtkameraer. På en del 6-volt kameraer, er der plads til 8 stk. AA-batterier, men der er som regel valgfrit, om du vil indsætte 4 batterier eller 8 batterier. Med 8 batterier får du op til dobbelt så lang batteridrift og det anbefales derfor at fylde alle pladser i batterirummet.\nSD-kort findes i forskellige størrelser. De mest almindelige er 8 GB, 16 GB og 32 GB. Det er væsenligt at du ikke indsætter et større kort, end kameraet kan håndtere. Nogle få kameraer kan håndtere 64 GB kort. Men hvis du forsøger at indsætte et 64 GB kort i et vildtkamera, der kan håndtere maks. 32 GB, så vil du sandsynligvis ikke kunne anvende kameraet.\nLoop / overskrivning\nMed loop-funktion kan dit vildtkamera selv slette de ældste optagelser på SD-kortet, når der ikke er mere plads tilbage. Overskrivningen håndteres forskellige på kameraerne. Nogle har auto funktion, så overskrivning altid er aktiveret. Andre har on/off funktion, hvor du selv kan vælge, om overskrivning skal være til eller fra. Hvis kameraet samtidig har en låsefunktion, kan du låse og dermed beskytte nogle af dine optagelser mod at blive overskrevet.\nDu kan vælge at aktivere multishot, for at få vildtkameraet til at optage flere fotos i træk hver gang sensoren registrerer bevægelse. Med multishot.\nNår du skal indstille et vildtkamera eller vil gennemse fotos og videoer, skal du bruge skærmen på kameraet. Målet på skærmen er i tommer og målt diagonalt. En tomme er ca. 2,5 cm og det diagonale mål går fra hjørne til hjørne. Det er en fodel at have en stor skærm, hvis man skal se mange billeder på kameraets skærm samt hvis man har lidt nedsat syn og har svært ved at se de små bogstaver og tal på en lille skærm.\nMed skærmen kan du se fotos og video-optagelserne på kameraet uden at skulle fjerne SD-kortet. Men det er ikke alle kameraer der kan afspille en video direkte på skærmen. Hvis der står "Ja" i feltet "Video visning", betyder det at du kan både se fotos og afspille videoer på skærmen. Hvis der står "Nej", kan du kun se fotos samt et still-billede, der indikerer en videos motiv. I denne situation er du nødt til at afspille videoer på en computer.\nDet kan være praktisk med en start/stop funktion, hvis du kun vil have kameraet aktivt i en afgrænset tidsperiode. På nogle kameraer kan du indstille et starttidspunkt og et stoptidspunkt - fx kl. 16:00 og kl. 07:00 - så vil kameraet kun være aktivt udenfor normal arbejdstid på alle dage. I nogle tilfælde kan du også vælge hvilke ugedage, kameraet skal være aktivt og kombinere det med tidsperioden. Nogle enkelte vildtkameraer har mulighed for at indstille to perioder. Dvs. du kan vælge to tidsrum i løbet af et døgn, hvor kameraet skal være aktivt.\nHvis kameraet har denne funktion, kan du indstille, hvilke ugedage vildtkameraet skal være aktivt. Det kan være nyttigt, hvis kameraet bruges til overvågning og kun skal være aktivt på arbejdsdage og ikke i weekends.\nVildtkameraer er konstrueret til at være ude i næsten alt slags vejr. Men du skal helt overholde temperaturintervallet, for at være sikker på at kameraet virker.\nKameralinsens udformning afgør hvor bred en vinkel kameraet kan observere. På engelsk kaldes egenskabel Field Of View (FOV) - og kan oversættes til "Synsfelt" eller "Syndsvinkel". Jo højere tallet er, desto bredere felt kan du se på optagelserne (vidvikel) og jo mindre tallet er, desto smallere felt kan du se (tele). Med en høj værdi, kan du se meget i bredden, men motivet bliver mindre (zoomet ud). Med en lav værdi, kan du se mindre i bredde, men motivet bliver større (zoomet ind). Det gælder om at finde et passende kompromis. Hvis linsens FOV eksempelvis er 54 grader, vil du på 10 meters afstand kunne optage et motiv, der er ca. 10 meter i bredden.\nMed time lapse kan du lave tidsforskudt optagelse. Det betyder, at vildtkameraet indstilles til ikke at bruge PIR sensoren til at registrere bevægelser. I stedet indstiller man et tidsinterval, som angiver hvor tit kameraet skal tage et foto eller en video. Du kan fx indstille time lapse med 5 minutters interval, for at få taget et foto hvert 5. minut uanset om der sker noget eller ej. Kameraet vil fortsætte med at tage 12 fotos i timen, så længe det er tændt og så længe der er strøm på batterierne.\nDenne tilstand gør det muligt at kameraet tager et foto efterfulgt af en videooptagelse. Kaldes også kombitilstand.\nMed password funktion, kan du beskytte vildtkameraer mod uønsket adgang. Brugeren skal indtaste en PIN-kode, for at få adgang til kameraets indstillinger.\nFor at kunne fremvise kameraets fotos og videoer på en almindelig TV-skærm, er det nødvendigt at kameraet har en TV-udgang, som muliggør tilslutning til et TVs AV-indgang. Det er dog også muligt på visse TV at indsætte SD-kortet i en indbygget kortlæser i TV'et.\nDer findes et system til kategorisering af apparaters støv- og vandtæthed. Skalaen kaldes IP-skalaen og benævnes også som kapslingsklasse. Det første tal af de to cifre angiver tætheden for faste partikler - fx sandkorn, støv og lignende. Det andet tal angiver vandtætheden. Hvis et kamera er angivet til IP54, er 5-tallet et tegn på at det er støvbeskyttet (men ikke støvtæt, som kræver et 6-tal). 4-tallet er et tegn på at kameraet er beskyttet mod vand i klasse 4 og kan tåle vandsprøjt fra alle sider (men tåler ikke neddykning i vand, som kræver 7 eller mere).\nHerunder vises de mest populære vildtkameraer lige nu:


Debat: Nej til Rema er ikke død over handlen i Gilleleje - sn.dk - Gribskov\nArtiklen: Debat: Nej til Rema er ikke død over handlen i Gilleleje\nOpdateret 13. april 2021 kl. 10:17\nGribskov - 13. april 2021 kl. 10:14\nAf Mathias Arnvig Zilberberg, kandidat til kommunalvalget for SF, Solgården 14, 3250 Gilleleje\nDet er næppe gået nogens næse forbi, at Rema 1000 ønsker at udvide, ændre lokalplanen og opføre byggeri mod kystvejen.\nFørst forslag modtager ikke megen opbakning fra os, og det gør forslag to ej heller. Byudviklingen i Gilleleje har de seneste år være god.\nI dag har vi en velfungerende bymidte, med et godt udvalg af forskellige butikker og restauranter.\nDerfor har vi simpelthen ikke brug for et kæmpebyggeri mod kystvejen.\nVi har ikke brug for en Rema 1000 ved rundkørslen og ej heller vandrehjem, turistkontor m.m.\nLæs også: Debat: Kommuneplan 2021-2033\nVi mener, at vi har en ganske fin centerafgrænsning som den er i dag, og vi ser derfor intet behov for den ønskede udvidelse.\nDerudover mener vi også, at det ikke ville klæde byen med to kæmpe byggerier ved siden af hinanden ud mod kystvejen.\nDenne debat har på det seneste båret præg af, at man enten er for et byggeri og dermed byudvikling, eller også er man i mod, og ønsker at ødelægge byen. En skæv diskurs i vores optik.\nSå vi siger endnu engang nej til et stort byggeri beliggende ved kystvejen. Gilleleje er en velfungerende by med en velfungerende bymidte, og det gør hverken fra eller til med udsigten til et nyt byggeri.\nDerfor er vores svar også til Gilleleje lokalråd, at vi ikke ser behovet for et nyt byggeri, og derfor ikke kommer med et nyt forslag til et byggeri i bymidten. Den demokratiske samtale er vigtig at tage, og vi ser derfor frem til at skulle debattere det yderligere.\n20. april 2021 kl. 20:36 Opdateret: kl. 16:22


Anlægget Væv og Organer | Biologi for Majors II | Constant Reader\nat Identificere de forskellige typer væv og organsystemer i planter\nPlanter er flercellede eukaryoter med væv-systemer af forskellige typer af celler, at udføre specifikke funktioner. Plantevævssystemer falder ind i en af to generelle typer: meristematisk væv og permanent (eller ikke-meristematisk) væv. Celler af det meristematiske væv findes i meristemer, som er planteområder med kontinuerlig celledeling og vækst., Meristematiske vævsceller er enten udifferentierede eller ufuldstændigt differentierede, og de fortsætter med at opdele og bidrage til plantens vækst. I modsætning hertil består permanent væv af planteceller, der ikke længere aktivt deler sig.\nmeristematiske væv består af tre typer, baseret på deres placering i planten. Apikale meristemer indeholder meristematisk væv placeret ved spidserne af stængler og rødder, som gør det muligt for en plante at strække sig i længden. Laterale meristemer letter væksten i tykkelse eller omkreds i en modning plante., Intercalary meristems forekommer kun i monocots, ved bunden af bladbladene og ved knuder (de områder, hvor blade fastgøres til en stamme). Dette væv gør det muligt for monocotbladbladet at stige i længde fra bladbunden; for eksempel giver det græsplæneblade mulighed for at forlænge, selv efter gentagen klipning.\nmeristemer producerer celler, der hurtigt differentierer eller specialiserer sig og bliver permanent væv. Sådanne celler påtager sig specifikke roller og mister deres evne til at opdele yderligere. De adskiller sig i tre hovedtyper: dermal, vaskulær og jordvæv., Dermal væv dækker og beskytter planten, og vaskulært væv transporterer vand, mineraler og sukker til forskellige dele af planten. Jordvæv tjener som et sted til fotosyntese, giver en støttematri.til det vaskulære væv og hjælper med at opbevare vand og sukker.\nFigur 1. Dette lys micrograph viser et tværsnit af en squash (Curcurbita maxima) stamceller. Hver dråbeformet vaskulær bundt består af storeyylemkar mod indersiden og mindre phloemceller mod ydersiden., Cellsylemceller, der transporterer vand og næringsstoffer fra rødderne til resten af planten, er døde ved funktionel modenhed. Phloemceller, der transporterer sukker og andre organiske forbindelser fra fotosyntetisk væv til resten af planten, lever. De vaskulære bundter er indkapslet i jordvæv og omgivet af dermal væv. (credit: ændring af arbejde “(biophotos)”/Flickr -, skala-bar data fra Matt Russell)\nSekundære væv er enten simple (sammensat af lignende typer af celler) eller kompleks (sammensat af forskellige typer celler)., Dermal væv er for eksempel et simpelt væv, der dækker plantens ydre overflade og styrer gasudveksling. Vaskulært væv er et eksempel på et komplekst væv, og er lavet af to specialiserede ledende væv :yylem og phloem. Tissueylem væv transporterer vand og næringsstoffer fra rødderne til forskellige dele af planten, og omfatter tre forskellige celletyper: fartøj elementer og tracheider (som begge leder vand), og parenylem parenchyma., Phloemvæv, der transporterer organiske forbindelser fra fotosyntesestedet til andre dele af planten, består af fire forskellige celletyper: sigteceller (som udfører fotosyntater), ledsagerceller, phloem parenchyma og phloemfibre. I modsætning til cellsylem-ledende celler lever phloem-ledende celler ved modenhed. Xylem og phloem ligger altid ved siden af hinanden (Figur 1). I stængler, formylem og phloem danner en struktur kaldet en vaskulær bundt; i rødder, dette kaldes den vaskulære stele eller vaskulær cylinder.,\nsom resten af planten har stammen tre vævssystemer: dermal, vaskulær og jordvæv. Hver er kendetegnet ved karakteristiske celletyper, der udfører specifikke opgaver, der er nødvendige for plantens vækst og overlevelse.\nstammens dermale væv består primært af epidermis, et enkelt lag af celler, der dækker og beskytter det underliggende væv. Woodyoody planter har en hård, vandtæt ydre lag af kork celler almindeligvis kendt som bark, som yderligere beskytter planten mod skader., Epidermale celler er de mest talrige og mindst differentierede af cellerne i epidermis. Bladets epidermis indeholder også åbninger kendt som stomata, hvorigennem udvekslingen af gasser finder sted (figur 2). To celler, kendt som vagtceller, omgiver hver bladstomi, styrer dens åbning og lukning og regulerer således optagelsen af kuldio .id og frigivelsen af ilt og vanddamp. Trichomes er hårlignende strukturer på den epidermale overflade., De hjælper med at reducere transpiration (tab af vand ved overjordiske plantedele), øge solreflektion og opbevare forbindelser, der forsvarer bladene mod predation af planteetere.\nFigur 2. Åbninger kaldet stomata (ental: stomi) tillader en plante at optage kuldio .id og frigive ilt og vanddamp. Den (a) farvelagte scanning-elektronmikrograf viser en lukket stomi af en dicot. Hver stomi er flankeret af to beskyttelsesceller, der regulerer dens (B) åbning og lukning., De (c) guard celler sidde i lag af epidermale celler (kredit a: ændring af det arbejde, som Louisa Howard, Rippel Elektron Mikroskop Facilitet, Dartmouth College, kredit b: ændring af det arbejde, juni Kwak, University of Maryland, skala-bar data fra Matt Russell)\nxylem og phloem, der udgør den vaskulære væv af stilken er anbragt i særskilte linjer, der kaldes vaskulær bundter, der køre op og ned på længden af stænglen. Når stammen ses i tværsnit, er de vaskulære bundter af dicot-stængler arrangeret i en ring., I planter med stængler, der lever i mere end et år, vokser de enkelte bundter sammen og producerer de karakteristiske vækstringe. I monocot-stængler er de vaskulære bundter tilfældigt spredt over jordvævet (figur 3).\nFigur 3. I (a) dicot-stængler er vaskulære bundter arrangeret omkring periferien af grundvævet. Xylem-vævet er placeret mod det indre af det vaskulære bundt, og phloem er placeret mod det ydre. Sclerenchyma fibre dækker de vaskulære bundter., I (b) monocot stængler, vaskulære bundter sammensat afyylem og phloem væv er spredt over hele jorden væv.\nXylem væv har tre typer celler: parenylem parenchyma, tracheider og fartøjselementer. De to sidstnævnte typer udfører vand og er døde ved modenhed. Tracheider er cellsylemceller med tykke sekundære cellevægge, der er lignified. Vand bevæger sig fra en tracheid til en anden gennem regioner på sidevæggene kendt som pits, hvor sekundære vægge er fraværende. Fartøjselementer eryylemceller med tyndere vægge; de er kortere end tracheider., Hvert karelement er forbundet med det næste ved hjælp af en perforeringsplade ved elementets endevægge. Vand bevæger sig gennem perforeringspladerne for at rejse op i planten.phloem væv består af si-rør celler, companion celler, phloem parenchyma, og phloem fibre. En række sigte-rørceller (også kaldet sigte-rørelementer) er arrangeret ende til ende for at udgøre et langt sigt-rør, der transporterer organiske stoffer som sukker og aminosyrer., Sukkerne strømmer fra en sigtrørcelle til den næste gennem perforerede sigtplader, som findes i endeforbindelserne mellem to celler. Selvom kernen og andre cellekomponenter i sitrørcellerne stadig er i live ved modenhed, er de desintegreret. Companionceller findes ved siden af si-rørcellerne, hvilket giver dem metabolisk støtte. Ledsagercellerne indeholder flere ribosomer og mitokondrier end sitrørcellerne, som mangler nogle cellulære organeller.,\njordvæv består for det meste af parenchymceller, men kan også indeholde collenchyma-og sclerenchyma-celler, der hjælper med at understøtte stammen. Jorden væv til det indre af den vaskulære væv i et stammen eller roden, der er kendt som marven, mens lag af væv mellem det vaskulære væv og epidermis er kendt som cortex.\nligesom dyr indeholder planter celler med organeller, hvor specifikke metaboliske aktiviteter finder sted. I modsætning til dyr bruger planter imidlertid energi fra sollys til at danne sukker under fotosyntese., Derudover har planteceller cellevægge, plastider og en stor central vakuole: strukturer, der ikke findes i dyreceller. Hver af disse cellulære strukturer spiller en bestemt rolle i plantestruktur og funktion.\nse botanik uden Grænser, en video produceret af Botanical Society of America om vigtigheden af planter.\ni planter, ligesom hos dyr, danner lignende celler, der arbejder sammen, et væv. Når forskellige typer væv arbejder sammen for at udføre en unik funktion, danner de et organ; organer, der arbejder sammen, danner organsystemer., Karplanter har to forskellige organsystemer: et skudsystem og et rodsystem. Skudsystemet består af to portioner: de vegetative (ikke-reproduktive) dele af planten, såsom blade og stilke, og de reproduktive dele af planten, som omfatter blomster og frugter. Skydesystemet vokser generelt over jorden, hvor det absorberer det lys, der er nødvendigt til fotosyntese. Rodsystemet, der understøtter planterne og absorberer vand og mineraler, er normalt under jorden. Figur 4 viser organsystemerne i en typisk plante.,\nFigur 4. En plantes skydesystem består af blade, stilke, blomster og frugter. Rodsystemet forankrer planten, mens det absorberer vand og mineraler fra jorden.\nPrevious PostPrev Post Sekretariat (hest)\nNext PostNext Post nyheder (Dansk)


Kiwi i samspil med Laudrup Vin - Rubisco Kommunikation\nSom den eneste discountkæde i Danmark kan Kiwi nu føje kvalitetsvine fra Laudrup Vin til sit spændende vinsortiment.\nDiscountkæden Kiwi indgår eksklusivaftale med Laudrup Vin, og fortsætter dermed indsatsen for at løfte kvaliteten i discountsektoren. Aftalen betyder, at Kiwi fra uge 25 føjer 13 førende vine fra Laudrup Vin til vinsortimentet i landets Kiwi-butikker.\nSamspillet med Laudrup Vin følger i kølvandet på Kiwis introduktion af højkvalitetskød fra Himmerlandskød og det nyligt indgåede samarbejde med GuldBageren om leverancer af friskbagt bagerbrød. Dermed sætter Kiwi endnu en gang tyk streg under, at skarpe discountpriser og varer af absolut topkvalitet sagtens kan gå hånd i hånd.\n”Med vores eksklusivaftale med Laudrup Vin sætter vi ny standard for kvaliteten af vin til gode priser i dansk discount. I fællesskab introducerer vi nu vine, som du ikke normalt ser i en discountbutik. Vi fortsætter samtidig vores strategi med at knytte nøje udvalgte højkvalitetsleverandører til vores koncept. På det punkt går der en rød tråd fra vores samarbejde med Himmerlandskød og senest GuldBageren til aftalen med Laudrup Vin,” forklarer Torben Elmgaard, Salgs- og markedsdirektør i Kiwi Danmark.\nSamarbejdet skydes i gang med et udvalg af klassesommervine. Men generelt set udvælges vinene løbende hen over året i samarbejde med Laudrup Vins eksperter, så sortimentet altid passer optimalt til vejrlig og sæsonenes retter. Vinene omfatter både rød, hvid og mousserende vin i prislejet 69-139 kr.\nSom led i det nye partnerskab har Laudrup Vin hentet en ny USA-producent til Danmark, som alene forhandles i Kiwi. Det er vine fra Discoveries Vineyards i Californien lavet på hhv. Chardonnay og Cabernet Sauvignon, som kommer i handlen til sommer.\nDerudover vil forbrugerne finde vine fra spanske Ribera del Duero og Hawkes Bay på New Zealand samt italiensk klasse-Chianti på de let genkendelige hylder for Laudrup Vin, der vil supplere Kiwis eksisterende vinsortiment.\n”Kiwi er en interessant afsætningskanal for Laudrup Vin. Deres nuværende størrelse kombineret med aggressive vækstplaner betyder, at vi sammen kan opbygge en spændende forretning, der skaber en helt ny og attraktiv position i markedet for os,” siger Per Buhl, Direktør i Laudrup Vin & Gastronomi.\nKIWI Danmark A/S, Salgs- og markedsdirektør Torben Elmgaard, Mobil: 25 41 26 51.\nLaudrup Vin & Gastronomi, Direktør Per Buhl, Mobil: 24 25 04 84\nKIWI er danskernes nye, lokale discountbutik. I dag findes 103 KIWI-butikker i Danmark. De første butikker åbnede i 2008 i Jylland og på Fyn. Virksomheden er ejet af Dagrofa og beskæftiger ca. 2.000 medarbejdere i Danmark. KIWI tilbyder discountsektorens største udvalg af varer i fast sortiment - alle til discountpris. Som et særligt tilbud i discountmarkedet har KIWI et fordelsprogram med KIWIkort. Kortet giver en række fordele. Bl.a. 10 pct. rabat på al økologi og hver 4. pakke Libero-bleer gratis. Læs mere: www.kiwi.dk.\nDiscount , Kiwi , Laudrup vin , vin-samarbejde , vinnyhed\nKiwi indgår eksklusivaftale med Laudrup Vin\n13 førende vine fra Laudrup Vin til landets Kiwi-butikker\nKiwi åbner Laudrup Vin shop-i-shop


MCOK. Bevægelse i varmt vand. Marselisborg Centrets Oplysningskreds. En sundhedsskole i bevægelse - PDF\nDownload "MCOK. Bevægelse i varmt vand. Marselisborg Centrets Oplysningskreds. En sundhedsskole i bevægelse"\n1 MCOK Bevægelse i varmt vand Marselisborg Centrets Oplysningskreds En sundhedsskole i bevægelse foråret\n2 Velkommen hos Marselisborg Centrets Oplysningskreds. Vi byder velkommen til såvel nye som tidligere kursister, der pga. helbredsproblemer ikke kan deltage på almindelige hold, som har lyst til og brug for inspiration og hjælp til et sundere liv i hverdagen. Dvs. at der til varmtvandsundervisningen, whiplash kursus og fysiopilates, er max 7 deltagere til en underviser. Dog er nogle af vore hold i vand tilrettelagt således, at der er 2 undervisere til 14 deltagere. Oplysning og tilmelding: kontakt Lene Kjellerup, skoleleder på: tlf mandag onsdag ml g Personlig henvendelse onsdag ml og på Marselisborg Centret, P.P. Ørums Gade 11, byg. 8, 8000 Århus C. www: marselisborgcentretsoplysningskreds.dk mail: Forespørgsel om holdene kan endvidere ske via hjemmesiden eller mail, ligesom du er velkommen personlig i kontortiden om onsdagen. Sæsonen er bindende og tilbagebetaling af deltagergebyret vil ikke finde sted. Marselisborg Centrets Oplysningskreds er medlem af: Dansk Oplysningsforbund, DOF (uafhængig af partipolitik) Folkeoplysningssamvirket, Aarhus, FOS Vi samarbejder med: MarselisborgCentret frivillige organisationer på MarselisborgCentret Favrskov Aftenskole. 2\n3 Bevægelse i varmt vand: Undervisningen foretages af fysioterapeuter eller psykomotoriske terapeuter. Kursisterne lærer at udnytte vandets egenskaber i diverse øvelser. Vandets varme og opdrift virker smertelindrende og øger bevægelsesfriheden. Vandet kan også yde modstand i øvelserne, hvilket giver mulighed for at arbejde på flere niveauer. Kurserne foregår i ca. 34 grader varmt vand. Mht. undervisningstider på såvel Møllestien som MarselisborgCentret om ledige pladser, gældende priser, lukkedage samt reglement og kriterier for brug af bassin kan du finde disse på vores hjemmeside. Du er også velkommen til at kontakte os i vores kontortid. 3\n4 FysioPilates FysioPilates er timen for dig som vil arbejde med afspænding og kropsbevidsthed i kombination med holdningskorrigerende stabilitetstræning. Man lærer at bevæge sig hensigtsmæssigt i forhold til belastningen af kroppens muskler, knogler, led og andre strukturer. Fokus vil være at træne stabiliteten omkring et led - idet manglende stabilitet omkring led kan resultere i smerte og nedsat funktion. I FysioPilates har man foruden ovennævnte også fokus på vejrtrækningen samt afspænding. Undervisningen medvirker derfor også til at mindske unødig spænding samt psykisk stress. Vi starter undervisningen med afspænding på måtte og fortsætter med pilates øvelser, som varierer afhængigt af evt. bevægeindskrænkning og/eller deltagers ønske. Undervisningen tilpasses derfor den enkelte deltagers behov - hvorfor det er muligt for alle at deltage. Start: uge 02 slut uge 14 (begge uger incl.) Tid: onsdage kl til Sted: MarselisborgCentret, P.P. Ørums Gade 11, byg. 20 (gymnastiksalen), 8000 Århus C. Pris: kr. 975,00 pensionister og efterlønnere fra Aarhus Kommune kr. 850,00 Max antal deltagere 7 personer. Underviser: Holdet startes ved 7 deltagere 4\n5 Psykomotorisk undervisning Undervisningen indebærer styrketræning, bevægelse (med dosering alt efter ressourcer), sociale bevægelseslege (fx med redskaber som bolde), koordinations- og balancetræning, afspænding og kropsopmærksomhedstræning (åndedrætsøvelser, kropsscanninger mm.). Alt dette for at styrke og/eller blive mere bevidst om hvordan man bruger sin krop, og hvilke muligheder man har for evt. at bruge sin krop mere hensigtsmæssigt. Derudover vil undervisningen have fokus på kropsligt velvære gennem træningen og afspændingen. Så der stræbes altså efter at blive stærkere og klogere på kroppen gennem undervisningen. Underviser er tidligere balletdanser og har derigennem også fået undervisning i pilates og mange andre forskellige træningsformer, hvorfor elementer fra denne erfaring også vil indgå. Tid: start uge 03 slut uge 15 tirsdage kl til Sted: MarselisborgCentret, gymnastiksalen byg. 20 Pris: kr. pensionister og efterlønnere kr ,00. Alle andre også udenbys deltagere kr ,00 Underviser: Anna Stoll Overgaard Holdet startes ved 7 deltagere. 5\n6 Whiplash Kursus bevægelseskursus for dig! Du har nu chancen for at deltage i et kursus, hvor øvelserne er blide og dybdegående, så alle kan deltage. Kropsbevidsthed og frigørelse af ressourcer Med et whiplash i bagagen får vi ofte nogle uhensigtsmæssige bevægelsesmønstre der kræver megen energi at fastholde og ofte smerter. Især nakken og ryggen er belastet af whiplash - og det påvirker jo hele kroppen. Mit formål er, at deltagerne får styrket evnen til at lytte til kroppens signaler- blive bevidst om hvad der er mest hensigtsmæssigt i en given bevægelse for derved at passe på sig selv. Det at kende sin krops ressourcer og begrænsninger er med til at forebygge overbelastning, og kan dermed give smertelindring. Vi vil bl.a. arbejde med kropsholdningen, smidighed, styrke, lethed og tyngde, åndedrættet til smertelindring, koncentration og koordination, balance og afspænding samt visualisering. Undervisningen er oplevelses- og procesorienteret, og den bygger på en fortløbende dialog mellem gruppen og underviseren. Sted: Gymnastiksalen byg. 20, MarselisborgCentret, P.P. Ørums Gade 11, Århus C. Tid: torsdag kl til kursusforløb 5 gange. Start: torsdag uge 2 slut uge 14, Pris: kr ,00 for pensionister og efterlønnere bosiddende i Århus Kommune alle andre også udenbys deltagere kr ,00 Underviser er Joan Melin, der selv er whiplash skadet. 6\n7 hvad betyder musikken og kulturen for mennesker". med Michala Petri og Lars Hannibal. Instrumentalister i verdensklasse Michala Petri og Lars Hannibal spillede der første koncert sammen i juli 1992 på et kloster, La Cartuja de Sierra i Andelusiens bjerge i Spanien. Siden er det blevet til langt over koncerter i Europa, USA, Mexico, Kina, Korea, Japan og Mellemøsten. De har spillet sammen i de mindste kirker og i de største koncertsale og klassiske festivals. Der omfattende repertoire spænder fra den tidlige barok, over klassiske og romantiske til nyskrevet musik, skrevet specielt til dem af danske og udenlandske komponister. En koncert er for dem en kontinuerlig dialog med hinanden og med publikum, dette er nødvendigt hvis ikke musikken blot skal reduceres til nogle noder på et stykke papir! Michala Petri og Lars Hannibal har igennem årene udviklet et sammenspil, og en koncertform der med intensitet, nærvær og humor og virtuositet har begejstret over store dele af verden. Hver eneste koncert med duoen Petri/Hannibal planlægges nøje, så der opnås en maksimal afveksling og musikken introduceres i en uhøjtidelig atmosfære. Tid: Mandag den kl til ca Sted: Sct. Pauls Kirke, Sct. Pauls Kirkeplads, 8000 Aarhus C Pris: kr. 50,00 Tilmelding via hjemmesiden eller tlf\n8 I forbindelse med International hjerneuge i uge 11, afholdes på MarselisborgCentret forskellige aktiviteter. Du kan se mere om disse aktiviteter på vores hjemmeside eller på fra mismod til livsmod Erik Lindsø journalist, forfatter, m.m.. Erik Lindsø er kendt for at formidle sine livsbetragtninger som rummer al den livsoptimisme som ingen kan leve uden. Erik Lindsø er endvidere en af Danmarks mest efterspurgte foredragsholdere Tid: Tirsdag, den kl til ca Sted: MarselisborgCentret, P.P. Ørums Gade 11, byg. 8, Århus C. Pris: kr. 50,00 Arr. Marselisborg Centrets Oplysningskreds. Tilmelding via hjemmeside eller tlf\n2015-16 DOF Center for krop og bevægelse\n2015-16 DOF Center for krop og bevægelse Fasanvej 14-3600 Frederikssund Tlf. 42 50 85 50 - www.brugkroppen.dk Velkommen Velkommen til sæson 2015-16 med disse kursustilbud til alle, der har brug for og\nAftenskole Faglighed fordybelse fællesskab\nAssens Aftenskole Faglighed fordybelse fællesskab Program 16/17 www.dofassensaftenskole.dk Vend kataloget for DOF Paarup Aftenskole DOF Assens Aftenskole Velkommen til kurser i nyoprettede DOF Assens Aftenskole.\nForår 2014. Tlf. 97 99 11 81 - www.gok-thisted.dk\nForår 2014 Tlf. 97 99 11 81 - www.gok-thisted.dk www.gok-thisted.dk 97 99 11 81 2 Velkommen i GOK Med denne brochure byder GOK-Thisted velkommen til nye og gamle kursister, der har lyst til og brug for\nEfterår 2013 Tlf. 97 99 11 81 - www.gok-thisted.dk www.gok-thisted.dk 97 99 11 81 2 Velkommen i GOK Med denne brochure byder GOK-Thisted velkommen til nye og gamle kursister, der har lyst til og brug for\nMOTION OG MESTRING. Åndedrættet er kroppens motor. Motion og livsstil. Et nyt ståsted. Bliv dus med din krop\nMOTION OG MESTRING MOTION OG MESTRING Vores Motion og mestringsindsats henvender sig til alle mennesker der har brug for en aktiv indsats der kan hjælpe dem tilbage til arbejdsmarked eller uddannelse,\ntirsdag Tid til motion husk at tilmelde dig onsdag apa mandag fredag torsdag torsdag workshops fødsel, børn &forældre foredrag & debat apa 2010/11\nTid til motion husk at tilmelde dig apa tirsdag onsdag mandag torsdag torsdag fredag workshops foredrag & debat fødsel, børn &forældre 2010/11 apa Tid til motion husk at tilmelde dig apa mandag Tid til\nKursus og aktiviteter på ETAC. Efteråret 2013\nKursus og aktiviteter på ETAC Efteråret 2013 2 ETAC rehabilitering af fysisk handicappede og senhjerneskadede Indhold Forord... 4 Hold med perioden september og januar Bagehold... 17 Balancehold... 13


The Verge, der har været en af frontløberne, når det gælder de seneste års bølge af amerikanske tech-medier, har vokseværk. Ved at behandle tech-stoffet som popkultur vil mediet gøre, hvad Rolling Stone gjorde med musik.\nOffentliggjort: 24.03.15 kl. 14:44\nBanen for at dække tech-stoffet bliver stadig mere tætpakket. Foruden etablerede spillere som Wired, Techcrunh og Engadget, så har de seneste år set tilkomsten af medier som The Verge, Recode og Digiday, mens store medier også opruster. Derfor forsøger The Verge nu at brede deres appel ud, skriver Nieman Lab.\nSiden har eksisteret siden 2011 under Vox Media, der også driver medier som Vox.com, Polygon.com og sportsmediet SB Nation, og havde i februar 25 mio. unikke brugere. For at fortsætte væksten udvider siden fra dækningen af Apple og Google og de andre tech-giganter til større fokus på popkultur, videnskab og biler. Målet er at gøre med tech-stoffet, hvad Rolling Stone Magazine gjorde med udgangspunkt i musik og Wired gjorde med udgangspunkt i internettets fødsel. En pointe som The Verge understregede med et stunt fra tidligere i år, hvor mediet havde en reklame i forbindelse med Super Bowl - i en enkelt lille by i staten Montana i USA, men som efterfølgende fik opmærksomhed på nettet.\nTidl. A4-redaktør vil servere fascinerende fakta på engelsk\nSuccesfuldt erhvervsmedie vil lave spinoff\nPioner blandt tech-medier er løbet tør for penge


Skriv som en brækket tarm! | Information\nAdvarsel: Denne tekst er røget direkte i avisen uden korrektur. I vil derfor sandsynligvis opleve en meget liberal kommatering, stifte bekendtskab med en hel del vilkårlige nutids-r’er og i vil se ’sin’ og ’hans’ i en stoleleg hvor de tilfældigt slår sig ned når musikken stopper.\nJeg er nemlig så ringe til sprogets mere formelle sider, at jeg i underskolen fliterde med en diagnose. Senere tror jeg bare at vi blev enige om, at jeg var for doven til regler og for gadesmart – altså på kartoffelrækkemåden – til for alvor at blive ramt af det. Det var min klassemæssige ballast, der gjorde at jeg kunne blæse på, om tegnene sad lige i skabet når jeg havde noget, der skulle ud. Der hvor jeg kom fra, kunne det nemlig forvares med ‘kreativitet’. Og sidenhen fik jeg folk til den slags – ham den skrappe korrekturlæser, der i dag har fået lov til at gå ud i solskinnet.\nMen ikke mange folk nyder den slags privilegier. Langt de fleste mennesker står alene med sproget. Og alt for mange vælger ikke at bruge det i større sammenhænge. Så hvis vi ønsker en offentlig debat hvor alle har mod på at hæve stemmen, må vi nødvendigvis overveje om udskamning for ukorrekthed er den rette vej. For udskamningen foregår.\nHver dag på de sociale medier hvor de absolut lavest hængende af frugter, når det kommer til at lukke munden på andre er, at påpege deres sproglige fejl. I den lette ende: »Ikke for at være irriterende, men det hedder ‘sgu’ ikke ‘sku’«. I den tunge ende: »Tal dansk eller pis hjem hvor du kommer fra«.\nOg med jævne mellemrum i medierne, når en sprogprofessor eller en anden, der behersker det svære sprog beklager, at andre ikke gør det. For et par uger siden kunne man således, i stort set alle etablerede medier, opleve forfatter og velskiver Susanne Staun diagnoserne det uveltalende Danmark i forbindelse med hendes nye bog Fuck, en lækker Røv – basisgarderobe til den nøgne sprogbruger. Hun ønsker et bedre sprog og hun vil gerne hjælpe. Hun sammenligner i bogen sin mission med den rolle som Thomas Blachman indtager i X-Factor hvor han oplyser børn med for meget selvtillid om, at de ikke kan synge – en opgave som burde påhvile deres forældre. Susanne Staun siger til Berlingske: »Den nøgne sprogbruger skal have en basisgarderobe, fordi han m/k skal holde op med at gå nøgen rundt og blamere sig. Hvis du kom ind med gylpen åben, ville jeg da også påpege det, så du ikke gik ud i byen og døde i andres latterbrøl.«\nDer er for mig at se et uendeligt antal problemer med den sætning – ingen af dem grammatiske, så vidt jeg kan vurdere. For det første er sammenligningen ubrugelig: Danmark kan leve uden endnu en sangstjerne. Vi kan ikke leve med, at store dele af vores samfund ikke oplever at de har en stemme, der lever op til vores kriterier for korrekthed. For det andet er ingen nøgen: Vi bærer alle rundt på det sprog vi er blevet iklædt, der hvor vi voksede op. For det tredje kan alle lyne en lynlås: At lære korrekt sprog kræver et liv.\nJeg er enig så langt: Vi skal hele tiden arbejde for at forbedre børns sprogkundskaber. Og vi skal sætte alle sejl til for at løfte den tunge ende for at udviske de forskelle i sprogkundksbaer som er medvirkende til et stadig mere polariseret samfund. Men vi skal ikke forstærke kravene til de talende i samme ombæring. For end ikke verdens mest toptunede skolesystem kan kompensere for den klasseskabte bagage. Og end ikke den bedste integrationsindsats kan nogensinde udligne forskellene – selv når alt andet er assimileret, vil den danske sprog være en grum påmindelse om at vi fødes ind i forskellige lyduniverser. Som Grundtvig skrev i hyldest til vort modermål: »Moders røst er den vuggesang/Der huer os bedst af alle.«\nHvis vi ønsker en offentlig debat hvor alle har mulighed for at deltage skal vores modersmål ikke være god latin. Så skriv som en brækket tarm. Tal som et vandbad. Råb til vrimmelen. Ingen skal skrammes ud for at bruge den forkerte vending. For hvem ved, hvad der kan komme ud af det. Kan man f.eks. bruge så meget tid på tegnsætning (skal der være komma her?) at der ikke bliver noget tilovers til klasseanalyser?\ndet danske sprogsociale medier\nTorben R. Jensen, Espen Bøgh, randi christiansen, Kirsten Svejgaard, Torben Arendal, ulrik mortensen og Ejvind Larsen anbefalede denne artikel\n19. marts, 2015 - 09:07\nSelvfølgelig skal man ikke skamme folk ud for at begå sproglige fejl, lige så lidt som man skal gøre det i andre forbindelser. Jeg dyrker ikke sociale medier, så jeg kan ikke vurdere, hvorvidt sproget som sprog ikke blot er en af mange måder, man forulemper hinanden på disse steder.\nI Information er der jævnligt fejl - ikke mindst i overskrifter på nettet. Skulle man formaste sig til at kommentere det, kan man være sikker på ikke at få tak, men sin kommentar slettet.\nAf og til er der også et forkert foto som forleden, hvor Peter Kemp i papiravisen så helt anderledes ud end almindeligvis. Jeg så ingen beklagelse fra Information over fejlen i de følgende dage.\nI det hele taget skal man nu heller ikke gå i rette med Information, hverken hvad sprog eller redaktionelle dispositioner angår. Vi er nogle, der får slettet kommentarer på nettet og kun kan forstå det ud fra, at vores udsagn er ubekvemme for dagbladet.\nI dette liv er der masser af regler, som man må følge. Sproget er blot et område. Vældigt irriterende og unødvendigt, må jeg forstå, men det kan konstateres, at langt de fleste opfatter tekster med slåfejl, grammatiske fejl og misforstået ordbrug som utroværdige. Ikke mindst når de kommer fra det, der ellers opfattes som professionelle sprogbrugere.\nAnne M. Lassen, Karsten Aaen, Vibeke Rasmussen og Steffen Gliese anbefalede denne kommentar\n19. marts, 2015 - 09:14\nJeg bryder sammen og tilstår at være en af deder sproglige talemåde-røgtere,\nsom snubler i tekster,\nhvor mismatchede metaforiske formuleringer ligger i vejen for min læsehastighed og jeg får blå mærker på min sproglige knæ..\n(heh, kan du se det for dig?)\nNåmmen bortset fra det så taster jeg som de blinde slås.\nIngen er fejlfri.\nKristian Rikard, Donald Axel, Lone Christensen, Lone Trunte, Niels Duus Nielsen, Karsten Aaen og Herdis Weins anbefalede denne kommentar\n19. marts, 2015 - 09:31\n"At lære korrekt sprog kræver et liv."\nSå er der mange i vores højt besungne velfærdssamfund ikke har noget liv.\nLaveste fællesnævner for alt er vejen frem.\nMin klasseskabte bagage gør at jeg ikke bare lægger mig - nej jeg ligger mig fladt for argumentet:\nEr det for svært, så laver vi det om.\nJeg har et bedre råd: lær det i tide, det er ikke så svært, og jo mere man øver sig, jo lettere og mere indarbejdet er det at skrive korrekt. Ydermere er det venligt, for desværre smitter mangelfuld grammatik og dårlig stavning, så selv de skrappe med årene bliver i tvivl: fordi det er synet af det korrekte, man lærer.\nAllerede det, at vi har droppet de henførende stedord i bisætninger, er et knæfald for talesproget, vi vel egentlig burde rejse os fra igen. ;-)\nPeter Günther, Dorthe Jørgensen, Anne M. Lassen, John Liebach, Karsten Aaen og Maj-Britt Kent Hansen anbefalede denne kommentar\n19. marts, 2015 - 11:03\nSpænd ende artikel.\nMen får os sum er ud lænd Inge Ellert ikke er helt for troligt med det danske Sprogø kan det vejret Mai ét Vig tig at stave rig tig.\nDer er der for får skælle mel lem at tale nede til folk sum ikke kan stave og at prøve at bruge de red skaber vi har til at går vores bedste til at skrive tyde lig.\nSå kan Allah for står vad vi skriv er.\nEt eks em pøl er stave kontrol på edb an lægget: lab top, station ær computer Ellert nål and et som smart fon. Vibe kø fon Spær lyng kun nå bruge Steve kontrol ud en at hen næs kor rigt ur læs er var til sted.\nJeg burger flittigt Stave Kant rolle og har der får ingen stave fejl i miner skriv elsker. Jeg for Inge rode streg er over hov ed et i Microsoft Å Fis (Word og de andre pogrommer)!\nSøren Kristensen, Lennart Kampmann, Donald Axel, Mi Phuna, Vibeke Rasmussen og Maj-Britt Kent Hansen anbefalede denne kommentar\n19. marts, 2015 - 14:26\nNår man som 'amatør-skribent' efterlyser en re-view-funktion, fordi man ærgrer sig over egne fejl, man gerne ville have undgået, er det ikke ensbetydende med, at man samtidig hverken kræver eller forventer fejlfrihed hos andre debattører. Jeg har faktisk kun meget, meget sjældent set nogen påtale/rette andres fejl. Medmindre det har været for at gøre opmærksom på en ufrivillig morsomhed opstået af en slåfejl. Eller en freudiansk fortalelse. :)\nDerimod kan det ikke være for meget forlangt, at professionelle skribenter – heriblandt journalister og i allerhøjeste grad Ritzaus medarbejdere, da bureauets telegrammer jo bliver publiceret i stort set alle andre medier – at de skriver og tegnsætter korrekt?\nOg det bliver da forhåbentlig heller aldrig for meget forlangt.\nKristian Rikard, Ole Meyer, Lene Timmermann, randi christiansen, Kirsten Svejgaard, Lone Christensen, Dorthe Jørgensen, John Liebach, Niels Duus Nielsen, Lise Lotte Rahbek og Maj-Britt Kent Hansen anbefalede denne kommentar\n19. marts, 2015 - 14:35\nI øvrigt forstår jeg ikke denne langen ud efter "velskriveren" (ja, puha. Hvad bilder hun sig ind!) Susanne Staun. Jeg er helt enig i at "Danmark kan leve uden endnu en sangstjerne", men har et problem med dette:\n"… Vi kan ikke leve med, at store dele af vores samfund ikke oplever at de har en stemme, der lever op til vores kriterier for korrekthed."\nFor … hvad nu hvis disse stemmer slet ikke bliver forstået" ? Kan "vi" så leve med dét?\nLone Christensen, Dorthe Jørgensen og John Liebach anbefalede denne kommentar\n19. marts, 2015 - 15:25\nMen Vibeke, det virker da som om du godt forstår mine pointer trods det faktum at der ikke er mange kommaer, der sidder korrekt. Og det må vel være det, det handler om.\n19. marts, 2015 - 16:01\nAnna von Sperling - forstår du selv det, du skrev nedenfor? Jeg gjorde ikke. Gættede, så godt jeg kunne og opgav derefter at finde mening i det.\n...forfatter og velskiver Susanne Staun diagnoserne det uveltalende Danmark i forbindelse med hendes nye bog...\nLene Timmermann, Dorthe Jørgensen og Vibeke Rasmussen anbefalede denne kommentar\n19. marts, 2015 - 16:04\nJov da, men hvis man konsekvent fx skriver syntes, men mener synes, så kan man da godt blive forvirret.\nJeg synes godt om ham, er da ikke det samme som at skrive, jeg syntes godt om ham, idet det sidste indikerer, at det gør jeg nok ikke mere. Og ja der mange faldgruber, men journalister bør vel skrive nogenlunde ordentlig dansk ? eller hva? Ligesom jeg synes, at man som prof. skribent bør skelne mellem hvornår det hedder ligger og lægger. Det lægger jeg nu vægt på og ikke, det ligger jeg nu vækt på, selv om jeg got fårstor det.\nKristian Rikard, Lene Timmermann, Kirsten Svejgaard, Lone Christensen, Anne M. Lassen, Steffen Gliese, John Liebach, Niels Duus Nielsen, Vibeke Rasmussen, Karsten Aaen og Maj-Britt Kent Hansen anbefalede denne kommentar\n19. marts, 2015 - 16:06\nMæk lærke til at jeg ikke skrev , der er mange faldgruber, men der mange faldgruber. Uha. uha!! den der graver gruber falder selv i dem!!\n19. marts, 2015 - 16:43\nJeg er fuld af forståelse for den holdning, at man naturligvis ikke skal fluekneppe hvert eneste kommas ukorrekte placering eller skamme vestjyder eller andre geografisk udfordrede, fordi de ikke evner at skelne mellem "hans" og "sin".\nMen hvor mange gør også det? Altså skammer og flueknepper. Ja, Susanne Staun gør måske - med et glimt i øjet (opfatter jeg det som) på sin, glimtet til trods, alvorlige mission.\nNej, vi skal ikke uddele lussinger -heller ikke bogstavelige- til de grammatisk uformående. Men vi skal på den anden side heller ikke underkende det fornuftige i at tilstræbe et korrekt sprogbrug og tværtimod nærmest kokettere med at sætte komma medsamt hat, som vi vil.\nMan kan sgu godt gøre sig sprogligt umage uden at tabe ansigt eller street cred. Det eneste, man risikerer, er, at man bliver lettere at forstå for de fleste.\nLene Timmermann, Lone Christensen, Dorthe Jørgensen og Vibeke Rasmussen anbefalede denne kommentar\n19. marts, 2015 - 18:22\nIngen skal skammes ud, ingen skal få et nervøst eller angstfuldt forhold til at bruge sproget, tværtimod bør flere få lyst til at bruge det, i rum der klinger og lokker, inviterer og inklinerer. Den dans vil jeg gerne være med i, må man tænke. Sprog er også musik, dans, bevægelse. Ingen hæmninger er interessante, lyst til udfoldelse fremmer glæden og forståelsen, selvtilliden, og udviklingen. Jeg mener modsat at det er neget forkert at give sprogudviklingen lav status. At sige: - det kan være lige meget osv. , nej, musik skal der til, det løfter livet at kunne bruge sproget, både mundtligt og skriftligt. Det er en god investering.\nLene Timmermann, Lone Christensen, Vibeke Rasmussen, Torben Arendal og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n19. marts, 2015 - 19:03\nMit arm er brækket!\n19. marts, 2015 - 19:04\nUndskyld! MIN arm er brækket!\n19. marts, 2015 - 20:06\nEr enig i at folk skal skrive mere eller mindre korrekt. Helst mere. Er uenig i at man skal skamme folk ud, såfremt de ikke skriver 100% korrekt. Ikke desto mindre er det jo som sker på Facebook, hvor folk hyler op om dårlig stavning og dårlige formuleringer. Jeg plejer altid at imødegå det med at facebook er demokratisk, at det kan være, at folk har svært ved at stave eller skrive, eller at folk har dysleksi (er ordblinde).\nSom dansklærer vil jeg langt hellere lære folk at skrive korte, men korrekte sætninger. End lange, komplicerede sætninger med en masse kommaer. Det er nemlig der hvor den berømte hund ligger begravet i dag mener jeg - de unge mennesker lærer ikke længere at formulere sig skriftligt. På en måde som gør at alle kan forstå hvad de skriver....\n19. marts, 2015 - 23:32\nJo-jo. Jo-jo, men …\nNu har jeg langt større tolerance over for andre debattørers sproglige fejl end over for mine egne, men samtidig mindre tolerance over for professionelle skribenters stave-, tegnsætnings-og slåfejl. Så hvis ikke du havde nævnt, at den for dig ellers uundværlige korrekturlæser havde fået lov til at komme lidt ud i lyset og trække frisk luft, er jeg ikke sikker på, at jeg havde læst dit indlæg til ende. Det kunne nemlig godt opfattes, som om du, den professionelle, ikke rigtigt tog mig, læseren, alvorligt, hvorfor jeg så heller ikke så nogen grund til at tage dig alvorligt.\nI øvrigt gør Informations korrekturlæser jo for jer professionelle skrivende, netop hvad Susanne Staun med sin bog ønsker at gøre for ikke-professionelle, der udtrykker sig skriftligt, nemlig at\n"… hjælpe det stakkels, svigtede menneske på en måde, der ikke er skræmmende. Jeg har prøvet at forenkle det komplicerede, gøre det tilsyneladende sure lidt sjovere og i det hele taget rullet en velkomstmåtte ud, hvorpå der står: Kom lige herind, så fikser vi dig lidt op, så du bliver til pænt brug."\nOg det kan jeg kun bifalde. :)\nLene Timmermann, Kirsten Svejgaard, Lone Christensen og Dorthe Jørgensen anbefalede denne kommentar\n20. marts, 2015 - 09:59\nJeg synes, at Susanne Stauns bog er en håndsrækning til dem, som gerne vil forbedre sit sprog. En slags sproglig selvhjælpsbog. Og det kan jeg kun opfatte som noget positivt.\n20. marts, 2015 - 11:50\nJeg er helt enig i, at man ikke skal skamme nogen ud. Men jeg er også enig med de kommentatorer, som mener, at professionelle skribenter - hvis de da ikke lige er ordblinde - skal kunne beherske skriftsproget mht. stavning og grammatik. Jeg krummer tæer hver gang, jeg oplever, at journalister og lignende ikke kan kende forskel på grundled og forholdsordsled, eller når de ikke kan finde ud af, hvornår et verbum skal ende på 'r' og hvornår ikke, eller når de tror, at der ALTID skal sættes komma foran 'at', eller når de ikke skelner mellem 'ligge' og 'lægge', 'sidde' og 'sætte', 'hans/hendes' og 'sin'. I alle disse tilfælde behøver man kun at foretage en meget simpel grammatikalsk analyse, som ethvert normalt begavet menneske er i stand til at udføre. Men visse mennesker, som med lethed kunne klare disse analyser, gør sig jo nærmest til af, at de "ikke hænger sig i sådanne bagateller". Det er en stor fejl og egentlig også en dårlig service over for dem, som ikke er så velbevandrede i dansk grammatik og derfor tager ved lære af, hvad de professionelle skriver.\nLene Timmermann, Karsten Aaen og Maj-Britt Kent Hansen anbefalede denne kommentar\nEr det ikke bare et spørgsmål om at være forståelig? De fleste kan godt kompensere for sociolekter og mindre forskelle, fordi mængden af kontext forklarer de afvigelser, man støder ind i (det er vel en form for bogstav-matematik). Men det er ikke noget at stræbe efter - og vigtigere er det som Staun også siger om indhold og semantik - det kom ikke med i artiklerne, som er skamferede versioner af hendes budskab iflg. hendes venlige kommentar på mit spm. om hvorfor etymologi ikke var nævnt.\n20. marts, 2015 - 13:40\nLigesom titlen på Susanne Stauns bog påpeger den ikke ubetydelige forskel, der kan være på, om man sætter komma eller ej, kan det også gøre en verden til forskel, hvor man sætter det. Som i dette 'klassiske' engelsksprogede eksempel:\nDavid Breuer og Maj-Britt Kent Hansen anbefalede denne kommentar\n20. marts, 2015 - 14:19\nBalletdansere, skuespillere og matematiske genier forventes vel at kunne deres metier. Men altså ikke professionelle skriverkarle/damer. Ja H. C. Andersen var vist også lidt ordblind, men han var da heller ikke journalist. Og gud ske tak og lov for det. Sandheden er jo at der på hans tid ikke var en egentlig retskrivning. Alle skal selvfølgelig have lov til at udtrykke sig uden at der rynkes på næsen, men folk der lever af skriveriet, hver dag, år ud og år ind, kunne man vel forvente skulle kunne det der gylle. D jo lissom drs mtje lll ?\nSteffen Gliese, Vibeke Rasmussen, Lene Timmermann, Karsten Aaen, Michael Kongstad Nielsen, randi christiansen og Maj-Britt Kent Hansen anbefalede denne kommentar\nHvad der er helt uacceptabelt, er når repræsentanter for public service ikke mestrer sproget. Hvilket desværre i stigende grad er tilfældet. Årsagen hertil må vel i et vist omfang tilskrives en dalende kvalitet af sprogundervisningen i det obligatoriske tilbud til skolebørn.\n20. marts, 2015 - 21:12\nRetskrivningsreformen "Nyt komma" blev aldrig nogen succes. Blandt andet fordi ingen kunne finde ud af det. Heller ikke aviserne, de opgav og beholdt det gamle. Resultatet kan siges at være det lykkelige, at færre kommaer er nødvendige. Dog er der forskel på: "Hænges, ej benådes", og "Hænges ej, benådes".\nrandi christiansen og Torben Nielsen anbefalede denne kommentar\nVi forventer at en håndværker kan bruge det værktøj, der hører til hans profession. Derfor bør man kunne forvente - som allerede påpeget af flere kommentatorer - at du, Anna von Sperling, og dine kolleger kommunikerer på et korrekt dansk, for det er jeres værktøj. Lige så spøjse og charmerende sprogfejl kan være i private mails, på twitter og facebook, lige så sjuskede og uprofessionelle er de i journalistik.\nDen holdning, du giver udtryk for, virker nedadsnobbende på mig. For en klasse, du ikke selv tilhører. Jeg blev født i arbejderklassen, og det samme gælder min partner, som tilmed er ordblind. Men han terpede grammatiske regler og staveord, så han lærte at skrive rigtig godt. Og han skulle endda ikke være journalist ;-) Men selvfølgelig virker det gement at kommentere på andres sproglige fejl på de sociale medier, i debatter osv. Det skyldes måske intolerance, eller det er et forsøg på at nedgøre de andre.\nSteffen Gliese, Vibeke Rasmussen og David Breuer anbefalede denne kommentar\n23. marts, 2015 - 13:59\nNu har korrekturlæseren igen fået fri, hvad overskriften angår:\nMen hvem går op i den slags pjat?\n23. marts, 2015 - 14:10\nDet er nok fordi 'rettet' udtales 'rattet' på københavnsk.\nMaj-Britt Kent Hansen, Lise Lotte Rahbek og Michael Kongstad Nielsen anbefalede denne kommentar\n23. marts, 2015 - 14:42\nForleden kunne man i forsidehenvisningen til en artikel på Altinget, om hvilke politikere der – efter eget ønske – forlader Folketinget i forbindelse med det kommende valg, og om hvordan de risikerer hurtigt at havne i glemmebogen, læse en opfordring til at skynde på dem.\nHæ! Ja, det kunne jeg for fleres vedkommende såmænd sagtens tilslutte mig. ;)\nDet viste sig dog, at artiklen tværtimod plæderede for, at vi skulle skønne på dem, de forhenværende. :)\nSteffen Gliese, Maj-Britt Kent Hansen og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n23. marts, 2015 - 15:26\nOg det er altså ikke hverken specifikt eller i særlig grad dem, der frivilligt går, jeg føler trang til at skynde på. :)\n23. marts, 2015 - 23:29\nDet er mærkeligt, at danskerne er blevet Nordens svageste sprogbrugere. Svenskerne holder sproget højt, talesproget ikke mindst, nordmændene kæmper for sprogpolitik både her og der. Men danskerne slapper af, det hele kan være lige meget, alt er lige godt eller lige dårligt, ingen må korrekses.\nMåske er vi gledet i retning af ikke at holde af vores eget sprog, men hellere vil tale engelsk, eller i hvert fald ikke er stolte sprogbrugere, som franskmænd, eller italienere. Det ærgrer mig, for dansk burde nyde ligeså stor agtelse, som andre fulde sprog.\nVibeke Christensen, Vibeke Rasmussen, Lise Lotte Rahbek og Maj-Britt Kent Hansen anbefalede denne kommentar\n24. marts, 2015 - 21:12\nApropos kommaer og vigtigheden af at placere dem rigtigt, spørger Pelle Dragsted retorisk:\n"Har Socialdemokraterne flyttet et komma i Internationale - fra "Rejs jer, fordømte her på jorden" til "Rejs, jer fordømte her på jorden"?\nSteffen Gliese, David Breuer, Maj-Britt Kent Hansen, Michael Kongstad Nielsen og Lise Lotte Rahbek anbefalede denne kommentar\n25. marts, 2015 - 11:40\nJeg elsker lyden af finsk\n25. marts, 2015 - 12:23\nDet handler med tekst, ligesom med alt anden kommunikation, om at fange modtageren. Men heldigvis er der i dag så meget frihed til at udtrykke sig som man vil, at den eneste barriere er umiddelbar utilgængelighed, som kan være forårsaget af ekstrem dårlig stavning, tegnsætning eller bare for lange tekster (hvilket kan være lidt af en akilleshæl for mange akademikere). Med andre ord kan langt de fleste, med bare lidt øvelse, hurtigt gøre sig gældende i den skriftlige debat, hvis de har lyst og frem for alt hvis de gider. Stavning alene handler rigtigt meget om at gidde slå et ord op igen og igen og igen og igen og igen... og rigtig kommatering er der alligevel ingen der kan finde ud af. Mit råd, som jeg desværre selv har rigtig svært ved at overholde, er at bruge langt færre kommaer. I så henseende, er jeg jeg, desværre, selv, alt for rundhåndet.\n25. marts, 2015 - 12:55\nSøren, mht kommatering er den gamle regel om komma i mellem hovedsætninger > grundled + udsagnsled og bisætninger, rimelig funktionel. Opremsninger skal også adskilles med kommaer. Og ellers er det altid en god idé lige at læse indlægget en ekstra gang, for at udrydde de værste fjel og misforråelser\n25. marts, 2015 - 15:40\nDet er rimelig let at lære at sætte komma nogenlunde korrekt. Det er svært, ligefrem umuligt, at sætte dem alle korrekt - og selvfølgelig aldeles ligegyldigt, så længe man undgår de meningsforstyrrende fejl.\nSelv sætter jeg komma perfekt (fraset sjuskefejl grundet hast), fordi jeg lider af ocd på området.\n25. marts, 2015 - 17:02\nNåh den slags fora, det borger jo for kvaliteten og det kan jo være at dine lidelsesfæller hører en bestemt slags dansk. Der er unægtelig forskel på at høre Hitler og Marlene Dietrich, Nikita Krustjov og Jevtusjenko, Mussolini og Mastroianni, etc. I øvrigt gik hele artiklen vist ud på hvordan man skrev og ikke på hvordan man talte, eller tager jeg fejl ?\n25. marts, 2015 - 17:06\n25. marts, 2015 - 17:23\nHvad jeg forsøgte at skrive var vist at alle sprog, også japansk kan lyde truende, hæsligt og lige det modsatte. I øvrigt skulle jeg mene at Marlene Dietrich talte i de film hun deltog i, ikke ?\n25. marts, 2015 - 17:27\nMon ikke der er tale om et normalområde og ikke ekstremister, som jo enten lyder forfærdeligt eller guddommeligt på et hvilket som helst tungemål\n05. maj, 2015 - 10:24\nAlle kan ikke være lige gode til sproget, men meget er vundet med at prøve at trykke på stavekontrol-knappen i Word. Hvad betyder f.eks. "fliterde" og "skrammes ud"? Det tar ikke lang tid, så der er ikke rigtigt nogen undskyldning for de værste stavefejl?!??!\nDerudover: "At lære korrekt sprog kræver et liv" - Knappest! Vi er faktisk nogle som lærte det til almindelig tilfredsstillelse på 10 års skolegang, bare ved at følge med i timerne...\nTil sidst: "Vi kan ikke leve med, at store dele af vores samfund ikke oplever at de har en stemme, der lever op til vores kriterier for korrekthed" - Okay, folk kan ikke leve op til kravene, så derfor sænker vi dem? Hvor ender vi så? Bare for at nogle personer har været for dovne i skolen og ikke kan udtrykke sig på en rimeligt korrekt måde, skal resten lide af det? Var det ikke bedre at de personer som ikke "ikke lever op til vores kriterier" så til at fingeren ud og gøre nogeet ved det? Hvorfor skal det bare tolereres at man glider gennem livet uden at gøre en eneste indsats selv og bare forventer sig at få alt serveret på et sølvfad?


Rapidus » Forskningssamarbejde undervejs mellem Øresund og Hamburg\nForskningssamarbejde undervejs mellem Øresund og Hamburg\nThe Science Corridor. Det er navnet på et stort forskningssamarbejde mellem Øresundsregionen og Hamburg, der vil blive en realitet, hvis neutronforskningsanlægget ESS placeres i Lund.\nI Lund skal ESS og synkotronlysanlægget Max IV ligge - i Hamburg findes DESY, et stort forskningscenter for partikelfysik, hvor blandt andet laseranlægget XFEL er i færd med at blive opført. Og midt imellem ligger København, med forskningscentre som det velrenommerede Niels Bohr Institut og et kommende anlæg til behandling af data fra ESS.\n-- Det her bliver uden tvivl Europas stærkeste projekt inden for forskningsinfrastruktur, hvis det bliver til noget. Anlæggene supplerer hinanden og vil skabe et kraftfelt, siger Bengt Streijffert, som frem til årsskiftet var direktør for Øresundsuniversitetet.\nPlanen er udarbejdet af Allan Larsson, chefforhandler for ESS og bestyrelsesformand for Lunds universitet. Ideen er, at Hamburg med sine 5-6 universiteter skal opbygge en organisation svarende til Øresund Science Region, hvorefter samarbejdet gradvist skal intensiveres.\n-- For forskere og virksomheder, der ønsker at anvende anlæggene, vil der være mulighed for at købe mere tid. Og tyske forskningsanlæg og virksomheder som Airbus er meget interesserede i samarbejdet, siger Bengt Streijffert.\nHan mener, at beslutningen om en bro over Femern Bælt, der vil gøre rejsetiden mellem Øresundsregionen og Hamburg betydeligt kortere, har haft stor betydning.\n-- Broer er langt vigtigere, end vi tror; de bygger også bro i åndelig forstand. Hvis vi bare får ESS til Lund, er det sikkert, at The Science Corridor bliver en realitet, lige så sikkert som at vi får en bro over Femern Bælt, siger Bengt Streijffert.


Det så du ikke på tv: ’Robinson’-snyderne var på vildt eventyr – Ekstra Bladet\nMeninger 8 minutter siden Engells brevkasse: Danmark skal ikke gå enegang Ritt Bjerregaard 1 time siden Tiltrængt opgør med uligheden Kendte 59 minutter siden MEGA-galleri: Se de nye 'Paradise'-skønheder folde sig ud Samfund 35 minutter siden Årets første stork er landet i Danmark Brøndby 19 minutter siden Exit Zorniger: Brøndby jagter afløser Meninger 8 minutter siden Engells brevkasse: Danmark skal ikke gå enegang\nMandag d. 18. sep. 2017 - kl. 21:08\nDe har brudt de vigtigste regler i 'Robinson Ekspeditionen', men fortryder ikke. Det fortæller Michael Backer og Mathias Lynge i et langt Facebook-opslag, hvor de detaljeret beskriver deres oplevelser på den ikke så øde ø\nMichael Backer og Mathias Lynge med værten Jakob Kjeldbjerg. Foto: TV3\nHvis man er træt af livet i ’Robinson Ekspeditionen’, hvad gør man så?\nMan kan pakke sine ting og forlade programmet, eller man kan udnytte situationen, bryde reglerne og gå på opdagelse på den øde ø, der har vist sig ikke at være så øde endda.\nI aftenens afsnit af overlevelsesprogrammet blev Mathias Lynge og Michael Backer smidt ud, fordi de havde besøgt en landsby på øen.\nSe også: 'Robinson Ekspeditionen' ramt af ny skandale\nHvad man ikke ser i programmet er, at der er tale om en helt anden landsby end den, de oprindelig besøgte for to afsnit siden. Det afslører de to ’Robinson’-veteraner i et statement, de har sendt til Ekstra Bladet og siden lagt på Facebook.\n- Vi takkede begge ja til udfordringen, eventyret og ikke mindst action! Vi lever og ånder for konkurrencen, kampene, det fysiske element og hele fighter-delen af det, er dét, vi begge brænder for.\n- Da hele rejsen så starter ud med, at produktionslokumsaftaler bliver afsløret, en masse uoverensstemmelser, at vi i høj grad mærker, at vi bare er objekter, der skal bruges til at få seere til deres tv-program. Så mister man helt ærligt gnisten. Det gider vi ikke at finde os i, skriver de i den fælles udtalelse.\nEkstra Bladet kunne 4. september afsløre de garvede veteraners 'springtur' til en nærliggende fiskerlandsby. Nu fortæller de om tur nummer to.\nHvad uoverensstemmelserne med produktionen gik ud på, ønsker de ikke at kommentere. Ifølge Ekstra Bladets oplysninger var der dog utilfredshed med, at de fem veteraner ikke blev aflønnet lige for at deltage i ekspeditionen.\nI deres udtalelse anklager de også produktionen for kun at tænke i seertal ved ikke at lade Andreas Jensen, der blev smidt ud efter den første springtur til en nærliggende fiskerlandsby, komme tilbage i programmet.\nMen de afslører også interessante ting om tur nummer to. Ifølge Ekstra Bladets oplysninger var det nemlig en ny landsby, de besøgte anden gang. Det bekræfter Michael Backer og Mathias Lynge i skrivelsen, hvor de understreger, at snyderiet og turen har været det hele værd.\n- Vi tog lange bukser på, vores hættetrøjer, Robinson-sække på ryggen, caps og dét kamera, som produktionen har givet, som skal bruges som vores daglige ’videodagbog’. Det tænkte vi ville fungere hamrende godt som lygte på vores togt. For når det bliver mørkt ude på de små øer, så bliver der mørkt!\nDe fortæller, at de tog afsked med pigerne på holdet og drog ud på deres togt. De gik rundt i omkring en time, før de stødte på en lille mand med en lygte og en machete, som de gestikulerende bad om mad. Han bad dem følge med sig.\nBlod på tænderne\nMichael Backer og Mathias Lynge angiver selv, at de gik i omkring fire timer, før de så tegn på liv. Et svagt glimt af lys inde i junglen.\n- Vi kom ind til en lille bitte by langt oppe i bjergene og blev mødt af små mennesker. Nærmest helt nøgne med blod på tænderne.\n- De kiggede meget nysgerrigt på os og begyndte alle sammen at smile. Der kom en masse små børn løbende mod os, og de var fuldstændigt i chok. Hvad i alverden var vi for nogen, og hvad lavede de ’kæmpe’ hvide mænd i deres verden. Igen viste vi dem, at vi var sultne og hamrende tørstige. Vi blev trukket i armene og vist over til den eneste i deres by, der kunne tale engelsk. Hun præsenterede sig som ’Princess Benevidez’.\nDe to blege danskere blev, ifølge deres egen udlægning, ført ind i en hjemmebygget hytte, hvor et måltid blev tilberedt for dem. Samtidig fik de sultne ’Robinson’-deltagere cola.\nDe blev herefter ført til en tredje by, der havde en kiosk, hvor de fik købt forsyninger med hjælp fra Michael Backers søster.\n- Vi fandt frem til, at man kunne sende penge fra Western Union, og at de så efter noget tid kunne tage til fastlandet og få pengene. Vi lånte byens eneste telefon og kontaktede Backers søster derhjemme, som via Backers konto kunne overføre penge til deres konto, så vi kunne give hende og hendes familie penge og samtidig betale for de ting, vi nu måtte finde i kiosken, fortæller de.\nSamlet blev der ifølge Mathias og Backer handlet for 800 af lokal valuta, og de overførte 10.000, som tak – svarende til omkring 1.500 danske kroner.\n- Vi krammede alle farvel. Vi takkede mange, mange gange og fortalte dem, hvor glade vi var for at have mødt dem. Og de var mindst ligeså glade for mødet, fortsætter de.\nVærten Jakob Kjeldbjerg har mistet al respekt for sine to veteraner. Foto: Tariq Mikkel Khan\nEfter en lang og besværlig tur lykkedes det dem atter at finde tilbage til deres lejr i ’Robinson Ekspeditionen’.\n- Trøjerne røg af, blev vredet så det løb med sved ud af dem. Vi begge var helt, helt færdige. Vi satte os ned, rodede i vores sække. Tog det første, vi fik fat på, en halv cola hver og en pose med én eller anden slags chokolade. Vi skålede og takkede hinanden for turen, skriver de.\nMichael Backer og Mathias Lynge har ikke ønsket at uddybe turen over for Ekstra Bladet. Men i deres udtalelse lægger de ikke skjul på, at de har det fint med at have snydt.\n- Vi fik vores kæmpe, kæmpe eventyr og en oplevelse, vi aldrig nogensinde vil glemme. Det kan godt være, at det ikke er opskriften i ’Robinson’. Nej, vi fulgte ikke reglerne, og vi overtrådt den usynlige grænse. Dette kunne være undgået, hvis der ikke havde været problemer med produktionen.\n- Men dét, vi har fået med os i vores personlige rygsække, er noget, vi aldrig vil give afkald på, slutter de.


Afslag på våben til Syriens oprørere\n28. februar 2013 17:18 | Af: Berlingske Nyhedsbureau\nSYRIEN: Oprørerne i Syrien havde anmodet den vestlige og arabiske alliance »Syriens Venner« om moderne våben til at bekæmpe den syriske regeringshærs kampvogne. I stedet fik de lovning på feltrationer fra den amerikanske hær samt medicin til at behandle deres sårede og indbyggerne i de områder, som oprørerne kontrollerer.\nAlliancens møde i Rom, hvor USAs nye udenrigsminister, John Kerry, deltog, opfyldte ifølge Reuters langt fra oprørernes ønsker, der også omfattede skudsikre veste, pansrede køretøjer og militærtræning.\nDet Hvide Hus har konsekvent afslået oprørernes anmodninger om våben, men Reuters skriver med henvisning til officielle kilder, at tidligere udenrigsminister Hillary Clinton og tidligere forsvarsminister Leon Panetta, under private former har haft givet udtryk for, at det ville være i orden at sende våben til oprørerne, men at de blev underkendt.\nUd over feltrationer og medicin har USA i forvejen sendt penge til den civile opposition samt forsynet de væbnede oprørere med kommunikationsudstyr.\nReuters skriver videre med henvisning til en vestlig diplomat, at våbenspørgsmålet endnu ikke er fuldstændigt afklaret.\nDiplomaten siger, at oprørerne og vestlige samt arabiske lande i næste uge mødes i Istanbul for at tage endnu en runde om våbenleverancer.\nJohn Kerry slog i Rom fast, at USAs beslutning om at øge hjælpen til oprørerne, er »et resultat af de væbnede styrkers brutalitet«, men samtidig er den amerikanske udenrigsminister af den opfattelse, at præsident Assads tid ved magten er ved at rinde ud, fordi oprørerne har for godt fat:\n»Han kan ikke skyde sig ud,« lød det ifølge BBC fra John Kerry.


Verdens første maskinelle toningssystem, hvor der udelukkende anvendes økologiske toningspastaer. Det professionelle bæredygtige farvesystem fra AURO består af blank (516) og silkemat (517) maling til paneler, træværk og metal ude og inde.\nTil væg og loft inde tilbydes tre unikke økologiske kvalitetsmalinger: de to plantebaserede vægmaling (555) og lermaling (535) samt den rent mineralske Ecolith Inde (584). Hvor det helt dominerende bindemiddel i branchen består af en opløsning af mikroplast i vand, består AUROs egen-udviklede bindemiddel af de 100 % fornybare og bionedbrydelige naturstoffer hvede og majs. Ecolith er i begge udgaver rent mineralske.\nTil facaderne vælges Ecolith Ude (594).\nFarver: Ecolith er begrænset til 134 af vores egne 790 farver. Når det gælder de øvrige COLOURS FOR LIFE malinger, kan de udover vores egne knap 800 farvetoner også leveres i vores bæredygtige farvesystem i de fleste farver efter de øvrige farvesystemer.


Privatlivspolitik | Forlaget Philosophia\nSom privatkunde har du mulighed for at handle med dit betalingskort. Alle køb bliver kontrolleret af Dansk Internet Betalingsservice, DIBS, som er din garanti for, at oplysninger fra dit kort ikke bliver misbrugt. Philosophia får ingen oplysninger om dit betalingskort. Handel med betalingskort er SSL-krypteret (gjort ulæseligt for uvedkommende) og DIBS er godkendt af PBS.\nPhilosophia forstår og respekterer vigtigheden af privatliv på internettet. Philosophia vil ikke afsløre informationer om kunder/brugere til tredjepart, medmindre det er nødvendigt for at implementere en transaktion. Philosophia vil ikke sælge kundens navn, adresse, e-mail-adresse, kreditkortoplysninger eller personlige data til nogen tredjepart uden kundens forudgående tilladelse.\nInformationer om kunden indsamlet i forbindelse med køb i webshoppen slettes ved kundes ønske herom.\nRegnskabsmateriale opbevares i 5 år i henhold til bogføringslovens krav.


Tagrenovering i Haraldsborg Roskilde ⇒ Indhent 3 tilbud nemt og hurtigt! | 3-tilbudonline.dk\nTagrenovering Haraldsborg Roskilde\nStår du og mangler en tagrenovering i Haraldsborg Roskilde? Så er du kommet til det helt rigtige sted at finde en. Vi har nemlig, det største netværk af tagrenovering i hele Danmark, og derfor kan vi også finde en til dig i Haraldsborg Roskilde. Faktisk kan vi finde op til 3, og videre sende dig de tilbud de kommer med. Så skal du blot bestemme dig for, hvilken en af de tag renovatører i Haraldsborg Roskilde, som du ønsker at benytte. Vi garanterer du vil blive glad for vores gratis og uforpligtende service.\nNår du skal indhente tilbud på billig tagrenovering i Haraldsborg Roskilde, skal du blot trykke dig ind på vores indhent-tilbuds knap. Derefter vil du blive ført videre til vores indhent-tilbuds side. Det er her, du får muligheden for, at give os en beskrivelse din opgave. Det tager dig cirka 60 sekunder, og bagefter, skal du bare læne dig tilbage. Det er kan da ikke blive mere nemt, hva? Så hvad venter du på? Indhent tilbud på tagrenovering Haraldsborg Roskilde allerede i dag!\nDerfor skal du indhente tilbud på tagrenovering Haraldsborg Roskilde\nDer er mange grunde til, at du skal indhente tilbud på tagrenover i Haraldsborg Roskilde. For det første kan du spare en masse tid og penge. For det andet er du forsikret en god kvalitet på det arbejde, som du skal have udført. Vi bruger nemlig kun de absolut bedste tagrenovering i Danmark, og derfor har vi også kun dygtige tag renovatører Haraldsborg Roskilde. Derudover falder prisen jo naturligvis, da alle renovatører gerne vil have, at du vælger dem fremfor alle deres konkurrenter.\nTagrenovering Ledet Frederikshavn\nTagrenovering Vejerslev Morsø\nTagrenovering Østerby Thisted\n← Malermester Tømmerup Kalundborg\nTagrenovering Holmgård →