Kathrine kingo borgholt\nOffentlige køkkener spiller en afgørende rolle for danskernes omstilling til mere bæredygtige måltider. Med køkkenprisen hædrer vi ildsjælene og giver hverdagens grønne madhelte den velfortjente anerkendelse til inspiration til branchen.\nMålgruppen for Køkkenprisen er offentlige køkkener – en person eller et køkken, og dækker derfor både over central- og hospitals køkkener, plejehjem, sociale institutioner (døgn) med lokale produktionskøkkener eller leve-bo miljøer, daginstitutioner, mad til børn og unge, skoler og uddannelser – hvor juryen udvælger en vinder.\nDe indstillede køkkener udvælges først og fremmest på baggrund af deres stærke bæredygtige profil. Køkkenprisen definerer ikke hvad bæredygtighed er, men ønsker at fremme udviklingen af bæredygtighed inden for branchen. Eksempler herpå kan indbefatte en bred vifte af praktiske bæredygtighedsaspekter herunder et særligt fokus på fx madspild, lokale råvarer, sæson, høj økologiprocent, brugen af fx bælgplanter eller meget andet. Dertil kan det også indbefatte en klar strategi for bæredygtig mad og måltider i form af arbejde med de 7 officielle kostråd, FN’s verdensmål eller andet. Derudover er der tale om køkkener, der har et ekstraordinært fokus på velsmagende mad og måltider til målgrupperne. Køkkenprisen er sat i verden for at hylde køkkenerne som er best in class indenfor bæredygtighed til inspiration for resten af branchen.\nKriterier er at køkkenet har:\net ekstraordinært fokus på et eller flere bæredygtige aspekter omkring måltidet\nlaver mad med målgruppen og måltidsoplevelsen i fokus\nen klar strategi for kompetenceudvikling af medarbejderen\nen glad smiley fra Fødevarestyrelsen.\nIndstillingen til Køkkenprisen 2022 åbnes 1. marts og 1. maj\nJuryen vurderer indstillingerne og udvælger de nominerede, som offentliggøres primo juni\nJuryen kommer på anmeldt besøg hos de nominerede i juni eller august\nVinderen kåres til årets Fødevaredag den 27. september 2022 på Hindsgavl slot.\nIndstillingen åbner den 1. marts 2022 og lukker den 1. maj 2022.\nHvem kan indstille?:\nAlle kan indstille en person eller køkken. Så kender du en person eller et køkken, som går den ekstra mil og fortjener en hyldest for den enestående indsats.\nKøkkenpris ansvarlig, Kristian Ploug Grut på krpg@lf.dk eller Kathrine Kingo på kkbo@lf.dk.\nKøkkenprisen er et samarbejde mellem Landbrug & Fødevarer, Kost og Ernæringsforbundet, FOA og 3F.\nBerit Jakobsen, Sektornæstformand, FOA.\nKnud Jensen, Forhandlingssekretær for den offentlige gruppe, 3F.\nMichael Allerup Nielsen, Næstformand Kost og Ernæringsforbundet.\nKristian Ploug Grut, Seniorkonsulent, Landbrug & Fødevarer.\nKøkkenpris ansvarlig, Kristian Ploug Grut på mail krpg@lf.dk eller Kathrine Kingo på kkbo@lf.dk.\nVi glæder os over, at der bliver skabt opmærksomhed om priserne – og vi opfordrer jer til at udnytte de muligheder, nomineringen/prisen giver jer. Det er dog vigtigt for os at pointere, at nomineringen/prisen kun er gældende for den nominerede /evt. vindende offentlige økologiske køkken.\nFor at sikre prisernes troværdighed samt at ingen kommer i klemme i forhold til vildledende markedsføring, må I kun promovere det køkken der er nomineret og evt. vinder en pris.\nKøkkenprisen - profilbillede\nKøkkenprisen 2021 gik til Hanne Melgaard Juul fra Madservice Aalborg, som tog prisen blandt de mange dygtige køkkenledere og kunne fejre det på Fødevaredagen 2021.\nVigtig rolle for danskernes forhold til mad\nPrisen uddeles til offentlige køkkener, som har et ekstraordinært fokus på at lave velsmagende mad med fokus på sæson, økologi, råvarer, bæredygtighed og målgruppe. Det er især økologiske og lokalt dyrkede råvarer, der fylder mere og mere på tallerkenerne i mange køkkener. Der er en udvikling, som Køkkenprisen har været med til at sætte skub i.\n- Vi vil gerne belønne de fagfolk, som slår et ekstra slag for økologien ved at tænke økologiske principper og råvarer ind i køkkenet. I juryens bedømmelse lægges der vægt på iscenesættelsen af en sund og varieret kost baseret på økologiske fødevarer, som bidrager til livsglæde ude hos brugerne af køkkenerne. Det er i de offentlige køkkener, mange danner deres spisevaner og bliver udfordret af nye smagsindtryk. Derfor spiller de en vigtig rolle i den danske madkultur, siger jurymedlem og Seniorkonsulent fra Landbrug og Fødevarer, Kristian Ploug Grut.\nRespekt for de ældres madvaner\nKøkkenprisen gives for at få bredt økologi ud i samspil med køkkenbrugernes behov. Kandidaterne blev udvalgt efter, om de har en stærk økologiprofil, der kan være til inspiration for andre køkkener. De nominerede til prisen har alle haft fokus på at udvikle gode spiseoplevelser med økologi og forbrugerne i centrum. Livskvalitet er vigtigt, især når man har med ældre borgere at gøre. Det har Madservice Aalborg formået at føre ud i livet, når de på daglig basis serverer økologisk mad på en appetitvækkende måde for kommunens ældre borgere. Det var med stolthed i stemmen, at Hanne Melgaard kunne modtage årets Køkkenpris foran en hel fødevarebranche på Hindsgavl Slot i Middelfart:\n- Jeg er så stolt. Jeg vil gerne sige tusind tak til alle mine dygtige medarbejdere. Vi er så utrolig stolte over, at vi har nået et mål på 60 pct. økologi, hvor vi har haft mulighed for at følge vores egen vej til at nå målet, siger Hanne Melgaard Juul.\nKøkkenprisen er et samarbejde mellem de faglige organisationer: Kost- og Ernæringsforbundet, FOA, Økologisk Landsforening og 3F, der organiserer de køkkenprofessionelle, samt Landbrug & Fødevarer.\nDe nominerede var:\nSpisehusene på Oure skolerne, Oure\nMadservice Aalborg, Aalborg\nCentralkøkkenet Sødisbakke, Region Nordjylland, Mariager\nCafé Øst, Aarhus Universitetshospitalet, Århus\nKøkkenprisen er et samarbejde mellem de faglige organisationer; Kost- og Ernæringsforbundet, FOA, Økologisk Landsforening og 3F, der organiserer de køkkenprofessionelle, samt Landbrug & Fødevarer.\nFra venstre: Kristian Ploug Grut, seniorkonsulent fra Landbrug & Fødevarer, Rikke Thorøe Gørnning, fra Økologisk Landsforening, der modtog prisen på vegne af Vallekilde Højskole, Flemming Nør-Pedersen, direktør i Landbrug & Fødevarer.\nVallekilde Højskole vandt kØkkenprisen 2020, som blev uddelt på Hindsgavl Slot ved Middelfart i forbindelse med Fødevaredagen. Prisen uddeles til det offentlige køkken, der sætter en ære i at bruge økologiske og sæsonbetonede råvarer. Det er tilfældet på Vallekilde Højskole, mener juryen.\n”Gennem dialog og inklusion inspirerer køkkenet både personale og elever til at afprøve grønne alternativer, bæredygtige løsninger og nye måder at lave mad på. På Vallekilde er intet forbudt, og der er plads til alle, om du er kødspiser, fleksitar eller veganer, bliver du inspireret til at indarbejde nye og velsmagende vaner. Denne inkluderende tilgang gav point blandt juryen”, siger seniorkonsulent Kristian Ploug Grut, der er en del af kØkkenprisens jury.\nDet er ottende gang, at prisen uddeles på Fødevaredagen. Juryen består af repræsentanter fra Landbrug & Fødevarer, FOA, 3F og Kost- & Ernæringsforbundet.\nSom følge af COVID-19 restriktionerne blev Fødevaredagen i år primært afholdt digitalt. Uddelingen af de traditionsrige fødevarepriser blev dog vanen tro overrakt på selve Fødevaredagen.\nEn økologisk ledestjerne\nDe offentlige køkkener har de seneste år været i en rivende økologisk udvikling, hvor flere og flere bygger måltider op omkring økologien. Det er i høj grad også tilfældet hos dette års vinder, som på grund af en ventende COVID-19 test måtte følge præmieoverrækkelsen fra sofaen.\n”Jeg delte min begejstring med mine kolleger på Messenger. Det er jo et kæmpe skulderklap, til det vi går og gør i hverdagen. Netop i år synes jeg, det er ekstra tiltræng, for alting er i forandring. Jeg er megastolt af det hold, som vi har fået sammensat, for jeg mener virkelig, at det er en holdånd som driver vores udvikling, siger Carina Nor Johansen køkkenchef fra Vallekilde Højskole.\nDe offentlige køkkener er gennem flere år gået foran med et godt eksempel, når det kommer til økologi. Det håber juryen vil fortsætte i fremtiden.\n”De offentlige køkkener er helt afgørende for økologien i Danmark. Med denne pris hædrer vi hverdagens økohelte og giver ildsjælene i køkkenerne en velfortjent anerkendelse af den store indsats, de gør for fortsat inspirere branchen.” siger Økologisk Landsforenings Chefkonsulent for foodservice Rikke Thorøe Grønning, der er en del af kØkkenprisens jury.\nVallekilde Højskole, Hørve\nDaginstitutionen Lunas Ark, Greve\nBotilbuddet Rentemestervej, Center Campo, København NV\nRegions Hospitalet Randers, Randers\nSe kØkkenpris 2020 jurymedlemmerne her\nVinder af ‘Økologiske Køkkenroser’ 2019 i kategorien 'Skoler og uddannelser', her sammen med direktør Flemming Nør-Pedersen, Landbrug & Fødevarer\nGlæden var stor blandt de fire vindere, der blev kåret som årets vindere af prisen ’De Økologiske Køkkenroser’ 2019. Vinderne modtog prisen foran kollegaer fra hele den danske fødevarebranche på Landbrug & Fødevarers store branchedag; Fødevaredagen.\nPrisen ’De Økologiske Køkkenroser’ uddeles for 7. gang i år, og prisen gives til de offentlige køkkener, der gør en ekstra indsats for at øge andelen af økologiske råvarer, men også tænker de økologiske principper ind i køkkenet og ud til den spisende.\nMed prisen ’De Økologiske Køkkenroser’ hylder Landbrug & Fødevarer sammen med juryen – bestående af repræsentanter fra FOA, 3F og Kost- & Ernæringsforbundet – de fagfolk, der har stærke holdninger til råvarer, fokus på sæson, mindre madspild, kvalitet – og selvfølgelig økologi.\nMette Jasper Gammicchia, der er afdelingschef for afsætning, ernæring og markedsudvikling hos Landbrug & Fødevarer, siger:\n”De offentlige køkkener stod for 42 pct. af de økologiske indkøb i foodservice i 2018. Og det er en stigning på 12 pct. i forhold til 2017. Med ’De Økologiske Køkkenroser’ giver vi et skulderklap til de madprofessionelle, der går forrest i den økologiske omlægning – for det fortjener de.”\nJuryen har i år oplevet et øget fokus blandt køkkenpersonalet på, hvem de tilbereder mad til. Jurymedlem og næstformand i Kost- & Ernæringsforbundet, Michael Allerup Nielsen, siger:\n”Igen i år har vi mødt engagerende chefer og medarbejdere, der sætter dét at tilberede mad til deres målgruppe, i centrum. Fælles for årets vindere er nemlig, at de præsterer særlig godt, når det kommer til madhåndværk, sæsonens råvarer, smag og æstetik i måltidet. Alt sammen med deres konkrete målgruppe for øje.”\nØkologi er det bærende element\nDe offentlige køkkener har den økologiske førertrøje på, og juryen har gennem en årrække set, hvordan den økologiske køkkenomstilling stødt er vokset. Samtidig har de oplevet en bemærkelsesværdig udvikling med økologien som et bærende element. Juryen har et stort ønske om at opmuntre til yderligere udvikling i fremtiden, hvor ansvar for produktion, forbrug og hvor et bære- og levedygtigt fokus skinner igennem fra medarbejder til målgruppe.\n”Vi har mødt så mange engagerende madhåndværkere på vores jurybesøg. Og jeg bliver glad helt ind i hjertet, når jeg møder de her gode madambassadører. Fælles for dem alle er, at økologien har været udgangspunktet for deres vej til solidt, fagligt håndværk,” siger Michael Allerup.\nFire stolte vindere\nDet var glade og stolte vindere, der modtog deres trofæ som vindere af prisen ’De Økologiske Køkkenroser’ 2019.\nSct. Jørgens Skole, Roskilde, vinder i kategorien Skoler og uddannelsessteder. Herfra siger Sisse Sejer:\n”Det er helt vildt stort at vinde den her pris. Jeg har sat min egen målsætning om, at jeg skal nå ud til 25 pct. af eleverne med den mad, jeg laver. Og det kunne jeg helt sikkert ikke opnå, hvis ikke det var for den opbakning, jeg oplever fra både forældre, elever og skolens ledelse.”\nVinder af ‘Økologiske Køkkenroser’ 2019 i kategorien ’Plejehjem, sociale institutioner (døgn) med lokale produktionskøkkener eller leve-bo miljøer’, her sammen med direktør Flemming Nør-Pedersen, Landbrug & Fødevarer\nPlejecenter Skjulhøjgård, København, vinder i kategorien Plejehjem med lokale produktionskøkkener eller levebo-miljøer. Herfra siger Jeanett Egmose Nutzhorn Larsen:\n”Jeg er helt ufattelig glad for at vinde prisen. Jeg har været meget spændt på at se, om juryen kunne se, hvor meget vi gør for beboerne. Det betyder rigtig meget for mig, at det skinner igennem.”\nVinder af ‘Økologiske Køkkenroser’ 2019 i kategorien ’Central- og hospitalskøkkener’, her sammen med direktør Flemming Nør-Pedersen, Landbrug & Fødevarer\nHorsens Sygehus, Horsens, vinder i kategorien Central- og hospitalskøkkener. Herfra siger Kirsten Knudsen:\n”Jeg er utrolig stolt og glad – både på mine egne og på mine medarbejderes vegne. Vi er alle meget tæt på patienterne i hverdagen, og det betyder, at vi har mulighed for at lytte til dem og se, hvad det er for noget mad, de bedst kan lide. Det betyder meget.”\nVinder af ‘Økologiske Køkkenroser’ 2019 i kategorien ’Daginstitutioner, mad til børn og unge', her sammen med direktør Flemming Nør-Pedersen, Landbrug & Fødevarer\nKong Tumle udflytterbørnehave, Søborg, vinder i kategorien Daginstitutioner, mad til børn og unge. Herfra siger Selina Grumstrup:\n”Jeg havde slet ikke forventet at vinde prisen her i dag. Jeg er meget overrasket og meget, meget glad. Jeg synes, at det er vigtigt at inddrage børnene i arbejdet med at lave maden. Og på den måde kommer de både til at hjælpe med at stege og brase, og dét, at børnene har været med til at lave maden, hjælper, når de skal prøve at smage på noget, de ikke har fået før.”\nLinda Gjaldbæk, pressekonsulent i Landbrug & Fødevarer, tlf.: 26 84 28 80, mail: lghj@lf.dk\nPrisen ’De Økologiske Køkkenroser’ finansieres af Fonden for Økologisk Landbrug\nHorsens Sygehus, Horsens\nHvidovre Hospital, Hvidovre\nDaginstitutioner; mad til børn og unge:\nKong Tumle Udflytter, Søborg\nToppen & Eventyrhuset, Kalundborg\nPlejehjem, sociale døgninstitutioner med lokale produktionskøkkener eller levebo-miljøer:\nSkoler og uddannelsessteder:\nSct. Jørgens Skole, Roskilde\nThy-Mors HF & VUC’s kantine, Thisted\nVinder af ‘Økologiske Køkkenroser’ 2018 i kategorien 'Skoler og uddannelser', her sammen med direktør Flemming Nør-Pedersen, Landbrug & Fødevarer\nPrisen ’De Økologiske Køkkenroser’ blev uddelt for sjette gang i 2018, og priserne gives til de køkkener, der gør en ekstra indsats for at øge andelen af økologiske råvarer og på den måde medvirker til, at de gode eksempler kommer frem i lyset og fungerer som inspiration for andre.\nMed ’De Økologiske Køkkenroser’ vil Landbrug & Fødevarer – sammen med juryen bestående af FOA, 3F samt Kost- & Ernæringsforbundet – gerne belønne de fagfolk, der har stærke holdninger til råvarerne og har fokus på sæson, mindre madspild, økologi og kvalitet.\nDe fagfolk, der gennem faglig stolthed og smag udmærker sig særligt inden for arbejdet med økologiske råvarer, og gennem værtskab og dialog formår at give borgerne i landets institutioner en god spiseoplevelse hver dag.\nMichael Allerup, der er næstformand i Kost & Ernæringsforbundet og været en del af i juryen gennem de seneste tre år, siger:\n”Helt grundlæggende kan jeg se, at håndværket bliver stærkere år for år i de køkkener, vi besøger. Og jeg kan se, at økologien er løftestangen for det gode håndværk. Man kunne jo fx godt vælge at købe færdigskrællede kartofter. Men det gør man ikke. Køkkenerne vælger i højere og højere grad de friske råvarer. Det er ikke bare økologi for økologiens skyld. Køkkenerne er entusiastiske og har en stor forståelse for at vælge varer i sæson.”\nRoserne blev igen i år uddelt på Landbrug & Fødevares store branchedag ’Fødevaredagen’ til fire glade vindere, nemlig:\nGasværkvejens Skole, København V., i kategorien ’Skoler og uddannelser’.\nHerfra siger Mette de Hemmer Gudme:\n”Prisen er et kæmpe skulderklap i vores pionerarbejde med at samle skolens økologiske køkken og resten af skolens virke til en helhed og dermed sikre, at eleverne ikke bare bliver udfordret, mætte og glade hver dag, men også får uddannelse i at tage klare, gastronomiske valg, så de selv kan lave mad og får respekt for mad og råvaren som ressource.”\nVirklund Plejecenter, Silkeborg, i kategorien ’Plejehjem, sociale institutioner (døgn) med lokale produktionskøkkener eller leve-bo miljøer’.\nVinder af ‘Økologiske Køkkenroser’ 2018 i kategorien ’Plejehjem, sociale institutioner (døgn) med lokale produktionskøkkener eller leve-bo miljøer’, her sammen med direktør Flemming Nør-Pedersen, Landbrug & Fødevarer\nHerfra siger Hanne Løvbjerg:\n”Det er simpelthen så sejt gået af mine piger! Lige nu er vi oppe på 80 pct. Økologi, og vi kommer helt sikkert tilbage, når vi er oppe på 90 pct.”\nByens køkken, Odense, i kategorien ’Central- og hospitalskøkkener’.\nVinder af ‘Økologiske Køkkenroser’ 2018 i kategorien ’Central- og hospitalskøkkener’, her sammen med direktør Flemming Nør-Pedersen, Landbrug & Fødevarer\nHerfra siger Jette Eggers:\n”Det er helt vildt fedt! Jeg er helt vildt stolt på mine medarbejderes vegne, for jeg kan jo ikke gøre noget eller få noget til at ske uden dem.”\n’Æblehuset’, Herlev, i kategorien ’Daginstitutioner, mad til børn og unge’.\nVinder af ‘Økologiske Køkkenroser’ 2018 i kategorien ’Daginstitutioner, mad til børn og unge', her sammen med direktør Flemming Nør-Pedersen, Landbrug & Fødevarer\nHerfra siger Rikke Malver:\n”Jeg er simpelthen så megastolt. Jeg har haft hjertebanken hele dagen og kunne slet ikke sove i nat, men det har været det hele værd, for nu har jeg vundet den her fine pris. Nu mangler jeg bare at finde på, hvordan jeg kan fejre det med børnene i morgen.”\nAndreas Buchhave Jensen, der er chefkonsulent i Landbrug & Fødevarer og med i juryen til ’De Økologiske Køkkenroser’, siger:\n”De offentlige køkkener rykker på holdninger og håndværk. Blandt vinderne af de økologiske køkkenroser 2018 er der specielt stor fokus på, hvor råvarerne kommer fra, og at køkkenerne med deres indkøb kan arbejde med bæredygtigt håndværk og maddannelse. En udvikling, hvor det er tydeligt, at interessen for råvarernes oprindelse og kvalitet stiger. Det kan jeg personligt kun blive glad og fortrøstningsfuld over.”\nHan suppleres af Michael Allerup:\n”Det har været en fornøjelse at besøge alle otte køkkener, der var nomineret til prisen. Jeg er meget imponeret over, hvad de hver især får ud af deres givne rammer. Og så er det en fornøjelse at se dem, der arbejder med madmod hos børn og unge. De gør en speciel indsats i forhold til næste generation. De viser vejen frem, og hvorfor der bør være madskoler på alle skoler og alle daginstitutioner bør have permanente madordninger, så de ikke er på valg hvert andet år. De skylder vi næste generation,” siger han.\nAndreas Buchhave Jensen tilføjer:\n”Målet med de økologiske køkkenroser er at fremhæve ildsjælene og inspirere dem, der endnu ikke er i gang, til at tage fat på økologien. I arbejdet med køkkenroser oplever vi for hvert år, at der kommer flere og flere indstillinger fra hele landet. Økologien får mere og mere fodfæste i alle egne, og vi håber, at de økologiske køkkenroser kan inspirere endnu flere køkkener til at arbejde med økologi.”\nSe pressemeddelelsen: Offentlige øko-køkkener får roser\nØkologi handler ikke kun om økologiske råvarer. Økologi handler også om, at personalet i køkkenerne er fokuseret på sæson og tilberedning, og at de ansatte udviser en høj faglig stolthed, der smitter af på deres kollegaer, på deres arbejdsplads og på andre køkkener.\nKandidaterne til ‘De Økologiske Køkkenroser’ er derfor først og fremmest udvalgt efter, om de har en stærk økologiprofil.\nAndreas Buchhave Jensen, jurymedlem og ansvarlig for ‘De Økologiske Køkkenroser’ hos Landbrug & Fødevarer, siger:\n”Med prisen ønsker organisationerne bag ‘De Økologiske Køkkenroser’ at anprise og anerkende de offentlige køkkener, som gør en ekstra indsats for at øge andelen af økologiske råvarer. På den måde medvirker de til, at de gode eksempler kommer frem i lyset og fungerer som inspiration for andre.”\nKandidaterne er først og fremmest udvalgt efter, om de har en stærk økologiprofil. For juryen handler det ikke om, hvorvidt køkkenet har et guld, sølv eller bronzemærke i økologi.\n“I stedet handler det om den proces, køkkenet har været igennem for at få økologien indført i køkkenet. Og ikke mindst den indsats, der ligger bag,” siger Andreas Buchhave Jensen og fortsætter:\n“De otte nominerede køkkener er alle mestre i at få maden til at passe til de mennesker, der skal spise den. Måltidsoplevelsen er i top; værterne tager ansvar for maden, og de sociale såvel som de fysiske rammer bidrager til den gode måltidsoplevelse.”\nDe nominerede køkkener har også fokus på brug af årstidens råvarer og på balancen mellem grundsmagene og teksturer. Endelig har alle køkkenerne fokus på at kompetenceløfte medarbejderne, så de er fagligt rustede til at håndtere en økologisk produktion.\nCentrale- og hospitals køkkener:\nByens Køkken, Odense\nRegionshospitalet Nordjylland, Thisted\nBØ Æblehuset, Herlev\nPlejehjem, sociale institutioner (døgn) med lokale produktionskøkkener eller levebo-miljører\nVirklund Plejecenter, Silkeborg\nPlejecentret Bonderupgård, Vanløse\nFlakkebjerg Efterskole, Slagelse\nGasværksvejens Madskole, København V.\nPrisen ‘Køkkenroser’ begyndte som et samarbejde mellem Kost- og Ernæringsforbundet og Landbrug & Fødevarer i 2011. Siden 2015 har projektet været støttet af økologimidler, og derfor er det nu muligt at uddele ‘De Økologiske Køkkenroser’ til de offentlige køkkener i Danmark, der udmærker sig særligt inden for arbejdet med økologiske råvarer.\nUddelingen af prisen sker i et samarbejde mellem Landbrug & Fødevarer og de faglige organisationer; Kost- og Ernæringsforbundet, FOA og 3F, der organiserer de køkkenprofessionelle.\nMargueritten i Snekkersten vandt De Økologiske Køkkenroser 2017 i kategorien ’Sociale institutioner og levebo-miljøer’\nOffentlige øko-køkkener skal roses\nPrisen ’De Økologiske Køkkenroser’ uddeles for femte gang i år, og priserne gives til de køkkener, der gør en ekstra indsats for at øge andelen af økologiske råvarer og på den måde medvirker til, at de gode eksempler kommer frem i lyset og fungerer som inspiration for andre.\nMed ’De Økologiske Køkkenroser’ vil Landbrug & Fødevarer – sammen med juryen bestående af FOA, 3F samt Kost- & Ernæringsforbundet – gerne belønne de fagfolk, der har stærke holdninger til råvarerne og har fokus på sæson, mindre madspild, økologi og kvalitet. De fagfolk, som gennem faglig stolthed og smag udmærker sig særligt inden for arbejdet med økologiske råvarer, og gennem værtskab og dialog formår at give borgerne i landets institutioner en god spiseoplevelse hver dag.\nBerit Jakobsen, der er næstformand i Kost- og Servicesektoren hos FOA, siger:\n- De offentlige køkkener er inde i en flot, økologisk udvikling. Det er ikke kun i hovedstadsområdet, vi ser den udvikling, men også rundt i Danmark. Som en del af juryen for ’De Økologiske Køkkenroser’, kommer vi Danmark rundt for at besøge de nominerede køkkener, og det er tydeligt at se, at økologien har bidt sig fast. At arbejde med økologi i offentlige køkkener, hvor der laves mad til mange, kræver godt håndværk og en høj faglighed. Derudover oplever vi, at lysten til at spise lokale råvarer går godt i spænd med økologien.\nPatientkøkkenet og kantinen, Regionshospitalet Randers i kategorien ’Central- og Hospitalskøkkener.’\nPatientkøkkenet og kantinen, Regionshospitalet Randers, vinder De Økologiske Køkkenroser i kategorien ’Central- og Hospitalskøkkener’ - her flankeret af Flemming Nør-Pedersen, Landbrug & Fødevarer.\nMona Carøe fra Patientkøkkenet og kantinen, Regionshospitalet Randers, i kategorien ’Central- og Hospitalskøkkener’, der siger:\n- Jeg er utrolig stolt over det her; både på mine medarbejdernes og egne vegne. Vi har arbejdet hårdt på at få håndværket ind i køkkenet igen, og det er lykkes. Jeg er meget glad for opbakningen fra ledelsen og fra politisk hold.\nMadhuset Ørestad Skole vandt De Økologiske Køkkenroser i kategorien ’Daginstitutioner’\nConnie Wipplinger fra Madhuset Ørestad Skole vandt i kategorien ’Daginstitutioner’:\n- Vi er en Madskole, og det betyder, at børnene er med i køkkenet. Og når du arbejder med børn, betyder det, at børn gør dét, de ser, vi gør. Derfor har vi fokus på økologi og på bæredygtighed, for det hele skal hænge sammen.\nVores Køkken i Skanderborg Kommune vandt De Økologiske Køkkenroser 2017 i kategorien ’Plejehjem med lokale produktionskøkkener eller levebo-miljøer’\nConny Thorhauge Rønnov fra Vores Køkken i Skanderborg Kommune vandt i kategorien ’Plejehjem med lokale produktionskøkkener eller levebo-miljøer’:\n- Jeg er enormt taknemmelig for at have vundet prisen; mine medarbejdere har kæmpet en hård kamp for at nå hertil, og de fortjener virkelig den anerkendelse, som prisen er.\nAnn-Mari Matzen fra Margueritten i Snekkersten vandt i kategorien ’Sociale institutioner og levebo-miljøer’:\n- Jeg er utrolig rørt – og meget, meget glad for prisen her. Den viser, at der bliver sat pris på de køkkener, der laver mad til handicappede, og det gør mig glad. Også for at arbejde på en så dejlig arbjedsplads som vores!\n- I de køkkener, vi har besøgt, har den faglige stolthed ikke været til at tage fejl af. Med køkkenroserne er vi med til at løfte anerkendelsen af de offentlige måltider og de medarbejdere, der hver dag arbejder for bedre måltider til børn, unge, ældre og svage borgere.\n- De mennesker, vi har mødt, er fantastiske ambassadører for økologien. De er alle ildsjæle, som spreder budskabet i deres kommune og som sørger for, at gode, økologiske måltider ikke kun er for de privilegerede, siger Andreas Buchhave Jensen.\nAndreas Buchhave Jensen, chefkonsulent i Landbrug & Fødevarer, tlf.:28 96 08 30, mail: anbj@lf.dk\nLinda Gjaldbæk Hansen, pressekonsulent i Landbrug & Fødevarer, tlf.: 26 84 28 80, mail: lgjh@lf.dk\nSe et vinderkøkken i kategorien Mad til børn og unge, 2017\nKig indenfor hos Connie Wipplinger og Madhuset på Ørestad Skole, som har vundet Økologiske Køkkenroser i kategorien Mad til børn og unge.\nBesøg et vinderkøkken i kategorien Central- og hospitalskøkkener, 2017\nTag et kig indenfor hos Regionshospitalet Randers, der har vundet Økologiske Køkkenroser i kategorien Central- og hospitalskøkkener.\nSe et vinderkøkken i kategorien Plejehjem med lokale produktionskøkkener eller leve-bo miljøer, 2017\nVores Køkken i Skanderborg Kommune er vinderne af Økologise Køkkenroser i kategorien Plejehjem med lokale produktionskøkkener eller leve-bo miljøer. Tag et kig indenfor i deres køkken.\nKig ind i et vinderkøkken i kategorien Sociale institutioner og leve-bo miljøer, 2017\nSe, hvordan der ser ud hos Ann-Mari Matzen fra Margueritten, som har vundet Økologiske Køkkenroser i kategorien Sociale institutioner og leve-bo miljøer.\nDe Økologiske Køkkenroser gives til de køkkener, der gør en ekstra indsats for at øge andelen af økologiske råvarer og på den måde medvirker til, at de gode eksempler kommer frem i lyset og fungerer som inspiration for andre.\nAndreas Buchhave Jensen, der er chefkonsulent i Landbrug & Fødevarer og med i juryen til De Økologiske Køkkenroser, siger:\n”I de køkkener, vi har besøgt, har den faglige stolthed ikke været til at tage fejl af. Med køkkenroserne er vi med til at løfte anerkendelsen af de offentlige måltider og de medarbejdere, der hver dag arbejder for bedre måltider til børn, unge, ældre og svage borgere.”\n”De mennesker, vi har mødt, er fantastiske ambassadører for økologien. De er alle ildsjæle, som spreder budskabet i deres kommune og som sørger for, at gode, økologiske måltider ikke kun er for de privilegerede,” siger Andreas Buchhave Jensen.\nMed De Økologiske Køkkenroser vil Landbrug & Fødevarer – sammen med juryen bestående af FOA, 3F samt Kost- & Ernæringsforbundet – derfor gerne belønne de fagfolk, der har stærke holdninger til råvarerne og har fokus på sæson, spild, økologi og kvalitet. De fagfolk, som gennem faglig stolthed og smag udmærker sig særligt inden for arbejdet med økologiske råvarer, og gennem værtskab og dialog formår at give borgerne i landets institutioner en god spiseoplevelse hver dag.\nMichael Allerup Nielsen, der er næstformand i Kost- & Ernæringsforbundet og enhedschef i køkkenfunktionen på Herlev og Gentofte Hospital, siger:\n”De offentlige køkkener er inde i en flot, økologisk udvikling. Økologien har bidt sig fast, og der er stor lyst og glæde ved alt dét, økologien bringer med sig. Med økologien kommer ikke kun bevidsthed om råvarernes oprindelse, men også om håndværket. Og om vigtigheden i også at efterspørge lokale og danske råvarer,” siger han.\nI år blev roserne uddelt på Landbrug & Fødevares store branchedag ’Fødevaredagen’ til fire glade vindere, nemlig:\nDorthe Dybro, EAT Skolemad, København N., i kategorien Central- og Hospitalskøkkener. Søren Buhl Steiniche tog imod prisen på Dorthe Dybros vegne:\n”Vi er sindssygt stolte over den her fine pris, og vi håber, at vi med den kan blive et eksempel til efterfølgelse for resten af landet, når det kommer til at lave god, økologisk skolemad, så lad det være en opfordring til resten af landet om at følge trop,” siger han.\nBente Cordua, Børnehuset Hanen, Roskilde, i kategorien Daginstitutioner.\n”Det er en kæmpe ære at få den her pris. Jeg har arbejdet med økologi i over 19 år, så vi har været med fra begyndelsen. Jeg håber også, at børnene tager deres viden om økologisk mad med videre, for det er jo dem, der er næste generation,” siger hun.\nVivi Larsen, Solgården, Thisted, i kategorien Plejehjem med lokale produktionskøkkener eller levebo-miljøer.\n”Dét, der betyder mest for mig, er, at prisen vidner om både mine kolleger og min leders opbakning. Og så viser den ´jo også, at vi kan gøre det godt, når vi får lov til at lave dét, vi er gode til,” siger hun.\nMaria Riisgaard, Lynghuset, København NV., i kategorien Sociale institutioner og levebo-miljøer.\n”Ethvert samfund kan måles på, hvordan man behandler sine svageste. Jeg ser det som en stor ære at få lov til at lave økologisk mad til svage borgere. Og prisen hér er et bevis på, at man ikke skal nøjes, bare fordi man har et handicap,” siger hun.\nKøkkenroser er et samarbejde mellem Kost- og Ernæringsforbundet, FOA, 3F og Landbrug & Fødevarer. Siden 2015 har projektet været støttet af økologimidler, hvilket har gjort det muligt at uddele Økologiske Køkkenroser til de offentlige køkkener i Danmark, der udmærker sig særligt inden for arbejdet med økologiske råvarer.\nTillykke til de fem køkkener, som fortjente ros i 2015.\nFem storkøkkener fik lidt ekstra med hjem fra øko-dagen, da de modtog årets Økologiske Køkkenroser 2015.\nDer blev delt mere end inspiration ud, da Landbrug & Fødevarer den 18. juni holdte øko-dag for landets grossister, producenter og køkkener. På dagen blev et storkøkken fra hver af de fem regioner hædret og gik hjem med årets økologiske køkkenroser.\n"Årets økologiske køkkenroser tildeles køkkener, hvor der hver dag knokles for at lave smagfulde måltider med økologi i fokus, og hvor der samtidig lige bliver givet det ekstra, der gør måltidet helt specielt," siger Marie Haahr Jensen, markedskonsulent i Landbrug & Fødevarer.\nKøkkenroserne blev i 2015 uddelt til storkøkkener som levede op til kriterierne:\nOmlægning – der er skruet markant op for brugen af økologiske råvarer\nSæson og lokale varer – brugen af lokale varer i sæson prioriteres højt\nErnæring og sundhed - maden følger anbefalingerne uden at gå på kompromis med smag\nVærtsskab – køkkenet har en klar holdning til værtskab\nDe fem vindere af Økologiske Køkkenroser 2015:\nRegion Syd: Børnehuset ved Åen – Kolding\nRegion Nord: Thomas Bjerregaard Nielsen, og den kantine han er leder af i Aalborg kommune.\nRegion Midt: Stjernekøkkenet Herning\nRegion Sjælland: Produktionskøkken Skovvang\nRegion Hovedstaden: Marianne Lange og hendes team, Madam blå på Plejecenter Sølund.\nTillykke til Centralkøkkenet på Aarhus Universitetshospital i Risskov.\nTema: "Måltider og højtider"\nI de danske køkkener findes der ildsjæle og gastronomiske entreprenører, som de færreste nogensinde hører om. Derfor har Landbrug & Fødevarer og Kost & Ernæringsforbundet indstiftet prisen KøkkenRoser, som er branchens egen måde at vise respekt og påskønnelse på. Det er sjette gang prisen uddeles.\nCentralkøkkenet på Aarhus Universitetshospital, Risskov får KøkkenRoserne for indsatsen med at give patienterne særlige måltider ved højtider og mærkedage og for den måde at koble særlige dage sammen med madtraditioner.\nVelovervejet mad og brugerinddragelse: I Centralkøkkenet har I i rigtig mange år fejret såvel mærkedage og højtider som det at have madtraditioner. Og med kalenderen ’Maden gør en forskel’, som beskriver madtraditionerne, har I et fantastisk redskab, som muliggør den velovervejede mad og samtidig er med til at give patienterne gode madoplevelser.\nI har fokus på kulinarisk kvalitet i forhold til målgruppen: I er et moderne køkken, der bygger på stolte håndværkstraditioner. I er garant for, at maden tilberedes, så den er sund og ernæringsrigtig, og produktionen sikres gennem medarbejdernes viden om hygiejne og fødevaresikkerhed.\nI arbejder med forandring og evnen til at skabe variation: Maden, I tilbyder patienterne, fremstilles ud fra årstidens gode råvarer, som også hænger godt sammen med madkalenderen, og maden laves så tæt på spisetidspunktet som muligt, hvilket giver den bedste kvalitetsoplevelse. Og når jeres programerklæring er ’hjemmelavet mad fra bunden’, kan man som patient, gæst eller kunde tillade sig at have høje forventninger. I jeres tilfælde bliver de mere end indfriet.\nKort sagt, Centralkøkkenet på Aarhus Universitetshospital, Risskov holder et usædvanligt højt niveau som også bygger på brugerinddragelse. Derfor skal I have årets tredje omgang KøkkenRoser som en hæder for jeres unikke indsats for at ’Maden gør en forskel’.\nSå rose dem, der roses bør… Stort tillykke til Centralkøkkenet på Aarhus Universitetshospital, Risskov!\nTillykke til Centralkøkkenet på Regionshospitalet Silkeborg.\nTema: "Smag i måltidet"\nSmagen som medicin\nLandbrug & Fødevarer og Kost & Ernæringsforbundet har indgået et unikt samarbejde om at hædre de fagfolk, der omsætter gode råvarer til sunde og ernæringsrigtige hverdagsmåltider, som mange danskere nyder godt af. Hæderen kalder vi for køkkenroser – og de blev delt ud for femte gang den 27. september 2012.\nDet kost- og ernæringsfaglige personale i Centralkøkkenet på Regionshospitalet Silkeborg får KøkkenRoserne for deres indsats med at give patienterne måltider, der udfordrer smagsløgene. Patienten er i centrum og skal have måltider, der passer til hendes behov.\nAlene kan vi meget, men sammen kan vi alt\nPersonalet i Centralkøkkenet er professionelt og har et stort engagement. De laver solide og ernæringsrigtige måltider, af sæsonens råvarer. Der arbejdes målrettet og eksperimenterende med sammensætningen af de fem smage: umami, salt, sødt, surt og bittert, samt med de forskellige typer konsistens, der er medvirkende til, at den totale madoplevelse bliver unik.\nDer bliver lagt stor vægt på samarbejdet i køkkenet ud fra den devise, at slutresultatet bliver bedst, når det er blevet til under et fælles ansvar. Centralkøkkenet har i løbet af de seneste fem år arbejdet målrettet med kvalitetsudviklingen af maden. I øjeblikket bliver medarbejderne på skift sendt på efteruddannelse i seks uger, hvor de bliver styrket i arbejdet med smag, anretning og nye teknikker til tilberedning.\n- Det kostfaglige personale arbejder, sammen med patienten, målrettet på at skabe variation og opfylde ønsker og behov, og de har et solidt fagligt fokus på smagen, råvarerne og den måde, retterne bliver tilberedt på, det fortjener de et skulderklap for, siger regionsformand Jette Nielsen fra Kost & Ernæringsforbundet.\nMarkedskonsulent Vickie Kristensen fra Landbrug & Fødevarer supplerer med:\n- Køkkenet arbejdet professionelt og har fokus på nye smagskombinationer og udfordrer hele tiden sig selv i forhold til, hvad de sætter på menuen.\nTillykke til Næstved Madservice.\nTema: "Måltid og holdninger"\nPris til produktionskøkken i konstant udvikling\nLandbrug & Fødevarer og Kost & Ernæringsforbundet har indgået et unikt samarbejde om at hædre de fagfolk, der omsætter gode råvarer til sunde og ernæringsrigtige hverdagsmåltider, som mange danskere nyder godt af. Hæderen kalder vi for køkkenroser – og de blev delt ud for fjerde gang den 30. maj 2012.\nBegrundelsen Det kost- og ernæringsfaglige personale hos Næstved Madservice får KøkkenRoserne for deres indsats med at give børn, voksne og ældre vellykkede, smagfulde og kvalitetsmåltider. En succes, der foregår i tæt samarbejde med et smagspanel, der forsyner køkkenet med ønsker, krav og behov til måltidet. Og der bliver kun sendt mad ud fra køkkenet, som personalet selv har lyst til at spise.\n- Næstved Madservice er en moderne virksomhed, der har taget moderne produktionsmetoder til sig og udnyttet dem optimalt, siger regionsformand Rikke Kristensen fra Kost & Ernæringsforbundet.\nOg markedskonsulent Vickie Kristensen fra Landbrug & Fødevarer supplerer med:\n- Køkkenet har fokus på råvarer, smag og kvalitet, siger hun. Næstved Madservice og personalet er meget stolte af den faglige hæder og KøkkenRoserne.\n- Det er en stor anerkendelse for os og medarbejdernes store indsats, siger cheføkonoma Conny Sølvtoft fra Næstved Madservice.\nØkonoma Lene Djernæs, som indstillede Næstved Madservice til KøkkenRoser og Cheføkonoma Connie Søltoft\nNæstved Madservice har en højteknologisk produktion og indfører snart E-smiley. Det betyder, at egenkontrollen i køkkenet foregår via moderne IT-udstyr med direkte forbindelse til fødevarekontrollen.\nDerudover udvikler Næstved Madservice produktionen løbende for at sikre en effektiv produktion og en høj kvalitet af måltidet. Der bliver leveret mad til forskellige målgrupper dagligt, og siden januar 2012 har det været muligt at bestille skolemad via en hjemmeside. Personale fra køkkenet tager ud på skolen og serverer maden og kan på den måde følge med i, hvad eleverne har lyst til at spise.\nNæstved Madservice satser på kvalitetsmåltider med smag i centrum. Der arbejdes ud fra borgernes ønsker til maden, og der satses på en løbende udvikling af produktionen, for at være up to date med ønsker, behov og krav til maden og måltiderne. Næstved Madservice arbejder målrettet med krydderier og marinader tilpasset de enkelte retter. Der satses på sundhed til borgerne, og derfor ansøges der i øjeblikket om at få Fødevarestyrelsens nøglehuls-certificering.\nNæstved Madservice tænker også på næste generation i produktionen og har løbende mellem seks og syv elever, der er fundamentet for kost- og ernæringsfaglig arbejdskraft i fremtiden. Næstved Madservice lader sig i høj grad inspirerer af de ideer, som eleverne kommer med. Derfor får Madservice Næstved KøkkenRoser.\nTillykke til Centralkøkkenet på Glostrup Hospital\nTema: "Fra opskrift til servering"\nRoser til den gode hverdagsmad\nPris til kulinarisk samarbejde på Glostrup Hospital\nLandbrug & Fødevarer og Kost & Ernæringsforbundet har indgået et unikt samarbejde om at hædre de fagfolk, der omsætter gode råvarer til sunde og ernæringsrigtige hverdagsmåltider, som mange danskere nyder godt af. Hæderen kalder vi for KøkkenRoser. Vi gav KøkkenRoser for tredje gang den 7. december 2011 til Centralkøkkenet på Glostrup Hospital.\n”Ved dagligt at tage afsæt i patienternes behov, deres smag og tænke begge dele helt ned i gryderne, formår I hver dag at servere den bedst mulige måltidsoplevelse for patienterne. I er kort sagt en inspiration for hospitalssengeafsnit landet over”, siger chefkonsulent hos Landbrug & Fødevarer Torben Blok.\n”Mad er vores kerneydelse. Den bliver lavet af dedikerede fagfolk, der er dygtige til at lave mad og så meget fortjener den hæder, der følger med at få KøkkenRoser”, siger cheføkonoma i Centralkøkkenet på Glostrup Hospital Gitte Breum.\nBegrundelsen - samarbejdet\nDe kost- og ernæringsfaglige i Centralkøkkenet på Glostrup Hospital får KøkkenRoserne for samarbejdet med plejepersonalet og indsatsen for at give patienterne vellykkede, smagfulde og oplevelsesrige måltider. En succes, der foregår i tæt samarbejde med plejepersonalet, som forsyner køkkenet med patientens ønsker og behov til måltidet. Oplysninger, der omsættes til et velovervejet måltid, tilpasset og komponeret efter patientens smag og behov, inden det overlades til plejepersonalet på afdelingen og serveres for patienten. En hæder til samarbejdet omkring måltidet.\n”I sætter den gode hverdagsmad ind i en fantastisk ramme både i køkkenet og på afdelingerne i tæt samarbejde med plejepersonalet - med fokus på patienternes behov”, siger Alice Linning, Kost & Ernæringsforbundets regionsformand i Region Hovedstaden.\nSmå udfordringer til munden\nDet kost- og ernæringsfaglige personale arbejder målrettet med konsistensen på tallerkenen. Munden skal have en oplevelse og noget at fornøje sig med; en sprød skorpe på brødet, saftigt kød og kartofler med bid.\nTest af smagen hver dag\nIntet måltid bevæger sig ud af køkkenet, uden det er smagstestet. Smagen vurderes for den enkelte ret og samlet for hele måltidet. Så patienten kan sendes ud på en smagsmæssig opdagelsesrejse - til gavn for patienten og for samfundet. Patienten bliver hurtigere rask og samfundet bruger færre penge på indlæggelser.\nTillykke til Omsorgscentret i Hjortespring med KøkkenRosen 2011.\nLandbrug & Fødevarer og Kost & Ernæringsforbundet har indgået et unikt samarbejde om at hædre de fagfolk, der omsætter gode råvarer til sunde og ernæringsrigtige måltider, som mange danskere nyder godt af. Hæderen kalder vi for køkkenroser – og de blev uddelt for anden gang den 14. september 2011.\nKøkkenet på Omsorgscenter Hjortespring i Herlev får roserne, fordi personalet har fokus på og arbejder professionelt med smagen og udviklingen af hverdagsmaden. Køkkenet bruger sæsonens økologiske, råvarer, og hver enkelt medarbejder tager ansvar for, at de bliver omsat til retter, som giver beboerne på Hjortespring madglæde, gode smagsoplevelser og dækker de ernæringsmæssige ønsker og behov.\nEngagementet i køkkenet har gjort måltiderne til højdepunkter for beboerne.\nKøkkenet er med i projektet Det gode måltid, der blandt andet skal løfte og styrke det tværfaglige samarbejde mellem køkkenpersonalet og plejepersonalet. Køkkenet sender for eksempel et foto med ud til plejepersonalet, så det kan se, hvordan køkkenet har tænkt, at maden skal anrettes på tallerkenen.\nPå den måde får beboeren serveret et måltid, der også er en fornøjelse for øjnene. Ifølge forstanderen på Hjortespring, Anni Svane, giver projektet glade medarbejdere, glade beboere og bedre mad.\nPå grund af det store engagement omkring veltillavet hverdagsmad, udviklingen af den, smagen og et solidt fokus på beboernes ønsker og behov, får køkkenet på Omsorgscenter Hjortespring i Herlev en buket køkkenroser.\nTillykke til børnehaven Fuglsang i Aalborg.\nDen glade vinder af KøkkenRoser, Mette Lindoff Nielsen\nMette Lindoff Nielsen sammen med Marian Aaagaard, Regionsforman for Kost & Ernæringsforbundet Mette i køkkenhaven med børnene\nDiplom og KøkkenRoser overrækkes til Mette af Torben Blok, Landbrug & Fødevarer Mette med sine KøkkenRoser\nDet er ikke kun på gourmetrestauranter, der bliver kræset for gæsterne og lagt kærlighed i maden. Det bliver der fx også hos en helt almindelig dansk børnehave, Børnehaven Fuglsang i Aalborg, som netop har modtaget den nyindstiftede hæderspris, KøkkenRoser.\nNår der deles gafler, kokkehuer eller for den sags skyld Michelinstjerner ud, så går hæderen altid til spisesteder med dyre vinkort og tjenere i hvide skjorter. Og havde Børnehaven Fuglsang i Nørresundby ved Aalborg hørt til i den klassiske restaurant-kategori er der nok ingen tvivl om, at en madanmelder ville have drysset stjerner ud over institutionen.\nFor her er kvaliteten i orden, og de 50 børnehavebørn og pædagoger får hver dag spændende og velsmagende mad, og for den indsats har den nordjyske institution netop modtaget Landbrug & Fødevares og Kost & Ernæringsforbundets nyindstiftede hæderspris, KøkkenRoser. - Vi har valgt at indstifte en pris, der skal gives som en stor anerkendelse for godt håndværk i køkkener, der laver mad til mange. Kort sagt til et sted, hvor der på daglig basis skabes suveræne måltider, som det er tilfældet med Børnehaven Fuglsang, siger chefkonsulent Torben Blok fra Landbrug & Fødevarer, der står bag KøkkenRoser.\nPrisen uddeles tre gange i løbet af 2011, og denne første gang var temaet kærlighed i maden. Komiteen bag KøkkenRoser har bedt Kost & Ernæringsforbundets fem regionsformænd om at indstille kolleger for en god indsats. Mette Lindoff Nielsen, der står bag gryderne i Nørresundby-børnehaven, var en sikker vinder.\nHun blev i dag overrasket midt i madlavningen, da komiteen fra Landbrug & Fødevarer og Kost & Ernæringsforbundet kom forbi og overrakte Mette Lindoff Nielsen KøkkenRoserne sammen med pædagogerne og institutionens børn.\n- Jeg er overrasket og selvfølgelig også stolt', sagde Mette, som er uddannet ernæringsassistent, og fortsatte:\n- Jeg er heldig, at jeg er havnet i et hus, hvor der er plads og albuerum til at brænde for sit fag.'\nSmå budgetter – store madoplevelser\nNogle af de pæne ord, som vinderen havde fået med som motivation for prisen var blandt andet, at ’Mette er spydspids i hele Aalborg Kommune’, ’Mette kan inddrage børnene i madlavningen’, ’Hun er altid med på nye ideer og laver alt fra bunden’.\n- Vi ved, hvor meget det kræver, at holde en høj standard og forny sig selv og maden hver dag. Kuvertprisen i storkøkkener og kantiner er jo noget mindre end en gourmetrestaurant, og på mange måder er det derfor meget mere udfordrende at skabe oplevelser og tilfredse gæster – men det har Mette Lindoff Nielsen formået, siger Torben Blok fra Landbrug & Fødevarer.\nDe næste KøkkenRoser uddeles i september. Her er temaet ’Smag i måltidet’, og Kost & Ernæringsforbundets regionsformænd tager gerne imod indstillinger af storkøkkener, som bør KøkkenRoses.\nFakta om køkkenroser:\nNyindstiftet pris fra Landbrug & Fødevarer og Kost & Ernæringsforbundet\nUddeles tre gange i 2011\n26. maj – tema: Mad med kærlighed\n14. september – tema: Smag i måltidet\n7. december – tema: Fra opskrift til servering\nkkbo@lf.dk - Marked & Ernæring


Alkoholbehandling. Beskrivelse af behandlingstilbud og metoder i alkoholbehandlingen - PDF\nDownload "Alkoholbehandling. Beskrivelse af behandlingstilbud og metoder i alkoholbehandlingen"\n1 Alkoholbehandling Beskrivelse af behandlingstilbud og metoder i alkoholbehandlingen\n2 Indhold Rusmiddelcentrets kerneopgave... 3 Baggrund... 4 Indhold... 5 Del 1 Overordnet struktur af alkoholbehandlingen... 7 Modtagerteam...7 Behandlingsforløb...8 Udskrivning...9 Del 2 Indsatser direkte relateret til alkoholbehandlingen. 10 Individuel behandling...10 Medicinsk behandling...10 Parfokuseret alkoholbehandling...12 Familieorienteret alkoholbehandling...12 Fokusgruppe Flexforløb Stabilitetsforløb...15 Døgnbehandling...15 Individuelle pårørendesamtaler Pårørendegruppe...17 Ungebehandling...18 Del 3 Indsatser indirekte relateret til alkoholbehandlingen 20 Råd og Vejledning...20 Undervisning...20 Del 4 Integreret Indsats for Sindslidende med Misbrug. 22 Dobbeltdiagnose-teamet...23 Procedure...23 Del 5 Metoder Den gode relation og den anerkendende tilgang...24 Motivational Interviewing...24 Kognitiv adfærdsterapi Systemisk familieterapi...26 Oplevelsesorienteret familieterapi...27 Psykoeducation Del 6 Kvalitetssikring Behandlermøde Faglig sparing...29 Visitation Implementering af nye metoder...30 Kvalitetssikring...30 Supervision - ekstern\n3 Rusmiddelcentrets kerneopgave Rusmiddelcentrets kerneopgave er at tilbyde alkoholbehandling jf. Sundhedsloven 141 og stofbehandling jf. Serviceloven 101. Behandlingen fokuserer primært på ophør, reduktion eller skadesreduktion i forhold til misbruget. Derudover er det en del af behandlingen at støtte borgeren hen imod: At tage ansvar for eget liv. Selvforsørgelse ved at bevare tilknytningen til arbejdsmarkedet eller at opnå arbejde eller uddannelse. Forbedret sundhedstilstand, med sigte på færre indlæggelser. Øget trivsel i familier med børn, for derigennem at forsøge at undgå anbringelser af børn og unge. Reducere kriminalitet og fængselsophold. Minimere ophold på boformer 110. Dette hæfte beskriver, hvordan Rusmiddelcentret i Hedensted Kommune løser den del af kerneopgaven, som omhandler kommunens alkoholbehandling jf Beskrivelse af behandlingstilbud og metoder i alkoholbehandlingen - Version juli 2014 Rusmiddelcentret, Hecovej 6, 8722 Hedensted 3\n4 Baggrund Et stort alkoholforbrug er omkostningsfuldt, både for dem der drikker og for omgivelserne. Den drikkende bliver ramt på sin livskvalitet, sin mentale og fysiske sundhed, sin evne til at være selvforsørgende og sin evne til at opretholde nære relationer. Det nære miljø i form af familiemedlemmer bliver ramt på deres trivsel. Dette kan medføre flere skilsmisser og flere anbringelser af børn fra familier, hvor der er alkoholproblemer. Det offentlige bliver belastet gennem betydelige økonomiske udgifter. Danskerne har et højt alkoholforbrug. At have et problematisk forbrug af alkohol er ikke noget, der hører en marginaliseret minoritet til. Det skønnes at danskere drikker over højrisikogrænsen, har et skadeligt forbrug af alkohol og har udviklet en afhængighed af alkohol 1. Hvert år dør mindst danskere som følge af stort alkoholforbrug 2. Kommunen er en af de væsentlige aktører på alkoholområdet med sit ansvar for både forebyggelse og behandling. Som følge af kommunalreformen har kommunerne fået et større ansvar samt øgede økonomiske udgifter på alkoholområdet. Kommunerne har direkte udgifter til behandling, til forebyggelse og til medfinansiering af sundhedsvæsenet. Derudover har kommunen også omkostninger til en lang række sociale ydelser til at afhjælpe afledte konsekvenser af et stort alkoholforbrug. Meromkostningerne for borgere med et overforbrug af alkohol i en gennemsnitskommune med borgere er på 33 mio. kr. årligt 2. Dette er fordelt på: 18,7 mio. kr. til overførselsindkomster 4,3 mio. kr. til kommunal medfinansiering af sundhedsydelser 5,4 mio. kr. til anbringelser og andre hjælpeforanstaltninger til børn og unge 4,7 mio. kr. til personlig og praktisk hjælp 2 1 Hvidtfeldt, U.A.; Hansen, A.B.G.; Grønbæk, M.; Tolstrup, J.S.: Alkoholforbrug i Danmark. Kvantificering og karakteristik af storforbrugere og afhængige. Statens Institut for Folkesundhed, Syddansk Universitet Sundhedsstyrelsen Kommunale omkostninger forbundet med overforbrug af alkohol nr. 2 en registerbaseret analyse af kommunerens meromkostninger til overførselsindkomster, personlig og praktisk hjælp og andre støttende foranstaltninger. 4\n5 Indhold Dette hæfte beskriver alkoholbehandlingen på Hedensted Rusmiddelcenter. Hæftet er målrettet fagpersoner, politikere og andre interessenter. Første del af hæftet indeholder en beskrivelse af den overordnede struktur af Rusmiddelcentrets behandlingsindsats. Det er inden for denne struktur, at den enkelte borgers behandlingsforløb tilrettelægges. Hæftets anden del gennemgår de indsatser, Rusmiddelcentret tilbyder, som relaterer sig direkte til alkoholbehandling. Det er disse indsatser, det enkelte behandlingsforløb stykkes sammen af. I hæftets tredje del beskrives de indsatser, som ikke direkte er forbundet med behandling. I fjerde del af hæftet bliver Projektet Integreret Indsats beskrevet. Femte del af hæftet gennemgår kort det teoretiske og metodiske grundlag for behandlingen. Sjette del beskriver, hvordan Rusmiddelcentret kvalitetssikrer behandlingsindsatsen. 5\n7 Del 1 Overordnet struktur af alkoholbehandlingen Med den overordnede struktur af Rusmiddelcentrets alkoholbehandling er der arbejdet på at få modsatrettede behov til at gå op i en højere enhed. På den ene side er der behov for at oprette et standardiseret behandlingstilbud. Formålet hermed er at sikre kvalitet og ensartethed i behandlingen, at spare ressourcer og at højne behandlernes kompetencer. På den anden side er der behov for at kunne tilpasse behandlingen til den enkelte borgers behov. Derudover er der behov for at kunne rumme alle borgere med et overforbrug eller alkoholafhængighed. Især borgere der er dobbeltbelastede, hvilket betyder at de både har en psykiatrisk lidelse og et misbrug, kan være svære at rumme inden for den standardiserede behandling. For at imødekomme behovet for standardisering såvel som behovet for fleksibilitet, har Rusmiddelcentret valgt at strukturere alkoholbehandlingen, så den enkelte borger får tilrettelagt et behandlingsforløb tilpasset borgerens behov. Dette gøres ved at tilbyde forskellige indsatser og så sammensætte det enkelte behandlingstilbud af en eller flere indsatser. I denne første del af hæftet beskrives den overordnede struktur for Rusmiddelcentrets behandlingstilbud. I den næste del af hæftet beskrives de enkelte indsatser, et behandlingstilbud kan sammensættes af. Modtagerteam Alle borgere, der kommer til Rusmiddelcentret, modtages af modtagerteamet. Det er modtagerteamets opgave at igangsætte samarbejdet mellem borger, Rusmiddelcenter og samarbejdspartnere. Borgeren præsenteres for Rusmiddelcentrets tilbud, og der informeres om tavshedspligt, notatpligt og samtykke. Før et behandlingsforløb kan sammensættes, er det vigtigt, at der foretages en helhedsorienteret vurdering af borgerens situation, motivation, ressourcer, barrierer og problemstillinger. I modtagelsen spørges der ind til årsag til henvendelse, alkoholforbrugets omfang, opvækst, familieforhold og netværk, fysisk og psykisk helbred, uddannelse, skole og arbejdserfaring, kriminalitet og økonomi. Modtagerteamet er undersøgende i forhold til borgerens motivation, mål og forventninger til behandlingen. Det undersøges ligeledes hvor- 7\n8 vidt der er pårørende, der skal inddrages i behandlingsforløbet. Det er også en del af modtagerprocessen at indhente oplysninger og få arrangeret et koordinerende møde med samarbejdspartnere. Dette tværfaglige samarbejde er ofte en nødvendighed, for at behandlingen lykkes. For borgere, hvor der opstartes medicinsk behandling og for borgere, hvor det af anden grund vurderes gavnligt, aftales der tid til en samtale hos Rusmiddelcentrets sygeplejerske med henblik på udarbejdelse af en sundhedsprofil. Modtagerteamet laver sammen med borgeren en behandlingsplan og udfylder NAB-skema, som indberettes til Sundhedsstyrelsen. Når modtagerteamet har indhentet oplysninger, afklaret borgers motivation og sundhedstilstand samt inddraget relevante personer, visiteres borgeren videre i behandlingsforløbet. Behandlingsforløb Når modtagerteamet har afsluttet afklaringen, og borgeren er blevet visiteret til en indsats, fortsætter borgeren i sit behandlingsforløb. Behandlingsforløbet sammensættes af en eller flere indsatser. Det tilstræbes, at behandlingsforløbene er intensive og kortvarige. Når det er muligt, foregår behandlingen i grupper frem for individuelt, og der lægges stor vægt på, at familie og netværk så vidt muligt er en del af behandlingen. Formålet med behandlingen er primært at hjælpe borgeren til ophør, reduktion eller skadesreduktion i forhold til borgerens alkoholforbrug. Det primære mål for den enkelte borgers behandlingsforløb fastsættes sammen med borgeren ud fra borgerens situation og motivation. Det er som udgangspunkt borgeren, der fastsætter behandlingsmålet. Vurderes det nødvendigt i løbet af behandlingsforløbet, kan målsætningen for behandlingen ændres. Endvidere er formålet med behandlingen at støtte borgeren hen imod bevaret eller øget selvforsørgelse, forbedret sundhedstilstand, bevarelse eller skabelse af sunde relationer og styrkelse af forældreevne. 8\n9 Udskrivning Borgeren kan blive udskrevet efter eget ønske, ved udeblivelse eller ved fraflytning fra kommunen. Er det ikke muligt for borgeren at samarbejde om de opstillede behandlingsmål og forbliver alkoholforbruget uændret, kan borgeren på baggrund af faglig vurdering ligeledes udskrives. Ved afslutningen lukkes sagen, og NAB-skema afsluttes og indberettes til Sundhedsstyrelsen. Samarbejdspartnere orienteres om behandlingens afslutning. 9\n10 Del 2 Indsatser direkte relateret til alkoholbehandlingen Denne del af hæftet beskriver de forskellige indsatser, som borgernes individuelle behandlingsforløb kan sammensættes af. I næste del beskrives de indsatser, som ikke direkte relaterer sig til behandling. Individuel behandling Individuel terapeutisk behandling anvendes, når borgeren har brug for at arbejde individuelt og intensivt med problemstillinger relateret til borgerens alkoholmisbrug. Målguppe Målgruppen udgøres af borgere, der har brug for at arbejde individuelt med sit alkoholforbrug. Formål Formålet med individuel behandling er at støtte borgeren i en forandringsproces hen mod ophør, reduktion eller skadesreduktion Indhold I den individuelle behandling arbejdes der med at opnå og fastholde motivation, at opnå forståelse af rusfunktion, at gennemføre adfærdsændringer og at fastholde disse. Efter behov kan der arbejdes med dybereliggende problemstillinger, som forhindrer borgeren i at nå sin alkoholmålsætning. Dette kan eksempelvis være opvækstvilkår, svære livsbetingelser, psykisk sygdom eller social isolation. Medicinsk behandling Alkohol påvirker i høj grad den drikkendes fysiske tilstand. Derfor er medicinsk behandling et uundværligt supplement til den psykosociale behandling. Medicinsk alkoholbehandling står i Rusmiddelcentrets regi aldrig alene. Er borgeren i stand til at klare sig med ren medicinsk behandling, henvises borgeren til et stabilitetsforløb. 10\n11 Målgruppe Alle borgere som er interesseret i og vurderes at kunne have gavn af medicinsk behandling. Formål Det primære formål med den medicinske behandling er at støtte borgeren i at nå sine alkoholrelaterede målsætninger. Derudover er formålet at modvirke nogle af de fysiske skadesvirkninger ved et sundhedsskadeligt alkoholindtag og at hjælpe borgeren hen mod en generelt bedre sundhedstilstand. Indhold Den medicinske alkoholbehandling indeholder mange delelementer såsom sundhedsprofil, afrusning, antabusbehandling og vitaminkur. Gennem sundhedsprofilen undersøges alkoholvaner, psykisk og fysisk helbred, ernæring, motion, rygning, tidligere indlæggelser, medicinstatus og netværk. Herved opnås et helhedsbillede af den enkelte borgers sundhedstilstand, og det vurderes på denne baggrund, om borgeren har behov for medicinsk behandling. Afrusning er en medicinsk støtte til borgere med et så massivt misbrug af alkohol, at de er blevet fysisk afhængige. Et brat stop med indtagelse af alkohol kan være direkte farligt for den alkoholtilvænnede krop, og kan i værste tilfælde ende med delirium eller død. Afrusningen varer fra en uge til ti dage. Ambulant afrusning af borgeren foregår altid i samarbejde med borgerens egen læge. Der foretages altid en individuel vurdering af, hvorvidt afrusning kan foregå ambulant, eller om det er nødvendigt med indlæggelse på sygehus. Antabusbehandling er en medicinsk behandling. Borgeren skal være promillefri for at modtage antabus. Dette påvises med alkometer. Antabusbehandling foregår i samarbejde med borgers egen læge. Personer med alkoholmisbrug lider ofte af B-vitaminmangel. Vitaminkur med B1-vitamin og B-combin har det formål at modvirke nogle af alkoholens skadesvirkninger. En kur har som minimum en varighed på 10 dage, hvor der dagligt indtages 3 x B1 vitamin samt 3 x B-combin tabletter, fordelt på morgen, middag og aften. 11\n12 Parfokuseret alkoholbehandling Alkohol kan blive en del af mønsteret i et parforhold. Når dette sker, kan de etablerede mønstre være med til at fastholde den eller de drikkende i deres alkoholmisbrug. Alkoholrelateret parbehandling kan være med til at løse dette problem. Målgruppe Borgere, hvor parproblematikker forhindrer borgeren i at nå sit behandlingsmål, og hvor det vil være hensigtsmæssigt at inddrage partneren. Det kan eksempelvis være forhold, hvor begge drikker, eller forhold hvor familiemønstrene gør det svært for den drikkende at ændre sin adfærd. Formål Formålet med inddragelse af ægtefælle eller partner er, at det giver mulighed for at arbejde med de uhensigtsmæssige mønstre og roller, som parforholdet er blevet en del af. Indhold Der deltager to behandlere i samtalerne. Samtalerne tager udgangspunkt i alkohol- og medafhængighedsproblematikker, hvor relationer og kommunikation vil være omdrejningspunktet. Andre fokuspunkter kan være kontroladfærd, skjuleradfærd, manipulation og vold. Familieorienteret alkoholbehandling Når et medlem i en familie har et alkoholproblem, påvirker det hele familien. Og når én i familien skal stoppe med at drikke, er det nødvendigt, at hele familien udvikler sig. Derfor tilbydes hele familien at deltage i behandlingen. Der er dokumentation for, at inddragelse af familien i alkoholbehandling generelt øger effekten af behandlingen og øger sandsynligheden for, at den alkoholafhængige der ikke er indskrevet i behandling søger hjælp og vejledning. Målgruppe Helhedsorienteret familie- og alkoholbehandling er rettet mod familier, med børn under 18 år, hvor en eller begge forældre har et alkoholproblem. 12\n13 Formål Familieorienteret alkoholbehandling har to hovedformål. Det ene er at styrke behandlingen af den borger, der har et alkoholproblem. Det andet formål er at behandle alkoholrelaterede dysfunktionelle familiemønstre. Herigennem gives familien mulighed for at indgå i en fælles forandringsproces. Formålet med inddragelse af børnene er for det første at bryde det tabu, der ofte er omkring alkoholafhængighed eller -overforbrug. Der arbejdes endvidere med, at børnene får en forståelse for, hvad det betyder at være afhængig, og at de hermed fratages ansvaret for forældrenes drikkeadfærd Indhold Der deltager to behandlere i samtalerne. Familiens relationer og reaktionsmønstre undersøges og tydeliggøres. Der arbejdes med at ændre disse, så uhensigtsmæssige handlestrategier brydes, og forældreansvaret styrkes. Børnene inddrages, når forældrene er klar til at italesætte de vanskeligheder, som alkoholproblemerne har skabt i familien. Fokusgruppe Et gruppeforløb med fokus på tilbagefaldsforebyggelse. Målgruppe Borgere, der i behandlingen har opnået stabilitet i forhold til den individuelle alkoholmålsætning. Formål Målet for kurset er at give den enkelte borger mulighed for at tilegne sig færdigheder i at håndtere sin afhængighed og forebygge tilbagefald. Der vil være fokus på, at den enkelte borger arbejder ud fra sin egen alkoholmålsætning. Indhold Der er to gruppeledere tilknyttet. Gennem forløbet lærer borgeren sine egne uhensigtsmæssige mestringsstrategier at kende, for at kunne håndtere risikofyldte situationer. Borgeren får igennem refleksion og erfaringsudveksling med de øvrige deltagere styrket sin selvindsigt og udviklet nye mestringsstrategier. I samspillet med andre der er i en tilsvarende situation, vil borgeren få øget sine sociale kompetencer og have mulighed for at danne nye relationer. 13\n14 Forløbet strækker sig over 8 moduler af 2,5 timers varighed. Gruppen mødes en gang ugentligt. Der vil være plads til 8 borgere i gruppen pr. forløb. Nye borgere kan starte i gruppe hver anden uge. Flexforløb Nogle gange kan en borgers problemstillinger være så komplekse, at borgeren ikke får den rette hjælp gennem de ovenfor beskrevne indsatser. Disse borgere har brug for et tilbud med større fleksibilitet og større rummelighed. Målgruppe Disse borgere har ofte et ønske om forandring, men det er borgere, der har svært ved at fastholde kontakt over tid. De kan ofte ikke omsætte ønsket om forandring til konkret handling og har ringe tiltro til egne evner til forandring. De kan have fysiske og psykiske skader som konsekvens af alkoholforbruget og kan have psykiske belastninger såsom personlighedsforstyrrelser, bipolar lidelse, depression, ADHD eller svær angst. Formål At hjælpe de borgere, hvis problemstillinger er så komplekse, at de ikke kan profitere af Rusmiddelcentrets øvrige behandlingsindsatser. Indhold Ligesom ved de andre indsatser er hovedformålet at hjælpe borgeren til ophør, reduktion eller skadesreduktion. Er der dog andre af borgerens problemer, der stiller sig i vejen for, at behandlingsmålet kan lykkes, kan fokus midlertidigt flyttes til at hjælpe borgeren med at løse disse problemer. Som udgangspunkt er det behandlerens opgave at sætte borgeren i kontakt med fagpersoner, der kan hjælpe borgeren. Kan dette ikke lykkes, kan behandleren selv i et begrænset omfang hjælpe borgeren. Dette kan eksempelvis ske, hvis behandlingen umuliggøres af svære psykiske symptomer. Borgeren støttes så i at tage kontakt til egen læge og få en henvisning til psykiatrien. Behandler kan eventuelt tage med til lægen. En nødvendighed for at disse borgere kan fastholdes i behandlingen er, at borgerne ikke udskrives, selvom de er ustabile. I stedet gøres der en aktiv indsats for at fastholde dem i behandlingen. Flexforløbene er ofte længere i varighed end andre behandlingsforløb. 14\n15 Stabilitetsforløb Et spændingsfelt, der kan opstå i alkoholbehandlingen, er modsætningen mellem på den ene side den indbyggede forventning om forandring og på den anden side, at nogle borgere får brug for en periode med stabilitet, inden de er færdigbehandlede. Disse borgerne tilbydes et afgrænset stabilitetsforløb. Målgruppe Borgere der inden de er færdigbehandlede, har brug for en længere periode med stabilitet i forhold til alkoholbehandlingen. Dette kan eksempelvis ske, hvis borgeren har brug for at udvikle sig indenfor andre områder af sit liv såsom deltagelse i forløb ved Jobcentret eller angstbehandling. Formål At give borgere mulighed for en stabil periode under deres behandlingsforløb. Indhold Mens borgeren er i stabilitetsbehandling falder behandlingsintensiteten. Behandlerens fokus flytter sig fra forandring og udvikling til at holde kontakt med borgeren og understøtte den etablerede stabilitet. Hvis stabiliteten afbrydes ved tilbagefald, ønske om forandring, afslutning af behandlingsforløb eller andet, afsluttes stabilitetsforløbet, og intensiteten af behandlingen øges ved, at borgeren igen påbegynder en af Rusmiddelcentrets andre ydelser. Døgnbehandling Alkoholafhængigheden sammen med sociale eller psykiske problemer kan være så store, at borgeren ikke profiterer optimalt af det ambulante tilbud, og en mere intensiv indsats er nødvendig. Dette tilbud kan være døgnbehandling. På alkoholområdet samarbejder Rusmiddelcentret primært med døgnbehandlingsstedet Ringgården. Målgruppe Døgnbehandling er rettet mod borgere, hvor problematikkerne er af en sådan karakter, at borgeren ikke kan få den optimale behandling i ambulant regi. Samtidigt skal der være en forventning om, at borgeren formår at overføre det, der læres i døgnregi, til borgerens hverdag efter endt behandling. 15\n16 Døgnbehandling er primært for personer med middelsvær til svær afhængighed af alkohol. Behandlingen har særligt fokus på personer med dobbeltbelastning, dvs. at der udover alkoholafhængigheden er problemer af psykisk eller personlighedsmæssig karakter. Formål At der bliver tilrettelagt en behandling, som kan afhjælpe alkoholafhængigheden, hvor der tages højde for de sociale og psykiske problemstillinger Indhold Et døgnophold varer typisk 8-12 uger. Der er mulighed for, at opholdet kan deles i to, så borgeren får mulighed for at afprøve strategier og nye løsninger i hverdagen i en periode, for derefter at vende tilbage til døgnbehandlingen. For at kunne tilrettelægge indholdet i behandlingen og udarbejde en behandlingsplan med mål og delmål screenes borgeren for personlighedsmønstre, angst og depression. Behandlingen består af en kombination af gruppeterapi, individuelle opgaver og undervisning. Motion, mindfulness og deltagelse i praktiske gøremål er en del af opholdet. Der arbejdes i døgnbehandlingen ud fra den kognitive metode samt forskellige elementer fra psykoterapeutiske metoder med relevans for dobbeltbelastning. I behandlingen indgår opfølgningsbesøg, hvor behandler fra Rusmiddelcentret, behandler fra døgninstitutionen, borgeren samt eventuelt andre relevante parter deltager. Der skal i slutningen af døgnopholdet udarbejdes en plan for udskrivning samt tilrettelæggelse af efterbehandling på Rusmiddelcentret. Der vil efter endt døgnbehandling blive tilbudt tre opfølgningssamtaler på institutionen. Individuelle pårørendesamtaler Der er pårørende, der ikke umiddelbart er klar til at deltage i pårørendegruppe, familieorienteret eller parorienteret alkoholbehandling. Ofte kan de ikke deltage grundet stor skrøbelighed eller meget komplekse problemstillinger, som ikke kan bearbejdes i grupperegi. Disse pårørende kan tilbydes et individuelt forløb bestående af fem samtaler. 16\n17 Målgruppe Nærmeste pårørende, defineret som ægtefæller, tidligere ægtefæller, samlevere, tidligere samlevere, som lever/har levet i en familie, hvor der er/har været alkoholproblemer samt voksne børn af forældre med alkoholproblemer. Individuelle pårørendesamtaler er forbeholdt pårørende, der ikke er klar til at indgå i pårørendegruppe, familieorienteret eller parorienteret alkoholbehandling. Formål At arbejde med individuelle problemstillinger og rumme stor skrøbelighed. Ideelt bliver den pårørende klar til at indgå i andre behandlingstilbud. Indhold Der tilbydes 1-5 samtaler. Fokus er på at hjælpe den pårørende med at se, hvordan man som pårørende bliver inddraget i og påvirket af afhængigheden. Endvidere gives der redskaber til at håndtere relationen til den drikkende samt lave nye strategier og måder at agere på i hverdagen. Overordnede temaer kan være bekymring for børnene, afklaring af om man skal blive i forholdet, såvel som at ændre mønstre og uhensigtsmæssig adfærd. Desuden arbejdes der ofte med åbenhed, italesættelse af problemet og inddragelse af netværk. Den pårørende introduceres til pårørendegruppe. Pårørendegruppe Når en person har et alkoholproblem, har det en lang række konsekvenser for hele familien. Ofte defineres familiens værdier og aktiviteter af alkoholforbruget og den afhængige. Som følge heraf, vil der i familier, hvor der er alkoholproblemer, ofte være en generel forringelse af det sociale netværk. Det betyder, at der i ringe grad er nogen, der hjælper og støtter følelsesmæssigt såvel som i forhold til praktiske opgaver i familien. Målgruppe Nærmeste pårørende defineret som: Ægtefæller, tidligere ægtefæller, samlevere, tidligere samlevere, som lever eller har levet i en familie, hvor der er/har været alkoholproblemer, samt voksne børn (primært over 25 år) af alkoholafhængige. 17\n18 Formål For pårørende, der ikke aktuelt lever sammen med en person med alkoholproblemer, er formålet at blive opmærksom på dysfunktionelle familiemønstre for herigennem at blive hjulpet til at mindske fortidens negative indvirken på nutiden. For pårørende, der aktuelt lever sammen med en person med alkoholproblemer, er formålet ud over det ovenstående, at gøre dem i stand til at indføre gode værdier, aktiviteter og samværsformer i familien. Her igennem vil den pårørende blive i stand til at understøtte sin partners ændring af alkoholvaner og arbejde for, at eventuelle børn trives bedre. Indhold At undersøge, hvordan man som pårørende bliver inddraget i afhængigheden som medafhængig. Temaerne vil være: Medafhængighed, tabu og vold, børns roller og vilkår, afhængighed og livet som pårørende. Den pårørende vil få indblik i, hvordan et alkoholproblem forstyrrer familierelationerne. Den pårørende kan med denne indsigt være med til at skabe mindre forstyrrede relationer. Der vil ved opstart af nye deltagere altid være en præsentation og et mindre interview vedrørende forventninger til forløbet. Der vil være gruppesamtaler, hvor temaerne drøftes i plenum eller i mindre grupper. Der vises film, som lægger op til dagens tema, og gruppelederne holder oplæg og indbyder til debat og drøftelse af egne oplevelser ud fra temaerne. Den pårørende kan samtidigt tilbydes et individuelt samtaleforløb på max. fem samtaler. Ungebehandling Når den unge har et forbrug eller overforbrug, kan det have en lang række konsekvenser for den unges liv og fremtid samt for den nærmeste familie. Der arbejdes med familierelationen som ofte får en uheldig rolle og funktion i forhold til den unge. Målgruppe Unge fra 14 til 18 år med et aktivt forbrug. Formål At unge med et misbrug tilbydes en behandling, så de sammen med 18\n19 deres netværk kan skabe en forandring, så den unge bliver i stand til at leve et normalt ungdomsliv. Indhold En stor del af behandlingen vil være motivationsarbejde, hvor den unge motiveres til forandring, hen mod ophør eller reduceret forbrug. Der vil igennem samtalerne være en bevidstgørelse om forbrugets betydning og dets skadesvirkning. Gennem behandlingen hjælpes den unge til at få øje på egne valg, og der arbejdes på en mere sund ansvarsfordeling i familien. Behandlingen vil desuden bestå af tydeliggørelse af de konsekvenser, der vil være ved fortsat forbrug. Involvering af pårørende og kontakt til familieafdelingen/ungegruppen er obligatorisk. Forældre, familierådgiver, mentor, opholdssteder og andre kernepersoner vil blive involveret som en naturlig del af behandlingen. Forældre får tilbudt samtaler, hvor familierelationerne udforskes og anskueliggøres, hvorefter der arbejdes med de usunde relationer og mønstre. Eventuelle opholdssteder inddrages i behandlingen gennem supervision af den unges kontaktpersoner. Behandlingen kræver endvidere et tæt samarbejde med opholdsstedet omkring fælles retningslinjer. 19\n20 Del 3 Indsatser indirekte relateret til alkoholbehandlingen Denne del af hæftet beskriver de indsatser, Rusmiddelcentret udbyder, som ikke direkte er relateret til behandling. Råd og Vejledning Målgruppe Personer, der af private eller professionelle årsager, har behov for viden og oplysning om alkoholrelaterede problemstillinger. Det kan være pårørende, arbejdsgivere eller professionelle og andre i kommunen. Formål At dele faglige kompetencer med personer, der ikke er indskrevet i behandling. Indhold Råd og vejledning relateret til forskellige alkoholproblematikker. Det kan eksempelvis omhandle, hvordan en arbejdsgiver tager en samtale om alkoholforbrug med en ansat, når der er formodning om et overforbrug af alkohol; hvordan man i hjemmeplejen håndterer en drikkende borger eller, hvorvidt en borgers forbrug kan betragtes som et overforbrug, og om der er tale om afhængighed. Rusmiddelcentrets behandlere kan også stille deres faglighed til rådighed i forhold til at se på rusmiddelproblematikker i 50 undersøgelser i familieafdelingen. Undervisning Rusmiddelcentret står til rådighed for kommunens fagpersonale. Rusmiddelcentret tilrettelægger temadage, kursusforløb og mindre oplæg til målgruppen, hvor det er relevant. Målgruppe Personale ansat ved Jobcenter, sygedagpengekontor, handicapafdelingen, skoler, daginstitutioner, sundhedsplejen, dagplejen, familieafdelingen, støttecentrene og andre samarbejdspartnere. 20\n21 Formål Formålet er via undervisning og oplæg at tilføre øget viden, så andre personalegrupper bliver opkvalificeret til at opspore personer, der har et alkoholproblem. Formålet er desuden at rådgive familieafdelingen, så der hurtigere bliver sat foranstaltninger i gang. Indhold Oplæg og undervisning med udgangspunkt i Rusmiddelcentrets viden og faglighed. Emner kan eksempelvis være: Hvordan man spotter et barn, der mistrives; hvordan man spørger ind til alkohol; eller viden om hvilke tilbud Rusmiddelcentret har. 21\n22 Del 4 Integreret Indsats for Sindslidende med Misbrug Projektet, Integreret Indsats for Sindslidende med Misbrug, er et tilbud til borgere med massive psyko/sociale problematikker og misbrug. En vigtig del af projektet er Dobbeltdiagnoseteamet, som er et tværfagligt og tværsektorielt team. Teamets opgave er at sikre borgeren en integreret indsats ved hjælp af udredning og en koordineret handleplan. Projektet er finansieret af satspuljemidler og udløber ultimo Målgruppe Borgere, der har psykiatriske problemstillinger som f.eks. angst, depression, personlighedsforstyrrelse og skizofreni, samt misbrugsproblematikker. Derudover borgere med ADHD i kombination med sindslidelse og misbrug. Borgere kan henvises til projektet uden at være udredt for psykiatrisk lidelse. Der skal i så fald foreligge en formodning om psykiatriske problemstillinger og samtidig være en misbrugsproblematik. Formål Projektets formål er at sikre en helhedsorienteret indsats for borgere med komplekse problemstillinger på baggrund af dobbeltdiagnoser. Der ydes en indsats i overensstemmelse med borgerens egne ønsker og forudsætninger. Der arbejdes hen imod, at den enkelte borger bliver bedre i stand til at tage ansvar for eget liv og leve selvstændigt på egne præmisser. Indhold Borgerens handleplan dækker indsatser i forhold til f.eks. psykiatrisk lidelse, misbrug, økonomi og bolig. Projektmedarbejdere og samarbejdspartnere påtager sig at levere hver deres del af indsatsen. Projektmedarbejderen afholder støttende og motiverende samtaler med borgeren og står til rådighed for at følge borgeren til behandling, psykiatrisk udredning mv., samt være bisidder ved møder. Der er ingen tidsbegrænsning for deltagelse, indenfor projektets løbetid 22


Stealing Harvard (DVD) - Cinemaonline.dk - Hele Danmarks Filmsite\nStealing Harvard (DVD)\n22. september 2003 af Diana Monica Szatanik\nJohn har et problem. Han skal skaffe 30000 dollers til sin nieces uddannelse på Harvard – han har kun én at søge hjælp hos.. Hans ven Duff – en MEGET underlig mand, med de mest besynderlige idéer\nJohn (Jason Lee) lever det nogen lunde perfekte liv. Ham og kæresten har sparet 30.000 dollers op til et bryllup.\nHan får sig dog noget af en overraskelse da han besøger sin mindre fornemme søster. Hans niece er blevet optaget på Harvard. Først bliver han utrolig glad på hendes vegne, men da han så bliver mindet om at han har lovet at betaler for uddannelsen falder hans humør.\nNiecen mangler næsten 30.000 dollers, de penge har lige har sparet op. Da han ikke vil skuffe nogen af dem, vælger han at finde på en plan. Men da han står på bar bund, opsøger han hans ven Duff (Tom Green).\nDuff hører til den gruppe er smågale mennesker der er så dumdristige at det halve ville være nok til at vække en død fra graven.\nJohn bliver overbevist om at de må udføre kriminelle handlinger for at få de her penge. De får indgået en aftale med en butiksejer. De røver hans butik og får et stort udbytte. Men allerede nu kan man lugte at her slet ikke ender godt, den unge mand bag disken hiver pludselig et jagtgevær frem og snart er måsen ved at blive skudt af!\nFørste gang skal altid ende skidt, så Duff får hurtigt lokket John med på vognen igen.\nDuff arbejder som gartner.. Eller prøver i det mindste at arbejde som gartner. Han har en meget rig kunde. En dag kom Duff ”uheldigvis” til at gå indenfor og bag et maleri fandt han et ulåst pengeskab. Det er nu det pengeskab deres næste mission handler om.\nJohn bliver overtalt til at gå alene ind af et lille vindue. Da Duff opdager at lyset tændes på mandens værelse stikker han af og overlader John til ham selv.\nUden at vide hvad der venter ham, lister John mod pengeskabet.\nMen pludselig viser manden sig. John tigger om ikke at blive skudt, men det der venter ham, er for nogen måske værre end at blive skudt.\nFor hvem har lige lyst til at have natkjole på og ligge i ske med en anden mand? Tja, hvis det gælder liv eller død, så gør de fleste det jo gerne!\nMen den der ler sidst ler bedst og ved at se filmen vil du se hvad jeg præcis mener med dette.\nStealing Harvard er uden tvivl en kanon morsom film. Det at Tom Green er med, gør den kun endnu bedre. Må nok erkende at du skal være til lidt underlige film, men er du fan af Tom Green kan du uden tvivl godt sætte dig ned og se den.\nDet er anden gang jeg ser Jason Lee, tidligere prof. skateboarder, i en film. Måske bedre sagt, at det er anden gang jeg lægger mærke til at han er med i en film.\nNu har jeg kun oplevet ham som Beaver i ”Dreamcatcher”, men må ærligt indrømme at han passer godt til at være den søde, halv klodsede fyr, der vil redde alles dag.\nOg skulle du være en trofast ”Will & Grace” fan, vil du straks se at Megan Mullally, som spiller Karen i serien medvirker. Hendes stemme er dog ikke lige så høj, men hun har stadig lidt Karen over sig. Hendes tøj er dog mere ”umoderne” og ”slutty”.\nSå er du til den sorte humor, så frygt ikke – Stealing Harvard kan uden problemer give dig smil på læben.\nEkstra materialet på DVD’en er meget ringe.\nDu kan få lov til at se traileren til filmen og 5-6 slettede scener.\nDe slettede scener er ikke engang specielt sjove, men de skal nu alligevel ses, når man nu har muligheden.\nEkstra materialet får 1 sølle stjerne.\nTitel: Stealing Harvard\nOriginal Titel: Stealing Harvard\nPremieredato: 23. september 2003\nInstruktør: Bruce McCulloch\nSkuespillere: Tom Green, Jason Lee, Megan Mullally, Dennis Farina, Leslie Mann, Richard Jenkins\nSelskab: Revoluton Studios, SF film, 2003


Hos Gacell A/S handler det om alskens batterier\nNår du ser dig omkring på kontoret, på værkstedet, i store og mindre maskiner – eller i privaten – så er der et væld af batterier. Vi tænker ikke over det i det daglige, selv om batterierne i høj grad er med til at holde ”hjulene i gang”. Forklaringen er nærliggende. Oftest er de godt gemt i de forskellige produkter, vi omgiver os med. Det er samtidigt en energikilde, der ”bare” automatisk følger med, når vi køber et nyt produkt.\nMen batterier skal dels monteres i de nye produkter og dels skiftes ud med jævne mellemrum. Denne kendsgerning er baggrund for, at adm. direktør Michael Larsen i 2004 startede som selvstændig med en handelsvirksomhed, der sælges alskens batterier og ladere. Et initiativ, som siden er vokset til i dag at beskæftige 10 medarbejdere med placering i nyt domicil på Sletten i Holstebro.\nStor bredde i udbuddet\nForud for sin selvstændighed havde Michael Larsen blandt andet haft udfordrende jobs i virksomheder, som også beskæftigede sig med batterier.\n- Jeg fik undervejs lyst til at prøve nogle af de strategier af i eget regi, jeg som ansat var med til at udvikle. Vel er batterier en nicheindustri, men potentialet er meget stort. Behovene er meget forskellige, og strategisk var jeg ikke i tvivl om, at jeg skulle kunne levere hele spektret af batterier. At kunderne i mit firma kunne få en komplet pakke af de forskellige batterier, den enkelte har behov for, siger Michael Larsen.\nBredden er da også utrolig stor. Firmaet leverer batterier til alle former for forbrændingsmotorer. Til el-drift leveres batterierne til alt udstyr, der har el-motorer. Det kan være gaffeltruck, rengøringsmaskiner, byggelifte, ja, sågar svæveflyver. Stationært drejer det sig blandt andet om back up til eksempelvis hospitaler, banker, elforsyning, vedvarende energi og jernbaner. Til elektronik er det blandt andet automatisk døråbner, kraner, medicinsk udstyr, alarm, kameraer og høreapparater. Intet for stort, intet for småt. Til værktøjer er det typisk håndholdte værktøjer som bore/skruemaskiner, lufthammer, bajonetsav, robot støvsugere og robotplæneklippere. Dertil kommer et stort udvalg af ladere til batterier og akkumulatorer.\nVi er en business til business virksomhed. Vi handler således med professionelle virksomheder, som både køber til eget forbrug, og som sælger batterierne videre.\n- Batterierne importerer vi fra det meste af verden. Vi vælger de lande, hvor vi mener at få den optimale kvalitet og pris på de forskellige produkter. Eksempelvis importerer vi batterier til byggelifte fra USA, fordi mange førende producenter af byggelifte kommer derfra. Derfor har batteriproducenterne i USA også stor fokus på netop at producere batterier af høj kvalitet til disse maskiner.\nFra Europa er det typisk batterier, hvor krav til højteknologi, fleksibilitet og logistik er i højsædet.\nFra Fjernøsten er det bl.a. typisk batterrier som passer i produkter, hvor markedet i Østen er meget stort. Det gælder bl.a. scootere og motorcykler, siger Michael Larsen.\nAt ville levere til stort set enhver kunde – og gøre det hurtigt – kræver et stort lager. Det er opbygget på Sletten, hvor der indtil videre er god plads til de mange hyldemeter batterier.\nI øvrigt er det også her, at GACELL samler nogle af sine produkter, der kommer hjem som halvfabrikata. Men en decideret produktion er der ikke tale om. I øvrigt samarbejder virksomheden ofte med sine kunder om udvikling af nye produkter for at finde frem til de bedste individuelle løsninger.\nHurtig og sikker levering nødvendig\n- Vi er i et stærkt konkurrencepræget marked. Derfor er det vigtigt, at vi kan levere hurtigt og sikkert. Vi kan konstatere, at vi får stadig flere kunder. Og vi får ikke mindst stadig flere kunder, hvor vi er totalleverandører af batterierne. Dermed kan vi naturligvis intensivere vores service endnu mere, fordi et tæt samarbejde skaber den nødvendige gensidige tillid, siger Michael Larsen.\nHan startede under firmanavnet InduTech-Nordic placeret på Måbjerg Skolevej i Holstebro. I 2012 ændrede han af markedsføringsmæssige årsager firmanavnet til GACELL A/S. Efterhånden blev pladsen for trang, og virksomheden flyttede til de gamle AluCon bygninger på Sletten. Indflytningen var i december 2013, og Michael Larsen har siden kunnet konstatere, at den nye placering har givet virksomheden et løft med hensyn til kendskabsniveau både lokalt, nationalt og internationalt.