Du er her Forside > Blog > Content Marketing > Indhold giver værdi for både søgemaskinerne og dine kunder\naug-08-2010 af Nikolaj Mogensen i Content Marketing , Linkbuilding , Webshop.It has 0 kommentarer.\nFor at skabe værdi online, hvad enten det er for en webshop, et affilliate site eller et hvilket som helst andet website så skal der indhold til – ganske simpelt. Jeg giver dig hermed som webmaster, website ejer eller hvad end du laver et godt gammeldags los bagi. På må handsken og skab værdi for dine besøgende.\nNu spørger du sikkert hvorfor? Og det er der mange grunde til, ligesom der også er mange måder, hvorpå du kan skabe indholdet. Derfor har jeg skrevet dette indlæg, der gerne skulle motivere dig til at lave mere indhold samt inspirere dig til hvordan du kan skabe det.\nGodt indhold giver placeringer i søgemaskinerne\nDer er to grunde til hvorfor godt indhold går hånd i hånd med søgemaskineoptimering eller SEO om nogen vil:\n1. Guf for google: Hvis vi tænker helt rationelt over det og tager vores Googlebriller på, så må det være klart at Google’s største ønske er at levere de bedste søgemaskineresultater til brugerne.\nMed de bedste søgemaskineresultater mener jeg både i forhold til relevans for brugeren og også i forhold til længden af indholdet. Med andre ord vil google altså hellere vise det gode indhold frem for det mindre gode. Og hvis vi på vores website kan levere sådant unikt og godt indhold vil Google placere os højere i rankingen.\nEt helt andet aspekt er at ved at have massere af indhold får du brugt dine søgeord i alle mulige afskygninger og dermed også i forbindelse med en masse andre semantiske ord. Du vil på den måde kunne ramme en masse longtail kombinationer af dine søgeord ord og vil på den måde drive trafik ind på dit website. Det kan være kombinationer du aldrig selv ville bruge om produktet, men som andre ville finde mere naturligt og på den måde ramme du med din optimering både bredere.\n2. Linkbuilding: Hvis vi kan formå at skabe noget brugere, surfere og hvem der ellers gider at læse det vi laver rent faktisk kan bruge til noget så kan vi skaffe indgående links. Det kræver dog at indholdet har stor værdi enten fagligt humoristisk eller underholdningsmæssigt, hvilket kan være rigtig svært at skabe. Du kender sikkert allerede grunden til, at vi gerne vil have indgående links i forhold til SEO – det vil jeg derfor ikke komme nærmere ind på, men alt i alt så gælder det om at skabe noget indhold andre vil linke til så vi kan booste placeringen.\nHvordan skaber jeg godt indhold?\nGodt indhold er ikke bare svært at lave – det er rigtig svært. Her gælder noget så simpelt som hårdt arbejde og især hvis du står i en situation, hvor du skal skabe indholdet uden egentligt at kende noget til emnet på forhånd – Det gør de fleste dog heldigvis oftest!\nLav 10 råd og skyd genvej\nEn god idé for at skabe reelt indhold til dine kunder er ved at lave X antal råd om et givent emne. Jeg ser ofte at også store aviser som Jyllandsposten gør det på deres website. Et eksempel er deres 10 guides til mobiltelfoni på ferien. De to eksempler kan du se her under.\nOverskrifterne fanger folk med det samme, da rådene er lige at gå til og hurtige at læse. Ud over det faglige indhold så er sådanne lister med gode råd ualmindeligt lette at linke til, hvorfor de linkbuildingsmæssigt kan være til stor fordel.\nHav en skæv vinkel og se brugere flokkes omkring dig\nReelt indhold behøver langt fra blot at være saglig. Har du kant, hvad enten den er humoristisk, satirisk, spændende eller blot inspirerende så kan du nå rigtig langt. Dog er det ikke lige sådan at finde denne kant. Jeg har fundet dette blogindlæg om at have kant når man som forfatter til et website eller en blog skriver.\nEt rigtig godt eksempel på en blog og en forfatter, der virkelig lykkedes med at have kant er Slagt en Hellig ko, som virkelig formår virkelig at skabe en aura og en passion omkring sit website og sin blog. Ud over det har sitet præsteret at få over 87000 indgående links, hvilket er helt exceptionelt flot – kant kan gøre meget!\nCopy/Paste er FYFY\nDet er ekstremt nærliggende at finde andre, der har lavet godt indhold og så blot copy/paste indholdet, men det er altså både en dum og ekstremt farlig leg for dig. Dels er der ophavsretten, som i sig selv jo kan være et stort problem for dig, men vigtigst af alt er det at du skaber duplicant content på dit website. Duplicate content vil sige at indholdet allerede er blevet fundet af google, hvorfor du ikke vil få credit af google for det – nogen gang endda tvært imod.\nHvis du har fundet en rigtig god artikel, så brug den blot som inspiration, og lav derefter en bedre og helt unik tekst. Husk altid at tilføje detaljer og andet således at du hverken går i DC fælden eller i clinch med den danske lovgivning. Desuden så er det altså bare sjovere at lave site eget indhold – derfor ud med din indre copy/paster!\nGodt indhold skriver ikke sig selv, ligesom det at drive et website ikke er venstrehåndsarbejde. Brugere der kommer igen efter ny viden eller nye indlæg mister ekstremt hurtigt interessen, hvis der ikke er sket noget nyt på sitet.\nDet er ikke kun brugere, der sætter pris på opdateret indhold. Google elsker at der sker ændringer på et site, da det jo betyder at indholdet opdateres og vedligeholdes – igen med henblik på at google blot vil give de bedste og mest relevante sider til brugeren.\nIndhold skal altså ikke bare være godt – det er også en fordel regelmæssigt at ændre og skabe nyt!\nOg ja så vil jeg da bare lige nævne at vi er ekstremt åbne over for nyt indhold, så hvis du har ideer eller forslag står vi klar. Ligeledes er vi også interesserede i at indgå i et samarbejde om indhold J så kontakt du bare løs!\nFå et stort nyhedssite til at poste dit fantastisk indhold\nMade4Men har lavet et samarbejde med BT, som jeg personligt har stor fidus til. De skriver simpelthen artikler for BT mod at få links igen, og det er altså de rene lækkerbiskener af links de får. Links med perfekte ankertekster og super linkjuice er ikke af vejen og i stor grad besværligheden værd.\nSe evt tråden her: http://www.amino.dk/forums/t/92907.aspx#608083\nDu kan måske endda have artiklen begge steder, hvor du blot skal huske på at skrive den om så den er unik begge steder og du dermed ikke falder i DC fælden.\nEn idé kan måske være at målrette dine artikler mod en bestemt form for online magasin. Hvis du sælger eksempelvis modetøj så kunne det være en idé at skrive et par gæsteindlæg på nogle af de største modeblogs eller modesites.\nLet røven nu! – godt indhold kan nemlig booste din trafik radikalt. Drop de dårlige undskyldninger, det er nu du skal i gang.\nHar du ikke noget at skrive om så tænk ud af boksen, lav en brainstorm eller spørg andre til råds.\nHvis du ikke har tid til at lave indholdet så kan du med stor fordel få nogle til det! Især er det billigt at få lavet artikler, hvis sproget er engelsk.\nVed du ikke noget om emnet så begynd at samle artikler og andet gøgl således at du kan få ekspertviden inden for feltet.\nTil sidst er der bare at sige at du skal på med handsken og skab godt indhold.\nIndhold giver værdi for både søgemaskinerne og dine kunder, 5.0 out of 5 based on 1 rating\nTags: Godt indhold , søgemaskineoptimering , Webshop\nSæt mål i livet »


Sol og vind gør højskolerne selvforsynende - FFD\nHvis en højskole ønsker at bidrage til en grøn omstilling på energiområdet i Danmark, er der to veje man kan gå. Enten producerer man energien selv, eller også kan man indgå en energiaftale med en el-leverandør, der støtter udbygningen af vedvarende energi. Knap halvdelen af landets højskoler har de seneste år valgt at tage vejene til grøn omstilling.\nPå Vestjyllands Højskole har de haft egen vindmølle siden 1996 og er i dag gået ”all in” på grøn energi, så højskolen nu er 100 % selvforsynende. Et stort centralanlæg i kælderen under højskolen kombinerer forskellige energikilder på højskolens grund - jordvarme, solvarme og vindmølle - hvilket giver en nødvendig fleksibilitet. Når vinden blæser, og det er overskyet, leverer vindmøllen strøm til jordvarmeanlægget, som forsyner højskolen med varme og varmt vand. Anlægget er unikt i Danmark, og fungerer som inspiration for andre skoler og virksomheder, der ønsker at opskalere egenproduktion af elektricitet. ”Det er det, vi kalder for intelligent udnyttelse af jordens ressourcer”, lyder det fra Vestjyllands Højskole.\nLæs mere om det unikke anlæg på Vestjyllands Højskole\nGrønne tal på både højskolens og klimaets bundlinje\nInvestering i solcelleanlæg er en bekostelig affære, så hvis økonomien eller bygningerne ikke tillader større udskrivninger, er grønne energiaftaler en god mulighed for at bidrage til den grønne omstilling. Over 30 % af landets højskoler har valgt en grøn energiaftale, hvor de bevidst har valgt et el-produkt fra en el-leverandør der tilbyder ”grøn strøm”. Det betyder typisk, at leverandøren investerer i udbygningen af dansk vindenergi.\nUndersøgelsen blandt landets højskoler viser også, at 75% af højskolerne indtænker strømforbruget i forbindelse med indkøb til højskolen. Det kunne være investeringer i nye komfurer til køkkenet, keramikovne med lavere strømforbrug, udskiftning til LED-belysning, sensorer på kontakter og en lang række andre intelligente løsninger, der sænker det samlede strømforbrug.\nMichael Nielen, forstander på Kunsthøjskolen i Holbæk\nPå Kunsthøjskolen i Holbæk har de skiftet lysstofrør og andre ældre typer belysning ud med LED; en investering der, udover at være en gevinst for klimaet, også viste sig at være en økonomisk gevinst. Investeringen var allerede tjent ind i løbet af et år.\nFå vejledning om bæredygtige indkøb af el-produkter på grøntelvalg.dk\nSynlige solceller på taget afføder ofte reaktioner fra elever og gæster i huset og giver anledning til refleksion. På Kunsthøjskolen i Holbæk supplerer de solceller og jordvarmeanlæg med en centralt placeret info-tavle om energiforbrug og produktion. På den måde bliver håndgribelige og synlige tiltag brugt som afsæt for diskussioner om eksempelvis nødvendigheden af en fossilfri energiproduktion. Egenproduktion af energi kan også bruges som case i undervisningen.\n”Tanken er, at vi flere gange om dagen – blandt andet med energitavlen – bliver mindet om, at det er et fælles projekt at være her. Et projekt som forudsætter, at den enkelte engagerer sig”, forklarer forstander Michael Nielen og fortsætter: ”Det, som vi sammen sætter i gang her, skulle gerne fortsætte udover de måneder, eleverne er her, så de får en ballast og en energi med herfra, som vil afspejle sig i samfundet omkring dem.” Let tilgængeligt, klimabevidst og endnu et element i en bæredygtig dannelse.\nVestjyllands Højskole: Vind, sol og jord


Sikkerhed og kriseberedskab. råd og vejledning til skoler og uddannelsesinstitutioner - PDF\nDownload "Sikkerhed og kriseberedskab. råd og vejledning til skoler og uddannelsesinstitutioner"\n1 Sikkerhed og kriseberedskab råd og vejledning til skoler og uddannelsesinstitutioner Undervisningsministeriets håndbogsserie nr\n3 Forord Med baggrund i de tragiske skoleskyderier i Finland og Tyskland har Undervisningsministeriet haft drøftelser med uddannelsessektoren om, hvordan de danske uddannelsesinstitutioner kan forebygge og hånd tere en sådan sikkerhedsrisiko. I henhold til Lov om elevers og studerendes undervisningsmiljø er danske uddannelsesinstitutioner i dag for pligtet til at sikre et sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt undervisningsmiljø, hvilket også omfatter uddannelsesstedets psykiske og æstetiske miljø. Uddannelsessektoren har i den forbindelse efterspurgt en dialog om, hvordan der kan forebygges mod, at bevæbnede overfald finder sted på en uddannelsesinstitution, og hvordan en sådan situation kan håndteres, hvis den eventuelt skulle opstå. Undervisningsministeriet har derfor i samarbejde med bestyrelses- og lederforeningerne for landets selvejende uddannelsesinstitutioner, KL (Kommunernes Landsforening), Rigspolitiet og Dansk Center for Undervisningsmiljø udarbejdet denne internetpublikation med råd og vejledning om sikkerhed og kriseberedskab. Publikationen indeholder råd om og anbefalinger til, hvordan uddannelsesinstitutioner kan forebygge og håndtere forskellige former for ulykker og sikkerhedsrisici, herunder et bevæbnet overfald. Det er hensigten, at uddannelsesinstitutionerne kan hente inspiration i publikationen og anvende den som tjekliste, når de lokalt udmønter egne forebyggelsesplaner og kriseberedskaber og dermed bidrage til at bevare et sikkert undervisningsmiljø, som der er lovgivet om. Med venlig hilsen Per Hansen Afdelingschef Undervisningsministeriet August\n4 Titel: Undertitel: Noter: Serie: Udgiver: Institution: Copyright: Artikelredaktion: Serieredaktion og produktion: Sikkerhed og kriseberedskab råd og vejledning til skoler og uddannelsesinstitutioner Publikationens indhold er en redigeret udgave af notatet Forebyggelse og håndtering af ulykkes- og sikkerhedsrisici på danske uddannelsesinstitutioner, som er udsendt til institutionerne i juni 2009 Publikationen indgår i Undervisningsministeriets håndbogsserie som nummer Undervisningsministeriet, Institutionsstyrelsen Undervisningsministeriet Undervisningsministeriet Lisbeth Bang Thorsen, Hong Quang Ha og Pushpinder Mann, Undervisningsministeriet, Institutionsstyrelsen Werner Hedegaard, Undervisningsministeriet, Kommunikationsenheden Andre bidragydere: Bysted (Grafisk tilrettelægning, forside), Colourbox og Lars Skaaning (Fotos), Pohl Data (Web) Emneord: Skoleskyderi, sikkerhed, kriseberedskab, undervisningsmiljø Resumé: Publikationen indeholder råd og vejledning om, hvordan uddannelsesinstitutioner kan forebygge og håndtere forskellige former for ulykker og sikkerhedsrisici, herunder bevæbnede overfald Sprog: Dansk URL: Den elektroniske udgaves ISBN: Den trykte udgaves ISBN: Publikationen findes kun i elektronisk format Pris for den elektroniske udgave: 0 DKK Version: 1.0 Versionsdato: Publikationsstandard nummer: 2,0 Formater: html, pdf Eventuelle henvendelser af indholdsmæssig karakter rettes til Kommunikationsenheden i Undervisningsministeriet, telefon eller 4\n5 Indhold Forord 3 1. Indledning 6 2. Resumé 7 3. Lovgrundlag 9 4. Den forebyggende indsats mod udviklingen af voldelig og kriminel adfærd 10 Prioritér et godt undervisningsmiljø herunder elevernes og de studerendes trivsel 11 Identificering af et usundt undervisningsmiljø samt elever og studerende med problemer 12 Opbygning af en hensigtsmæssig infrastruktur 13 Indikationer på et usundt undervisningsmiljø, usædvanlig adfærd og andre faresignaler 14 Reaktioner på mistrivsel, dårligt undervisningsmiljø og andre faresignaler Udmøntningen af kriseberedskaber og indsatsen efter en ulykke eller krisesituation 18 Overordnet for udmøntningen af kriseberedskaber 18 Spot en hændelse og reagér 20 Alarmering 20 Sikring af hensigtsmæssig adfærd under en krisesituation 21 Indsatsen efter en ulykke eller krisesituation Oversigt over relevante eksisterende tiltag, myndigheder og organisationer 26 Samarbejdet mellem politi, de sociale myndigheder og social- og behandlingspsykiatrien (PSP) 26 Samarbejdet mellem skole, socialforvaltningen og politi (SSP) 27 Frivillige og andre relevante organisationer 27 Bilag: Vejledning om tavshedspligtsregler 29 Undervisningsministeriets håndbogsserie 31 5\n6 1 Indledning Sikringen af et godt og sikkert undervisningsmiljø er helt centralt, når uddannelsesinstitutioner skal forebygge mod ulykker og krisesituationer, idet et godt undervisningsmiljø kan medvirke til at forhindre eller begrænse unødvendige kriser og konflikter. Det følger af undervisningsmiljøloven 1, at elever og studerende har ret til et sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt undervisningsmiljø. Nærværende vejledning har særlig fokus på sikkerhedsspørgsmål. Vejledningen indeholder retnings linjer for og anbefalinger til, hvordan uddannelsesinstitutionerne kan fore bygge og håndtere forskellige ulykker og kriser. Vejledningen skal således virke som inspirationsmateriale og tjekliste for uddannelsesinstitutionerne. Det er vigtigt at påpege, at de givne anbefalinger, herunder eksemplerne, er udtryk for nogle generelle retningslinjer, som kræver lokal tilpasning ved den enkelte uddannelsesinstitution. Vejledningen skal derfor ikke betragtes som en udtømmende opregning af mulige forebyggelses- og håndteringsmetoder af forskellige ulykker og krisesituationer. Det er op til den enkelte uddannelsesinstitution at arbejde målrettet med en forebyggelsesindsats og sikre et kriseberedskab, som er tilpasset de lokale forhold. Med baggrund i de tragiske skoleskyderier i Finland og en indledende meningstilkendegivelse fra lederforeningerne tog Undervisningsministeriet i foråret 2009 initiativ til at drøfte problemstillingen i forbindelse med skoleskyderier med uddannelsessektoren, for at sikre at uddannelsesinstitutionerne har de nødvendige 6 1 Indledning\n7 værk tøjer og metoder til rådighed til at sikre elevernes ret til et sikkert undervisningsmiljø. Skoleskyderier er meget sjældne i nordisk sammenhæng, og i Danmark har der alene været ét tilfælde af skoleskyderi, nemlig i 1994, hvor en mandlig studerende dræbte to personer i en kantine på Aarhus Universitet. Drøftelserne mundede ud i, at Partnerskabet for ledelse, der er Undervisningsministeriets samarbejde med bestyrelses- og lederforeningerne for landets selvejende uddannelsesinstitutioner om ledelsesmæssige spørgsmål, besluttede sig for at ned sætte to arbejdsgrupper 2. Ud over at diskutere spørgsmålet om skoleskyderier skulle arbejdsgrupperne tillige se generelt på sikkerheden på danske uddannelsesinstitutioner. Den ene arbejdsgruppe har beskæftiget sig med den forebyggende indsats over for udviklingen af voldelig og kriminel adfærd, mens den anden arbejdsgruppe har beskæftiget sig med udmøntningen af kriseberedskab, samt indsatsen efter en ulykke eller anden hændelse har fundet sted. Arbejdsgrupperne, der mødtes to gange i løbet af foråret 2009, har i fællesskab udarbejdet nærværende vejledning, og Partnerskabet for ledelse har ved et fællesmøde i juni 2009 anbefalet dens udsendelse. 1 Lovbekendtgørelse nr. 166 af 14. marts 2001 om elevers og studerendes undervisningsmiljø. 2 Arbejdsgrupperne bestod af repræsentanter fra Undervisningsministeriet, Rigspolitiet, KL (Kommunernes Landsforening), Dansk Center for Undervisningsmiljø (DCUM), Private Gymnasier & Studenterkurser, Danske Erhvervsskoler, Danske Landbrugsskoler, Lederforeningen for VUC, SOSU-lederforeningen,Produktionsskoleforeningen, Gymnasieskolernes Rektorforening og Professionshøjskolernes Rektorkollegium. 1 Indledning 7\n8 2 Resumé Nærværende publikation er tænkt som et værktøj, når der skal arbejdes med sikkerheden på de enkelte uddannelsesinstitutioner. Der er stor forskel på de enkelte uddannelsesinstitutioner, hvad angår aldersgruppe, institutionernes beliggenhed og indretning, undervisernes ansvar og forhold til de studerende. Det er derfor vigtigt, at uddannelsesinstitutionerne hver især udarbejder nogle retningslinjer, der er tilpasset de lokale forhold. Det er denne publikations formål at vejlede og inspirere hertil. Første del af vejledningen handler om, hvordan uddannelsesinstitutionerne kan forebygge mod, at ulykker sker eller kriser indtræffer. Den anden del omhandler uddannelsesinstitutionernes håndtering af situationen, når en ulykke er sket eller en krise er indtrådt, samt den efterfølgende indsats efter at en ulykke er sket eller en krise er overstået. Kriser og konflikter skyldes ofte, at børn, unge eller voksne har problemer, hvorfor det er nødvendigt, at uddannelsesinstitutionerne aktivt bestræber sig på at sikre et godt undervisningsmiljø på uddannelsesstedet, så alle elever og studerende føler sig trygge og trives. Uddannelsesinstitutionerne skal være bevidste om deres ansvar for elevernes og de studerendes trivsel og sørge for, at de enkelte undervisere og andre ansatte er klædt på til opgaven vedrørende den forebyggende indsats. Dette sikres blandt andet ved at gøre de ansatte opmærksomme på, hvilke faresignaler de skal være på udkig efter hos eleverne og de studerende, samt vejlede dem i,hvordan de skal reagere, når de opfanger sådanne signaler. Prioritér et godt undervisningsmiljø, herunder elevernes og de studerendes trivsel Anbefalingerne i første del af vejledningen er illustreret i figur 1. Figur 1: Oversigt over anbefalinger i forhold til den forebyggende indsats over for udviklingen af voldelig og kriminel adfærd: Forøg sandsynligheden for at identificere mistrivsel, usunde undervisningsmiljøer og elever og studerende med problemer: I. Opbyg en infrastruktur II. Benyt indikatorer til at skærpe opmærksomhed Reagér over for den pågældende og tag kontakt til relevante myndigheder 8 2 Resumé\n9 Den anden del af vejledningen skal hjælpe uddannelsesinstitutionerne med at udmønte et lokalt kriseberedskab. Under hensyn til hvilke tekniske installationer og værktøjer institutionen er i besiddelse af eller kan anskaffe sig, skal der blandt andet udarbejdes retningslinjer for, hvordan der skal reageres, når en ulykke eller krise er indtrådt, hvem der skal tilkalde hjælp, hvordan der skal tilkaldes hjælp, hvordan eleverne og de studerende skal alarmeres, og hvordan skaden kan begrænses mest muligt. Det er i den forbindelse vigtigt, at der er nogle klare og enkle retningslinjer for de ansatte, så de ved, hvilket ansvar der påhviler dem og hvordan de hver især skal handle i en konkret situation. Sidst, men ikke mindst skal uddannelsesinstitutionen have gjort sig nogle overvejelser om det videre forløb, efter at en ulykke/krise har fundet sted. Der skal blandt andet sørges for, at elever, studerende, forældre og andre berørte informeres herom, og at disse modtager den nødvendige krisehjælp. Relevante myndigheder skal underrettes, og kriseberedskabet skal evalueres. Overordnet om udmøntningen af lokale kriseberedskaber: Prioritér arbejdsprocessen i forbindelse med udmøntningen og benyt anbefalingere som tjekliste Anbefalingerne i anden del af vejledningen er illustreret i figur 2. Spot en hændelse og reagér Alarmering Hensigtsmæssig adfærd under situationen Når hændelsen er overstået Figur 2: Oversigt over anbefalingerne knyttet til udmøntningen af kriseberedskaber struktureret efter faserne i en ulykkes- eller krisesituation: Når uddannelsesinstitutionerne arbejder med det forebyggende arbejde og opbygning af et kriseberedskab, vil det være hensigtsmæssigt at samarbejde med relevante fagfolk og myndigheder. Det vil for eksempel være politiet, andre uddannelsesinstitutioner, psykiatrien, de sociale myndigheder, kommunen og frivillige hjælpeorganisationer. På denne måde sikres en kvalificeret og sammenhængende indsats i arbejdet med sikkerheden på uddannelsesinstitutionerne. 2 Resumé 9\n10 3 Lovgrundlag Uddannelsesinstitutionerne i Danmark er i dag forpligtet til at forebygge og håndtere ulykker og krisesituationer på uddannelsesstedet. Undervisningsmiljøloven udgør det lovmæssige og forpligtende grundlag, der skal sikre elevers ret til et sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt miljø 3. Dette fremgår af lovens 1, stk. 1: at sikre et godt undervisningsmiljø. Elever skal samarbejde om og medvirke til at opretholde et godt undervisningsmiljø, hvilket blandt andet fremgår af loven 4, stk. 1, og stk. 2: 4. Elever, studerende og andre deltagere har ret til at vælge undervisningsmiljørepræsentanter til at varetage deres interesser over for uddannelsesstedets ledelse med hensyn til opfyldelse af bestemmelserne i 1. Elever, studerende og andre deltagere i offentlig og privat undervisning har ret til et godt undervisningsmiljø, således at undervisningen kan foregå sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt. Undervisningsmiljøet på skoler og uddannelsesinstitutioner (uddannelsessteder) skal fremme deltagernes muligheder for udvikling og læring og omfatter derfor også uddannelsesstedets psykiske og æstetiske miljø. 1. Uddannelsesstedets ledelse kan tillade, at elever og studerende m.fl. tillægges mere vidtgående indflydelse på undervisningsstedets undervisningsmiljø. Stk. 2. Eleverne m.fl. kan vælge to repræsentanter til hver sikkerhedsgruppe, der er dannet på uddannelsesstedet i henhold til lov om arbejds - miljø, og som beskæftiger sig med spørgsmål af betydning for undervisningsmiljøet. Det er ledelsen på den enkelte uddannelsesinstitution, der har ansvaret for Derudover er et uddannelsessted forpligtet til at udarbejde en skriftlig 10 3 Lovgrundlag\n11 undervisningsmiljøvurdering af sikkerheds- og sundhedsforholdene samt forholdene vedrørende det psykiske og æstetiske miljø på uddannelsesstedet. Undervisningsmiljøvurderingen skal revideres, når der sker ændringer af betydning, dog mindst hvert tredje år. Det følger af lovens 7, at undervisningsmiljøvurderingen skal indeholde følgende elementer: Undervisningsmiljøvurderingen skal være tilgængelig for elever og andre interesserede. Dansk Center for Undervisningsmiljø stiller værktøjer til rådighed for uddannelsesstedernes arbejde med undervisningsmiljøet. Materialet er tilgængeligt fra 1) Kortlægning af uddannelsesstedets fysiske, psykiske og æstetiske undervisningsmiljø. 2) Beskrivelse og vurdering af eventuelle undervisningsmiljøproblemer. 3) Udarbejdelse af en handlingsplan, hvor det fremgår, i hvilken takt og rækkefølge de konstaterede problemer skal løses. 4) Forslag til retningslinjer for opfølgning på handlingsplanen. 3 Der er dog visse uddannelser, som er fritaget fra loven, jf. lovens 1, stk. 4. Det er blandt andet militærets uddannelser samt nogle uddannelser inden for søfart og fiskeri. 3 Lovgrundlag 11\n12 4 Den forebyggende indsats mod udviklingen af voldelig og kriminel adfærd Indsatsen mod hærværk, vold og anden skade på personer og bygninger for ud sætter en forebyggende indsats mod udviklingen af voldelig og kriminel adfærd blandt børn og unge. Hærværk og vold skyldes ofte, at barnet og den unge har problemer, hvorfor der skal sikres gode rammer for deres trivsel. En forebyggende indsats skal grundlæggende betragtes som en generel samfundsmæssig opgave, hvilket kræver, at alle væsentlige aktører og institutioner hjælper til med at vedligeholde og forbedre de gode rammer for trivsel. Undervisere på uddannelsesinstitutionerne har qua deres daglige omgang med elever og de studerende mulighed for et særligt indblik i elevers og de studerendes trivsel og sociale relationer. Dette muliggør en tidlig og effektiv forebyggende indsats over for de elever og studerende, som ikke trives eller har andre problemer. Familie, venner, sociale myndigheder og andre ansatte på uddannelsesinstitutionerne, for eksempel sundhedsplejersker, skal tillige aktivt bidrage hertil. I det følgende er der opstillet nogle generelle retningslinjer for og anbefalinger om, hvordan ansatte på uddannelsesinstitutionerne kan identificere og håndtere faresignaler eller anden faretruende adfærd. Anbefalingerne er struktureret efter nedenstående oversigt: Prioritér et godt undervisningsmiljø, herunder elevernes og de studerendes trivsel Forøg sandsynligheden for at identificere mistrivsel, usunde undervisningsmiljøer og elever og studerende med problemer: I. Opbyg en infrastruktur II. Benyt indikatorer til at skærpe opmærksomhed Reagér over for den pågældende og tag kontakt til relevante myndigheder 12 4 Den forebyggende indsats mod udviklingen af voldelig og kriminel adfærd\n13 Prioritér et godt undervisningsmiljø herunder elevernes og de studerendes trivsel Sikringen af et godt og sikkert undervisningsmiljø er helt centralt, når uddannelsesinstitutioner vil forebygge ulykker og krisesituationer, idet et godt undervisningsmiljø kan medvirke til at forhindre og begrænse unødvendige kriser og konflikter, herunder mobning, social isolation og eksklusion fra fællesskabet. Uddannelsesinstitutionerne har et godt udgangspunkt i forhold til at yde en præventiv indsats over for udviklingen af voldelig og kriminel adfærd, da de fleste børn og unge i Danmark har haft eller stadig har en tilknytning til uddannelsessystemet. Derudover kan et godt undervisningsmiljø være med til at højne kvaliteten af undervisningen, motivationen for gennemførelse, den generelle trivsel og det faglige miljø. Der er mange holdninger til, hvad et godt undervisningsmiljø indebærer, og hvordan dette kan skabes. Det er op til den enkelte uddannelsesinstitution at vurdere, hvordan man lokalt vil skabe et godt undervisningsmiljø, som både er sikkerheds- og sundhedsmæssigt fuldt forsvarligt. I det følgende gives der gode råd om, hvad skolerne bør have fokus på: Kontinuerligt og systematisk fokus på det fysiske, psykiske og æstetiske undervisningsmiljø. Rummelighed. Der skal være plads til forskellige typer af elever og studerende, hvilket betyder, at de skal føle, at de bliver lyttet til, at de bliver taget alvorligt og at de frit kan ytre sig. Eleverne og de studerende vil således opleve, at de bliver anerkendt, og de vil føle, at de er en del af et fællesskab. Understøttelse af et godt socialt miljø, der fremmer gensidig respekt og dannelse af tætte sociale relationer. Demokrati. Forudsætningen for et godt undervisningsmiljø er en demokratisk tilgang bestående af dialog og inddragelse, rettigheder og pligter for den enkelte. Organisering af et nødvendigt samarbejde mellem bestyrelse, ledelse, personale, elever, studerende og eksterne parter (for eksempel brandmyndigheder, politi, socialrådgivere, psykologer, sundhedsinstitutioner, vejledningsmyndigheder mv.). Sammenhæng mellem undervisningsmiljøarbejdet og det øvrige sikkerhedsarbejde på uddannelsesstedet. Når den enkelte uddannelsesinstitution arbejder med sikringen af et godt undervisningsmiljø, kan den hente inspiration i de vejledninger, værktøjer og andet materiale, som Dansk Center for Undervisningsmiljø har lagt ud på deres hjemmeside 4. Opmærksomheden skal henledes på, at tilstedeværelsen af et godt undervisningsmiljø ikke er en garanti for, at der ikke findes elever på uddannelsesstedet, som mistrives eller som kan udgøre potentielle sikkerhedstrusler. Alle uddannelsesinstitutionerne bør derfor være opmærksomme på even tuelle elever med alvorlige problemer, jævnfør næste afsnit. Eksempel 1: En uddannelsesinstitution har i forbindelse med udarbejdelsen af den lovpligtige undervisningsmiljøvurdering benyttet sig af en spørgeskemaundersøgelse, der blandt andet skal afdække det psykiske undervisningsmiljø på uddannelsesstedet. Det fremgår af spørgeskemaundersøgelsen, at nogle af eleverne føler sig mobbet, og at andre elever har bemærket, at der er nogle elever, som står uden for det sociale fællesskab. Uddannelses institutionen ønsker at forbedre det psykiske miljø på uddannelsesstedet og udarbejder i forlængelse heraf en trivsels- og antimobbestrategi. Eksempel 2: En uddannelsesinstitution udarbejder hvert år en handleplan, der blandt andet evaluerer de målsætninger, som institutionen havde det forrige år samt definerer nye målsætninger for det kommende skoleår. Handleplanen omhandler uddannelsesinstitutionen som en organisation i sin helhed, herunder elevers trivsel, samarbejdet underviserne imellem og mellem undervisere og de studerende Den forebyggende indsats mod udviklingen af voldelig og kriminel adfærd 13\n14 Identificering af et usundt undervisningsmiljø samt elever og studerende med problemer Trivsel i undervisningsmiljøet handler om mange forskellige faktorer, relationer og komplekse processer, herunder kulturelle, sociale, psykologiske og læringsmæssige processer. Den sociale virkelighed er under konstant forandring, og den kan opleves fra forskellige individuelle vinkler. Der kan således være adskillelige årsager til et socialt og psykisk usundt undervisningsmiljø. Mistrivsel og usunde fællesskaber kan være vanskelige at identificere, og det kan være svært at få øje på elever og studerende med alvorlige problemer. Det er derfor vigtigt, at uddannelsesinstitutionerne er opmærksomme på potentielle faresignaler, og at der gribes ind på et tidligt tidspunkt, idet det ofte vil være den bedste mulighed for at forebygge en eventuel fremtidig hændelse. Uddannelsesinstitutionen skal derfor udvikle retningslinjer og klare regler for, hvordan de ansatte skal identificere og reagere på tegn på mistrivsel. benyttes for at øge sandsynligheden for, at uddannelsesinstitutionen i god tid kan spotte og takle problematiske forhold. Den første tilgang er strukturel og indebærer, at uddannelsesinstitutionen udvikler en hensigtsmæssig infrastruktur, der kan opsamle vigtige informationer og faresignaler samt tilvejebringe støtte og hjælp til den enkelte elev og studerende tilpasset dennes behov. Dette vil blive uddybet i afsnittet Opbygning af en hensigtsmæssig infrastruktur. Den anden tilgang, som vil blive belyst i afsnittet Indikationer på et usundt undervisningsmiljø, usædvanlig adfærd og andre faresignaler, sætter fokus på aktørerne. De enkelte undervisere, uddannelses- og erhvervsvejledere og andre ansatte på uddannelsesinstitutionen skal således være opmærksomme på et usundt undervisningsmiljø, faresignaler og anden usædvanlig adfærd, som bør give anledning til reaktion og handling. I det følgende beskrives to tilgange til, hvordan uddannelsesinstitutioner kan øge deres muligheder for at opfange tegn på mistrivsel, elever og studerende med alvorlige problemer og et usundt undervisningsmiljø i øvrigt. Det anbefales, at begge tilgange 14 4 Den forebyggende indsats mod udviklingen af voldelig og kriminel adfærd\n15 Opbygning af en hensigtsmæssig infrastruktur Informationer, om at en elev har problemer, skal ofte opfattes som en brik i et større puslespil. For at stykke puslespillet sammen er det nødvendigt, at der er opbygget en infrastruktur på institutionen, som kan bidrage til at give et helhedsorienteret billede af den pågældende elevs situation samt sikre, at vedkommende modtager rettidig hjælp. Nedenfor gives anbefalinger til, hvordan en sådan infrastruktur kan opbygges og styrkes. Opbygning af en infrastruktur, som ud over andre formål (for eksempel formindske frafald, uddannelsesvejledning m.m.), kan opfange og håndtere elever med alvorlige problemer. Organisering af personale og opgavefordeling: Uddannelsesinstitutionerne skal undersøge og sikre, at den eksisterende interne organisering af underviserstab, vejledere, mentorer mv. kan opfange og støtte elever med alvorlige problemer. Værktøjer og metoder: Det er hensigtsmæssigt, at der anvendes flere forskellige værktøjer og metoder til at opfange tegn på et usundt undervisningsmiljø, faresignaler og anden usædvanlig adfærd. Det kan eksempelvis ske ved spørgeskemaundersøgelser, registrering af fremmøde og opgaveaflevering, forældremøder, diskussioner i klassen, undervisningsmiljøvurderingen m.m. Dialog: Der skal være mulighed for, at eleverne og de studerende i fortrolighed kan henvende sig til en person med deres problemer. Generelt forudsættes en kontakt og dialog mellem de enkelte elever/ studerende og ansatte på uddannelsesinstitutionen, så det er muligt at gribe ind på et tidligt tidspunkt. Eksternt netværk: Uddannelsesinstitutionen kan med fordel etablere eller udbygge et eksternt netværk bestående af politi, sociale myndigheder, andre skoler og lokale hjælpeorganisationer. En række institutioner har endvidere etableret frivillige abonnementsordninger med private psykologer, hvilket giver mulighed for en hurtig indsats. Eksempel 3: En uddannelsesinstitution har valgt at organisere sine undervisere i team, således at underviserne for tre-fire klasser jævnligt mødes for at diskutere det faglige indhold i undervisningen samt eventuelle studerende med sociale eller psykiske problemer. Underviserne har daglig kontakt med de studerende og følger dem i to år. Til hvert underviserteam er der tilknyttet to-tre uddannelsesguider/kontaktundervisere, som coacher de studerende og forsøger at være tæt på dem, herunder om forhold der ikke er faglige. Derudover er der tilknyttet en uddannelses- og erhvervsvejleder til hvert underviserteam. Eksempel 4: En uddannelsesinstitution har en omfattende registrering af fremmøde og opgaveafleveringspligt. Hermed opfanges elever, der begynder at falde bagud. Derudover har uddannelsesstedet et underviserteam og en studievejledningsordning og har frivilligt tilknyttet en psykologordning, så elever med faglige/sociale/psykiske problemer sikres en støtte og hjælp svarende til deres behov. 4 Den forebyggende indsats mod udviklingen af voldelig og kriminel adfærd 15\n16 Indikationer på et usundt undervisningsmiljø, usædvanlig adfærd og andre faresignaler I det følgende er der opstillet en række indikatorer, der med forsigtighed kan betragtes som mulige tegn på et usundt socialt fællesskab. Listen af indikatorer er ikke udtømmende. Indikatorer på et usundt undervisningsmiljø kan være: Unødig meget uro Stærke negative relationer Uforløste konflikter Bekymrende fraværsmønstre Manglende respekt, en dårlig omgangstone, negativt og grænseoverskridende sprog og manglende lydhørhed. Omvendt kan der også være tale om elever, der er tavse, som eventuel forfølges og gøres til syndebukke. Yderligere er der opstillet nogle indi katorer, der kan pege i retning af, hvornår elever og studerende potentielt kan udgøre en sikkerhedstrussel mod uddannelsesinstitutionen 5. Indikatorerne er udarbejdet med baggrund i tidligere tilfælde af skoleskyderier i andre lande. Erfa ringerne er, at skole skyderier sjældent er impulsive handlinger, men at der ofte går en planlægningsproces forud for gerningen. Vedkommende vil ofte have udvist et bekymrende adfærdsmønster op til handlingen, og i nogle tilfælde vil andre have haft kendskab til vedkommendes planer. Det er derfor helt afgørende, at uddannelsesinstitutionerne kan spotte og reagere på kendskab til mistænkelige ytringer, våbenfund, bekymrende adfærd m.m. Gerningsmanden har som hovedregel været en yngre mand. Kønsaspektet bør dog ikke mindske opmærksomheden på piger/kvinder, som de følgende indikatorer passer på. Grundlæggende indikator: social udstødelse. Oplevelsen af manglende anerkendelse fra skolekammerater, undervisere eller familie. Den pågældende opleves som ensom, indelukket, anderledes, umoden, aggressiv, narcissistisk eller psykisk uligevægtig. Mobning og/eller andre personlige nederlag på uddannelsesstedet. Vedkommende kan have venner, men der er ofte tale om overfladiske bekendtskaber uden tætte relationer, eller der kan være tale om, at vennerne nærmere er at betragte som medsammensvorne i et bekymrende fællesskab isoleret fra det øvrige sociale fællesskab Den forebyggende indsats mod udviklingen af voldelig og kriminel adfærd\n17 Andre indikatorer: Udtryk for had og foragt for en eller flere personer, navnlig nuværende eller tidligere skolekammerater og/eller undervisere. Dette kan for eksempel finde sted i chatrum, breve, mundtligt mv. Vedkommende har tidligere givet udtryk for at ville begå eller har forsøgt at begå selvmord. Selvmord er særligt bekymrende, hvis den pågældende har en trang til udadvendt destruktion og virker som indestængt aggressiv, jævnfør ovenstående indikator. Et eller flere afbrudte uddannelsesforløb. Direkte trusler mod nuværende eller tidligere skolekammerater og/eller undervisere. Psykiske lidelser, hvor der muligvis foreligger en diagnose. Der kan være tale om ét eller flere afbrudte behandlingsforløb. En overdreven interesse for skydevåben eller vold (computerspil, film mv.). Fund af skydevåben eller mulig adgang til våben. Voldelig adfærd og mangel på empati eller impulskontrol. Påklædning (ændring af påklædning til for eksempel militæruniform eller lignende). Glorificering af tidligere skoleskydere, herunder udtryk for at den pågældende vil gå i samme fodspor. Det vil altid være et skøn, om en konkret person, der opfylder én eller flere af ovenstående indikatorer, udgør en sikkerhedstrussel. Det generelle råd er dog, at jo flere indikatorer, der er til stede, jo større er behovet for at reagere. 5 Der kan også være tale om tidligere elever, som ikke længere er tilknyttet uddannelsesinstitutionen. Det vigtigste er dog, at uddannelsesinstitutionen på et tidspunkt har været i kontakt med vedkommende og derfor har en mulighed for at yde en præventiv indsats i forhold til denne. 4 Den forebyggende indsats mod udviklingen af voldelig og kriminel adfærd 17\n18 Reaktioner på mistrivsel, dårligt undervisningsmiljø og andre faresignaler Når uddannelsesstedet identificerer udpræget mistrivsel, et dårligt under visningsmiljø, usædvanlig adfærd eller andre faresignaler, skal der reageres på dette. Er der tale om, at en elev eller studerende ikke trives eller udviser en usædvanlig adfærd, er det vigtigt, at en ansat tager initiativ til at starte en dialog med den pågældende elev. Her kan det være en fordel, at uddannelsesinstitutionens daglige ledelse i samråd med de enkelte faglærere, uddannelses- og erhvervsvejledere og andre ansatte beslutter, hvem der i den pågældende situation er mest kompetent til at føre en sådan samtale. Herudover skal rammen for samtalen fastlægges. Det vil sige. at det på forhånd skal gøres klart, hvilken form for samtale der er tale om, og hvad eleven eller den studerende skal konfronteres med. Såfremt en elev, studerende eller underviser får kendskab til oplysninger, der tyder på, at eleven eller den studerende er i alvorlige problemer eller udgør en potentiel sikkerhedstrussel, skal ledelsen eller relevante fagpersoner og myndigheder straks kontaktes med henblik på at få afdækket den pågældendes behov for professionel hjælp. Det er vigtigt, at ledelsen og de ansatte tager eventuelle indberetninger alvorligt. Hvis der tale om kendskab til direkte trusler eller fund af våben, skal politiet straks informeres herom. Det følger af reglerne om tavshedspligt 6, at ansatte ikke frit kan videregive alle oplysninger, som de gennem deres arbejde får kendskab til. Tavshedspligten kan dog undtagelsesvist brydes, såfremt der er tale om modstående hensyn, der nødvendiggør videre givelsen af informationer. Dette vil for eksempel være tilfældet ved direkte trusler eller fund af våben, men det vil tillige kunne være relevant ved sociale og personlige problemer. For nærmere udredning af regelgrundlaget for videregivelse af personfølsomme oplysninger henvises der til bilaget. Folkeskoler har mulighed for at sende børn til en skolepsykolog. Mange øvrige uddannelsesinstitutioner har 18 4 Den forebyggende indsats mod udviklingen af voldelig og kriminel adfærd\n19 Såfremt en elev, studerende eller underviser får kendskab til oplysninger, der tyder på, at eleven eller den studerende er i alvorlige problemer eller udgør en potentiel sikkerhedstrussel, skal ledelsen eller relevante fagpersoner og myndigheder straks kontaktes med henblik på at få afdækket den pågældendes behov for professionel hjælp. frivilligt tilknyttet en psykologordning, som skal sikre, at personer med problemer har mulighed for umiddelbart at modtage professionel støtte. Der findes endvidere forskellige hjælpeorganisationer, som kan yde værdifuld ressourcehjælp, jævnfør kapitel 6. Der bør generelt reageres på et usundt undervisningsmiljø ved at opprioritere det forebyggende arbejde og få genskabt fundamentet for trivsel på uddannelsesinstitutionen. Dette kan for eksempel ske ved udarbejdelse af en handleplan for, hvordan undervisningsmiljøet kan forbedres. Eksempelvis vil det kunne ske i form af en antimobbestrategi eller et kodeks for god adfærd på uddannelsesinstitutionen, jævnfør afsnittet Prioritér et godt undervisningsmiljø herunder elevernes og de studerendes trivsel. Eksempel 5: En elev udtaler sig om brug af våben, selvmord eller lignende. Uddannelsesinstitutionen taler med den pågældende elev og kontakter vedkommendes forældre. Er eleven over 18 år, skal uddannelsesinstitutionen være opmærksom på, at underretningspligten i Serviceloven ikke gælder for unge, der er fyldt 18 år. For en nærmere redegørelse om underretningspligten samt tavshedspligtsreglerne henvises til det vedlagte bilag. Derudover opfordres der til, at eleven kontakter egen læge, der kan henvise til psykiatrisk behandling. Uddannelsesinstitutionen har også etableret et samarbejde med lokale støtteorganisationer, som kan hjælpe eleven med sociale og personlige problemer, og uddannelsesinstitutionen kontakter politiets misbrugsgruppe og forebyggelsesgruppe ved problemer med karakter af misbrug eller kriminalitet. 6 Straffeloven 152 og 152c - 152f, Forvaltningslovens og Serviceloven 4 Den forebyggende indsats mod udviklingen af voldelig og kriminel adfærd 19\n20 5 Udmøntningen af kriseberedskaber og indsatsen efter en ulykke eller krisesituation I en pludselig opstået ulykke eller krisesituation skal krisestyringen medvirke til at begrænse skaderne på personer og bygninger. Det er det pro fessionelle redningsberedskab såsom politi, brandvæsen og ambulancefolk, der er ansvarlige for krisestyringen, når de er kommet frem til ulykkesstedet. Indtil da er det uddannelsesstedets eget interne beredskab, der skal håndtere den pågældende situation. Det er derfor af afgørende betydning, at de enkelte uddannelsesinstitutioner har et internt beredskab, der kan håndtere en given ulykke eller krise, indtil redningspersonellet når frem. Det vil fremme krisestyringen, hvis en større kreds ud over ressourcepersonerne er bekendt med de beredskabsplaner, der eksisterer på uddannelsesinstitutionen. Krisestyring forudsætter, at der er ressourcepersoner på uddannelsesinstitutionen, som er forberedte på, hvordan eventuelle ulykker og sikkerhedstrusler skal håndteres på en hensigtsmæssig måde, hvilken rolle disse personer hver især skal påtage sig, og hvordan de bidrager til en koordination af indsatsen før og under redningspersonellets tilstedeværelse. Endvidere er det hensigtsmæssigt, at uddannelsesinstitutionen har taget stilling til, hvordan omverdenen informeres om krisen, efter at den er 20 5 Udmøntning af kriseberedskaber og indsatsen efter en ulykke eller krisesituation\n21 Overordnet om udmøntningen af lokale kriseberedskaber: Prioritér arbejdsprocessen i forbindelse med udmøntningen og benyt anbefalingere som tjekliste Figur 2: Oversigt over anbefalingerne Spot en hændelse og reagér Alarmering Hensigtsmæssig adfærd under situationen Når hændelsen er overstået knyttet til udmøntningen af kriseberedskaber struktureret efter faserne i en ulykkes- eller krisesituation: overstået, og hvordan det sikres, at de involverede får den nødvendige krise hjælp efterfølgende. De ovenstående faser beskriver et normalt hændelsesforløb, og anbefaling erne er struktureret efter disse faser. 5 Udmøntning af kriseberedskaber og indsatsen efter en ulykke eller krisesituation 21\n22 Overordnet for udmøntningen af kriseberedskaber Et internt kriseberedskab indebærer, at uddannelsesinstitutionen lokalt har gjort sig nogle grundige overvejelser om mulige ulykkes- og krisescenarier og har en plan for håndtering af disse. Dermed minimeres det kaotiske, som kendertegner en pludselig opstået krisesituation, og vilkårene for en hensigtsmæssig og fleksibel krisestyring øges. Anbefalingerne er: Hvilke farer skal der sikres imod? Uddannelsesinstitutioner skal have et internt kriseberedskab, der kan håndtere forskellige former for sikkerhedsrisici og ulykkesscenarier. Institutionerne bør således tænke forskellige scenarier for krisesituationer igennem med henblik på en hensigtsmæssig krisestyring af disse. Der kan eksempelvis være tale om brand, terror, naturkatastrofer, eksplosioner (herunder ulykker for eksempel i værksteder og laboratorier mv.), overfald og skoleskyderier. Uddannelsesinstitutionerne bør have en differentieret tilgang til spørgsmålet om det interne kriseberedskab, så hver ulykkes- og sikkerhedsrisici vurderes særskilt med henblik på den mest hensigtsmæssige håndtering. Der er særegne forhold ved håndtering af et skoleskyderi, der skal tages højde for, når uddannelsesinstitutioner udarbejder deres interne kriseberedskab, jævnfør afsnittene Alarmering og Sikring af hensigtsmæssig adfærd under en krisesituation. Hvordan? Uddannelsesinstitutionen skal have afdækket og visuelt beskrevet skolens områder, bygninger, flugtveje m.m., herunder hvorvidt det er muligt at dele skolen op i adskilte sektioner. Der skal tages stilling til, hvilke muligheder der er for evakuering (anbefales i tilfælde af brand) og barrikadering (anbefales i tilfælde af skoleskyderi) Udmøntning af kriseberedskaber og indsatsen efter en ulykke eller krisesituation\n23 Udvis diskretion i arbejdet og overvej, hvilke informationer der er nødvendige at give videre til forældre, elever, studerende og det omgivende samfund. Selve processen for udarbejdelsen af et internt kriseberedskab skal prioriteres meget højt. Der skal udveksles den fornødne information, og de involverede parter skal have lejlighed til at diskutere og forberede sig på deres roller i en given krisesituation. Det endelige interne kriseberedskab skal munde ud i nogle klare og enkle handlingsorienterede retningslinjer, eksempelvis i form af en manual. Manualen skal være lettilgængelig og kortfattet, så den er nem at huske. Det er nødvendigt at opdatere og evaluere manualen med jævne mellemrum. En deltaljeret skuffedrejebog kan også udarbejdes, men udelukkende at basere et kriseberedskab på en skuffe-drejebog kan hindre en effektiv krisestyring i en given krisesituation. Uddannelsesinstitutionens interne kriseberedskab skal udmøntes i et samarbejde med det lokale politi, brandvæsen og andre relevante samarbejdspartnere for at sikre en effektiv koordination af en eventuel redningsindsats. Hvis uddannelsesinstitutionen foretager væsentlige ændringer af sit kriseberedskab, skal relevante myndigheder informeres herom. Hvem? Det anbefales, at en bred kreds af personer med daglig gang på uddannelsesstedet udgør ressourcepersonerne. Det kan for eksempel være ledelsen, administrativt personale, underviserstaben og andet fasttilknyttet personale. Dermed sikres det, at krisestyringen ikke er følsom over for, hvilke personer der er til stede på uddannelsesinstitutionen under selve ulykken eller krisen. Det kan også overvejes, om der skal differentieres mellem ansvarspersoner og ressourcepersoner, således at ansvarspersonerne har en koordinerende rolle, mens ressourcepersonerne har en udøvende rolle. Ressource- og ansvarspersoner kan med fordel tydeligt markeres, når det interne kriseberedskab aktiveres, for eksempel ved at de ifører sig gule veste. Det vil således være synligt for enhver, hvem der har en aktiv rolle i krisestyringen. Alt personale skal informeres om skolens interne kriseberedskab. Elever og studerende skal gøres bekendte med de regler og foranstaltninger, som gør sig gældende i en given krisesituation. Her bør der tages hensyn til, hvilken aldersgruppe der er uddannelsesinstitutionens primære målgruppe, når der skal tages stilling til omfanget af inddragelse i arbejdet med sikkerhed og kriseberedskaber. Udvis diskretion i arbejdet og overvej, hvilke informationer der er nødvendige at give videre til forældre, elever, studerende og det omgivende samfund. Involvering og viden kan skabe tryghed. Omvendt kan for megen omtale af risikoen for for eksempel skoleskyderier skabe utryghed og i værste fald inspirere uligevægtige elever og studerende til at begå farlige handlinger. 5 Udmøntning af kriseberedskaber og indsatsen efter en ulykke eller krisesituation 23\n24 Spot en hændelse og reagér Når en ansat på uddannelsesstedet spotter eller får kendskab til en hændelse, der kan lede til en ulykke eller krise, er det vigtigt, at den pågældende reagerer. Reaktionen kan for eksempel være, at alle andre omkring en advares, og at det interne kriseberedskab igangsættes. I tilfælde af sikkerhedstrusler såsom terror og bevæbnet indtrængning anbefales det, at alle ansatte er informerede om, at de hver især har et ansvar for straks at kontakte politiet (ring 112), og at de ikke skal forvente, at andre gør dette. Politiet vil hellere have for mange opkald end ingen, og det er intet problem for politiet at håndtere de mange opkald. Ved et opkald til politiet skal hændelsen kort beskrives, og det skal oplyses, hvor denne finder sted. Såfremt der er tale om bevæbnet indtrængning, ser politiet gerne, at der informeres om antallet af gerningsmænd, og at der gives et signalement af disse. Eksempel 6: Ved indtrængen af en bevæbnet person, har skolen givet instrukser om, at politiet og folk i nærheden straks skal informeres, og at undervisningslokalerne barrikaderes, hvis dette er muligt (eksempler på måder at barrikadere sig på, se afsnittet Sikring af hensigtsmæssig adfærd under en krisesituation) Udmøntning af kriseberedskaber og indsatsen efter en ulykke eller krisesituation\n25 Alarmering Uddannelsesinstitutionerne er indrettet meget forskelligt i forhold til omgivelser, undervisningslokaler og tekniske installationer. Det skal der tages højde for, når uddannelsesinstitutionerne fastlægger deres alarmeringsprocedure(r). Uddannelsesinstitutionen skal afdække skolens områder, indretning og tekniske installationer med henblik på at afklare, hvilke(n) alarmeringsprocedure(r) der er mulig at anvende i en given situation. Eksempler på forskellige alarmeringsmetoder og installationer er samtaleanlæg, megafon, mobiltelefon, intranet, belysningen m.m. Alarmen skal kunne udløses fra flere lokaliteter. Brandalarmen bør ikke anvendes i forhold til alarmering af et skoleskyderi, da aktiveringen af brandalarm umiddelbart vil medvirke til, at folk strømmer ud på gangene, hvilket kan gøre dem udsatte for skud. Eksempel 7: Uddannelsesinstitution A er udstyret med et samtaleanlæg. Der meddeles klart over samtaleanlægget, hvilken krisesituation der er tale om, og hvilket kriseberedskab der sættes i gang. Samtaleanlægget er indrettet således, at der kan alarmeres fra flere lokaliteter på uddannelsesinstitutionen. Eksempel 8: Uddannelsesinstitution B har ikke umiddelbart nogle tekniske muligheder for alarmering ud over aktiveringen af en brandalarm. Denne fremgangsmåde bør ikke anvendes i tilfælde af et skoleskyderi, hvorfor det skal besluttes, om der i stedet kan anvendes en megafon, mobiltelefoner eller intranet som alarmeringsredskab. Fordele og ulemper ved en bestemt alarmeringsprocedure bør overvejes. Eksempel 9: En uddannelsesinstitution havde opfordret eleverne til at have deres mobiltelefoner tændt under undervisningen, dog på lydløs. Uddannelsesinstitutionen sørgede for have en database med alle elevernes mobilnumre, så institutionen i krisesituationen havde mulighed for at sende en sms til alle elevernes mobiltelefoner. Øvelser på uddannelsesstedet viste, at godt 60 procent af eleverne straks reagerede på sms en, og at det var nok til at gøre de sidste 40 procent opmærksomme på, at der var noget i gære. 5 Udmøntning af kriseberedskaber og indsatsen efter en ulykke eller krisesituation 25\n26 Sikring af hensigtsmæssig adfærd under en krisesituation Når en krise indtræder, og der alarmeres herom, er det væsentligt, at de udpegede ressourcepersoner ved, hvordan de skal forholde sig, og at de tager ansvar for styringen ved at påtage sig de opgaver, der er blevet tildelt dem i forhold til det interne kriseberedskab. Brandvæsenet og politiet er ansvarlige for selve redningsindsatsen, når de ankommer, og de vil have gavn af at kunne koordinere indsatsen med bestemte ressourcepersoner fra uddannelsesinstitutionen. Arbejdsgruppens anbefalinger er, at: Der tages stilling til to overordnede procedurer: evakuering og barrikadering. Den enkelte uddannelsesinstitution vurderer lokalt, hvilken af de nævnte procedurer der er mest hensigtsmæssig at anvende i for skellige krisesituationer. Det bør tilstræbes, at antallet af procedurer begrænses til et minimum. Der eksisterer klare retningslinjer, som er lette at huske for hver procedure. Disse enkle retningslinjer kan med fordel udmøntes i en lettilgængelig og enkel adfærdsinstruks, som ressourcepersoner skal have et dybgående indblik i. Der skal tages stilling til, om elever og studerende også bør have adgang til en særskilt adfærdsinstruks. Uddannelsesinstitutionen bør undersøge, om uddannelsesstedets arkitektoniske indretning tillader, at uddannelsesinstitutionen deles op i adskilte sektioner, så igangsættelsen af et internt kriseberedskab kan afgrænses til et bestemt geografisk område. Et eksempel er, at en bombetrussel kan afgrænses til en bestemt bygning, så det derfor kun vil være nødvendigt at evakuere denne ene bygning. Et andet eksempel er, at uddannelsesinstitutionen oplever et bevæbnet overfald. I sektionen, hvor overfaldet finder sted, skal der barrikaderes, mens andre sektioner skal evakueres. Der bør udpeges én person, som forestår kontakten til politiet, når det ankommer til uddannelsesstedet. Uddannelsesinstitutionen sørger for, at politiet kommer i kontakt med kontaktpersonen. Politiet udpeger et sikkert mødested, 26 5 Udmøntning af kriseberedskaber og indsatsen efter en ulykke eller krisesituation\n27 Når en krise indtræder, og der alarmeres herom, er det væsentligt, at de udpegede ressourcepersoner ved, hvordan de skal forholde sig, og at de tager ansvar for styringen ved at påtage sig de opgaver, der er blevet tildelt dem i forhold til det interne kriseberedskab. efter at kontaktpersonen har oplyst politiet om uddannelsesstedets indretning, og hvor hændelsen finder sted. Kontaktpersonen og mødestedet skal ikke udpeges på forhånd, men først aftales, når selve hændelsen er indtruffet. Specifikt for bombetrusler: Politiet opererer med bestemte minimumsafstande til genstande, som mistænkes for at indeholde en bombe. For en rygsæk/kuffert er det en radius på 200 meter. Afstandene bør tænkes ind i uddannelsesinstitutionens procedure for håndtering af en bombetrussel. Specifikt for skoleskyderier: Det anbefales, at uddannelsesinstitutionen undersøger mulighederne for barrikadering i afgrænsede lokaler, således at en potentiel skoleskyder kan nægtes adgang til lokalet. Det er vigtigt, at barrikaderingen er så effektiv som muligt, og gerningsmanden må derfor ikke kunne sparke døren ind. Det er endvidere vigtigt, at al støj undgås, dels fordi gerningspersonen muligvis vil bevæge sig videre, såfremt der er stille, dels fordi politiet lettere vil kunne identificere, hvor gerningsmanden befinder sig. Eksempel 10: Uddannelsesinstitution A er inddelt i klasseværelser og har få åbne arealer. Der udarbejdes to overordnede procedurer for evakuering og barrikadering. Uddannelsesinstitutionen tager stilling til, hvordan der skal evakueres, og hvilke genstande der i et klasselokale kan benyttes til effektivt at blokere indgangen til klasseværelset. Barrikadering kan for eksempel ske ved, at ryggen af en stol benyttes som stopper for dørhåndtaget, og ved at borde og kateder er skubbet hen mod døren. Endvidere skal det sikres, at vinduerne er lukket. Eksempel 11: Uddannelsesinstitution B er indrettet med meget åbne undervisningsarealer, og der er få klasseværelser. Institutionen undersøger, om for eksempel en stor gymnastiksal effektivt kan afskærmes fra indtrængning, eller om den generelle anbefaling skal være, at der evakueres. Dog skal det overvejes, om en evakuering gennem de åbne undervisningsarealer gør eleverne sårbare over for en eventuel skoleskyder. Eksempel 12: En uddannelsesinstitution har hængt en adfærdsinstruks op på kontorer og lærerværelser, hvori der står følgende: Instruks ved indtrængen af personer med skydevåben: Underret alle omkring dig om truslen. Alarmér politi ring 112. Gå ind i nærmeste lokale og lås døren. Placér jer, så I ikke er synlige fra gange og lignende. Forbliv i lokalet, indtil enten politiet eller en på uddannelsesstedet ansat person kalder jer ud. 5 Udmøntning af kriseberedskaber og indsatsen efter en ulykke eller krisesituation 27\n28 Indsatsen efter en ulykke eller krisesituation Når selve faren for skader mod personer og bygninger er passeret, skal der tages stilling til, hvordan pressen, ansatte, elever, studerende og pårørende informeres om hændelsen. Derudover skal der tages stilling til, hvordan de implicerede skal modtage den nødvendige krisehjælp, og det vil endvidere være relevant at evaluere, om kriseberedskabet har fungeret efter hensigten. Efter krisen er overstået, danner uddannelsesinstitutionens ledelse sig et overblik over hændelsesforløbet og eventuelle tilskadekomne. Der afsættes én eller flere ansvarspersoner til følgende opgaver: Uskadte elever og ansatte skal samles med henblik på en debriefing. Hvorvidt pressen må være til stede under debriefingen beror på en konkret vurdering foretaget af uddannelsesstedets ledelse eller ansvars-/ressourcepersoner. Forældre/pårørende til de uskadte elever, studerende og ansatte skal kunne henvende sig til uddannelsesinstitutionen for at modtage oplysninger om situationen. Forældre/pårørende til tilskadekomne elever/studerende/ansatte skal kunne henvende sig til ud dannelsesinstitutionen og modtage oplysninger om situationen. Ansatte skal kunne henvende sig til uddannelsesinstitutionen og modtage oplysninger om situationen. En pressemeddelelse sendes ud og lægges på institutionens hjemmeside. Der tages stilling til, hvem der skal fungere som talsmand udadtil. Pressemeddelelsen bør indeholde følgende: En kort beskrivelse af hændelsesforløbet og den nuværende status. Uddannelsesstedets og myndighedernes reaktion på og håndtering af sagen Udmøntning af kriseberedskaber og indsatsen efter en ulykke eller krisesituation\nKrise beredskab på Århus Statsgymnasium. Husk\nKrise beredskab på Århus Statsgymnasium Husk Ingen plan kan erstatte sund fornuft. Det gælder i enhver krisesituation om at bevare roen og så vidt muligt lade fornuften og ikke følelserne råde - marts


Billig VVS i Skæreby Odsherred ⇒ Få 3 tilbud fra vvs firmaer nu!\naugust 19, 2016 maj 20, 2020\nBillig VVS i Skæreby Odsherred\nSå længe toiletter har eksisteret, så har VVS i Skæreby Odsherred. En blikkenslager service er en meget vellykket en, der er blevet bygget op omkring fastsættelse af messer, at andre mennesker forlader, men vidste du, at de ikke bare beskæftige sig med toiletter? De fokuserer også på mange ting, der har at gøre med rør og i virkeligheden, VVS i Skæreby Odsherred er dem, der etablerer forudsætningerne arbejde for det vidunderlige varmt brusebad, du nyder.\nSelvom det er let nok at finde en VVS i Skæreby Odsherred, trods alt, er der så meget mange derude, det er svært at indsnævre de valg. Det største spørgsmål at besvare ville være: hvad skal jeg disse tjenester, og derefter at gå derfra. Mange blikkenslager-tjenester har en specifik specialisering eller to, at de udmærke sig på, og det er altid en god idé at holde disse i tankerne. Et andet spørgsmål er naturligvis, at prisen for ydelser, der varierer fra selskab til selskab. Endelig, hvis det er vigtigt for dig, ville det være en god ide at tjekke, om VVS i Skæreby Odsherred, der kommer til at se dig er en licenseret blikkenslager eller en master blikkenslager.\nDen største forskel mellem en master blikkenslager og en licenseret blikkenslager er tilføjelsen af en universitetsuddannelse. At blive en mester blikkenslager indebærer opnå en associeret grad fra et Community College eller fuldføre en uddannelse på ethvert erhvervsskole. De fleste blikkenslagere begynder deres karriere som lærlinge til mere erfarne VVS i Skæreby Odsherred. De gør dette for fire til fem år, hvilket er normalt, hvor lang tid en læreplads varer. Efter afslutningen af en læreplads blikkenslager kan derefter gå videre til at starte sin egen virksomhed og forberede sig til stat eller land-specificerede licens eksamen, som de kan generobre efter en seks måneders periode skal de ikke det.\n3 tilbud på VVS i Skæreby Odsherred\nEn master VVS i Skæreby Odsherred håndterer alle mulige ting, og det er en god ide at finde blikkenslager tjenester i dit område af denne grund. De kan tage sig af design og konstruktion af forskellige typer af vandsystemer og ingeniører arbejder ofte med master-blikkenslagere, så de kan designe planerne for nye vandsystemer. De normalt få alle de nødvendige materialer og føre installationen holdet. Efter det nye system er opbygget, kan en mester blikkenslager udføre en mere detaljeret inspektion for at sikre, at det er korrekt, og at den overholder lokale VVS i Skæreby Odsherred.\nDe vanskelige funktioner mange dele af tuning kan vise sig for stor til en modstander uden at rådføre sig med en master blikkenslager. Det er ikke svært at finde en blikkenslager, der ville passe til dine behov, og det er bedre at få en VVS i Skæreby Odsherred tjeneste ud for at kontrollere på dine emner, end det ville være at gøre det selv, og ikke længere har valget.


Rigtig fin fortolkning af de klassiske sakselamper som du kan trække ud i armen, helt ud til 70 cm. Fordelen her er, at du kan have lampen monteret på væggen, selvom der er rimelig langt over til sofaen.\nSå kan du bruge sakselampen til læsning, håndarbejde osv. Sakselampen er lavet i sort metal, og armet er lavet i valnødtræ som er lidt mærkt i det.\nSuper fin lampe, og et dejligt lys.\nLyskilde medfølger ikke - 2 meter ledning med afbryder.\nDenne Væglampe fra Halo Design bruger 1 x E27 Standardpære og passer til pærer på max 40W.\nVintage leveres uden pære. Du kan derfor helt selv vælge, hvilken pære du ønsker at kombinere din Væglampe med. Og med en E27 fatning er der mange lyskilder at vælge imellem.\nVed valg af pære til din Vintage Væglampe bør du overveje, hvilken type lys du har behov for og sikrer, at lysstyrke og farvetemperatur matcher det rum, hvor din Vintage Væglampe skal være.\nOvervej også om lyset i din Vintage Væglampe skal kunne dæmpes. På den måde kan din nye Halo Design Væglampe tilgodese forskelligartede behov og give lys ved fx både en hyggelig middag, lektielæsning og når der skal gøres rent.\nHAY Noc væglampe\nWoud Mercury væglampe, sort\nnormann Rise væglampe\nFocus væglampe, gunmetal\nWoud Kuppi væglampe, sort\nMenu Staple væglampe


 Sankt Valentin - relikvierne\nOprindeligt skal Valentin være begravet i katakomberne, men senere ført til en kirke, der blev bygget under Pave Julius den Første, nær Ponte Molle. Den af Roms byporte, der i dag kendes som Porta del Popolo, skal tidligere have heddet Porta Valentini og være opkaldt efter denne nærliggende basilika, indviet til præsten, Valentin af Rom.\nRelikvier i St. Prassede\nHovedparten af de relikvier, som tilskrives Sankt Valentin, ligger i Zenon-kapellet i den romerske St. Prassede-kirke, som er én af byens ældste. Den er indviet til St. Praxedes, der var datter af en romersk senator. Hun levede i det 2. århundrede, og blev ophøjet til helgen på grund af sin indsats i forbindelse med begravelse af martyrer. Kirken er en af Roms ældste, og omtales første gang i 489. Den nuværende kirke er bygget under pave Adrian I omkring 780 og udvidet ca. 822 for bl.a. at rumme gravlagte fra katakomberne.\nDer findes dog også Valentins-relikvier uden for Rom. En del af Valentins jordiske rester findes nemlig i Whitefriar Street Carmelite Church i Dublin. I 1835 blev de givet som gave til fader John Spratt, der ved et besøg i Rom holdt en prædiken, som imponerede pave Gregor den 16. Relikvierne ligger i en sort, guldudsmykket kiste, og vises naturligvis frem på Valentins dag.\nIndgangen til det kapel, hvor hovedparten af Valentins relikvier findes i St. Prassede.


Der er ingen tvivl om, at sygeplejersken har stor nytte for den generelle sundhedstjeneste. Dette er fordi fordi det at være den person, der kommer i mere direkte kontakt med patienten, giver hans observationer og permanent pleje af patienten ham mulighed for at give en komplet og udtømmende rapport til den behandlende læge. Sygeplejersker har generelt ansvaret for problemer relateret til patientens komfort, men også med deres data og mere direkte analyse såsom blodtryk, sukkerniveau, puls og en generel udvikling af personen siden sidste gang patienten blev behandlet. så lægen.\nPå samme måde som der findes grene af medicin, finder vi også grene af sygepleje, der involverer særlig pleje til hvert behov. I denne forstand er en person, der indlægges for et traume, ikke den samme som en, der indlægges på et hospital for et nervesammenbrud eller alvorlige psykiske problemer. Tandassistenter forstås på samme tid som sygeplejersker i tandområdet.\nSygeplejersker er generelt kvinder, selvom den mandlige tilstedeværelse på dette professionelle område er vokset meget i nyere tid. Sygeplejersker er normalt afbildet klædt i hvidt og i karakteristiske kostumer, der måske er etableret i andre historiske epoker. I dag kan sygeplejersker skelnes fra andre medicinske stillinger ved farven på deres kjoler.


Her er Blackberrys nye flagskib – Lyd & Billede\nDen nye Blackberry Z10 blev lanceret i går. Den er lækker, men spørgsmålet er, om den er lækker nok til at give Blackberry en chance i kampen mod Android og iPhone.\nPubliceret 31/01/2013 - 13:11\nOg det er med vilje, vi skriver Blackberry og ikke RIM. For samtidig med lanceringen af den nye smartphone, Blackberry Z10, afslørede topchef Thorsten Heins også en navneændring af selve firmaet bag, der derfor ikke længere hedder RIM (Research in Motion), men nu blot Blackberry. RIM har produceret andre produkter end de markante Blackberry-telefoner, men Blackberry-navnet er det alle kender, så navneskiftet synes oplagt. Ét produkt, ét brand – det er da til at overskue.\nBlackberry trænger nemlig til at styrke sin position på markedet for smartphones, hvor de karakteristiske, sorte telefoner fra firmaet engang stod så stærkt – især blandt forretningsfolk. I dag er det iPhone og smartphones med Googles Android-operativsystem, der dominerer i gadebilledet, men efter en svag start fra Microsoft og partnere med det nye Windows Phone 8, som indtil nu ikke har kunnet erobre nævneværdige markedsandele fra Apple og Google, øjner Blackberry chancen for at sætte sig på tredjepladsen. Og det vil de gøre med et helt nyt operativsystem, Blackberry 10, og to nye produkter, Blackberry Z10 og Q10.\nOg det var altså disse to telefoner, som Blackberrys topchef præsenterede i går, og umiddelbart ser de meget tiltalende ud. Især Z10, som kommer med 4,2” skærm med en opløsning på 1280 x 769 pixels og en pixeltæthed på imponerende 356 ppi, 1,6 GHz dual-core processor, 2 GB RAM, 16 GB lager med understøttelse af yderligere 32 GB via microSD, Bluetooth 4.0 og to kameraer på henholdsvis 8 MP og 2 MP. Q10 har tilsvarende specifikationer, men kommer med fysisk tastatur og en AMOLED-skærm på 3,1” og en opløsning på 720 x 720 pixels.\nMen den ægte overraskelse var det helt nye operativsystem, Blackberry 10, som er blevet programmeret fra bunden og således ikke har noget med tidligere versioner at gøre. Her finder man understøttelse af ægte multitasking og en virkelig brugervenlig grænseflade, der blandt andet muliggør navigation i hele systemet blot ved brug af tommelfingeren.\nZ10 er tilgængelig fra i dag i Storbritannien, mens amerikanerne må vente til marts. Meget tyder dog på, at vi i Skandinavien kommer til vente forgæves, da telefonerne ikke umiddelbart bliver lanceret her. En komplet liste over de lande, hvor Z10 kommer på markedet, kan du se her.


Sarkozy og den libyske affære | Information\nSarkozy og den libyske affære\nSarkozy er sigtet for ’passiv korruption’ i en sag om ulovlig kampagnestøtte på 50 millioner euro, som Sarkozy skal have fået af Gaddafi til at føre valgkamp for i 2007 – det år, Sarkozy vandt Frankrigs præsidentvalg\nBeskyldningerne for at tage imod de libyske millioner har verseret i årevis, men Sarkozy og hans støtter på den franske højrefløj har konsekvent og kategorisk afvist dem som politisk motiveret forfølgelse. Her ses Gaddafi og Sarkozy i Tripoli, Libyen i 2007.\nDen parisiske anklagemyndigheds antikorruptionsenhed er kendt for at arbejde så langsomt som en fed mand, der prøver at forlade et tagselvbord. Dog må vi i denne uge kreditere undersøgelsesdommerne for ikke at tabe hovedretten af syne: Tirsdag, efter fem års efterforskning, skred de omsider til at afhøre sagens mest celebre mistænkte, Nicolas Sarkozy, tidligere præsident for Republikken.\nSeancen kom til at udspille sig under ydmygende rammer for den iltre mand med den store selvfølelse: Sarkozy var anholdt som varetægtsfængslet, så længe afhøringen stod på. Det gjorde den i 26 timer, og resultatet blev, at Sarkozy blev præsenteret for en officiel sigtelse i en sag, der involverer det grummeste skelet i noget fransk præsidentskab: skelettet af Libyens myrdede diktator, Muammar Gaddafi.\nSarkozy blev sigtet for ’passiv korruption’ i en sag om ulovlig kampagnestøtte på 50 millioner euro, som Sarkozy skal have fået af Gaddafi til at føre valgkamp for i 2007 – det år Sarkozy vandt Frankrigs præsidentvalg. Ulovlig kampagnestøtte kan være galt nok, men for alvor betændt bliver den såkaldt libyske affære, når den sammenholdes med Sarkozys initiativtagende rolle i NATO’s luftkrig mod Gaddafi i 2011. Mere om det i det følgende.\nDen juridiske term for statsadvokaturens sigtelse mod Sarkozy, mis en examen, annullerer ikke uskyldsformodningen, men i det franske retsvæsen er den ikke desto mindre udryk for, at der foreligger tungtvejende og overensstemmende indicier for, at en anklaget har begået den kriminelle handling, han beskyldes for.\nEt vidnesbyrd om sagens alvor er også, at Sarkozy nu er stillet under ’rettens kontrol’. Det betyder ifølge franske mediers udlægning, at Sarkozy ikke må forlade landet – eller at han i hvert fald først skal underrette en dommer, hvis han har planer derom.\nBeskyldningerne for at tage imod de libyske millioner har verseret i årevis, men Sarkozy og hans støtter på den franske højrefløj har konsekvent og kategorisk afvist dem som politisk motiveret forfølgelse. Men ekspræsidenten kunne altså ikke under første afhøring overbevise retten om sin uskyld.\nHvad er historien om Sarkozys libyske forbindelser? De går tilbage til præsident Jacques Chiracs embedstid. I 2005 var Libyen på vej til at blive taget til nåde igen af Vesten efter mange år med paria-status og økonomiske sanktioner for sin rolle som terrorismesponsor. Frankrig var blandt de ivrigste for at ’normalisere relationerne’. Den førsteklasses libyske råolie var attraktiv for franske interesser.\nSamme år besøgte Sarkozy – som daværende indenrigsminister i Chiracs regering – Gaddafi, og ifølge den mellemmand, der fik mødet i stand – den fransk-libanesiske våbenhandler Ziad Takieddine – skal kampagnestøtte være drøftet allerede ved denne lejlighed. Til det franske onlinemedie Médiapart har Takieddine hævdet, at han i den følgende tid rejste som kurér mellem Tripolis og Paris, medbringende adskillige kufferter fulde af kontanter. Modydelsen skulle fra fransk side være bistand til at fremskynde Libyens reintegration i det internationale samfund.\nBeviser for en sådan trafik findes næppe, men påfaldende var den overstrømmende pompøse modtagelse, Gaddafi fik, da han kom på fransk statsbesøg få måneder efter Sarkozys indsættelse som ny præsident. Den selvbestaltede leder af ’Den Grønne Revolution’ fik sågar lov til at opslå sit beduintelt på plænen foran Élysée-palæet.\nSiden erklærede Gaddafi og hans sønner offentligt at have sponseret Sarkozy. Det gjorde de i 2011, da det hjertelige forhold brat var kølnet. Kun en uge efter disse udtalelser, da Gaddafi gjorde sig klar til at knuse de opstande, som Det Arabiske Forår inspirerede til i hans land, satte Sarkozy sig i spidsen for at samle den internationale luftstyrkekoalition, hvis indsats i sidste ende blev udslagsgivende for den libyske diktators fald og voldelige død.\nIfølge Sarkozy var hensigten at beskytte oprørsbyen Benghazis borgere mod at blive massakreret af Gaddafi-loyale styrker. Med den sag, der nu er indledt mod Sarkozy, styrkes uvilkårligt mistanken om, at ekspræsidenten også kan have haft mindre uegennyttige motiver til at ville af med Gaddafi.\nNicolas SarkozyMuammar Gaddafi\n24. marts, 2018 - 06:52


Farvel kære Helga! | Dansk Forening for Rosport\nFarvel kære Helga!\nEt ikon i dansk roning har lukket sine øjne.\nHun var verdensmester i at arrangere og organisere. Helga Petersen kunne få tingene til at ske. Ikke bare for sin egen klub Kerteminde Roklub. Men også for Fynskredsen og kaproning i Danmark. Hvor der var unge mennesker, der brændte for kaproning, der var Helga. Og hendes hjerte brændte lige så intenst for kaproning som de unges. Hun var ildsjælen, der hjalp talenterne på vej. Helga kunne få flere hundrede unge roere, trænere og forældre til regatta i udlandet for næsten ingen penge. Helga skaffede penge til nye både. Helga lavede mad til træningssamlingerne i Odense.\nOg Helga var en nøglefigur i Odense Langdistance. Hun havde et ubeskriveligt stort hjerte for at hjælpe. Derfor var hun vellidt af alle.\n”…Der kan ikke siges for meget godt om Helga” udtale Reiner Modest, formand for KU. ”Helga har altid været i dansk roning. Hun var en central figur, der knoklede. Hun gjorde det både fordi hun syntes det var sjovt, men også fordi hun syntes de unge roere fortjente det.\nHelga var en af initiativtagerne til at trække ergometer DM til Kerteminde og udvikle eventen fra at være en konkurrence i Københavns Roklubs kolde bådehal til at være en konkurrence, der over 2 dage kunne fylde Kertemindehallerne med roere og publikum. Og selvfølgelig havde Helga organiseret, at der var gratis bif-tur til alle lørdag aften.\nHelga var en rigtig roer\n”Det er et ikon der forsvinder”. Sådan lyder de første ord fra Michael Vindinge Sørensen, formand Odense Roklub, hvor Helga arbejdede frivilligt som administrator for Kraftcenter Odense.\nPersonligt blev jeg meget berørt da jeg modtog beskeden, mange tanker røg igennem mit hoved.. men det var faktisk minder.. mange gode minder…helt fra jeg var en lille drengeroer og helt op til nu.\nHelga har altid været en del af “den roning” jeg og min generation forstår og elsker. Hun var medlem af Kerteminde Roklub, men var på ingen måde et “klubmenneske”. Før netværk blev et modeord, netværkede Helga nærmest professionelt. Da hun f.eks. blev valgt ind Fynskredsens bestyrelse, satte hun sig for at hun VILLE kende 2 ledere i hver af de fynske roklubber. Derfor havde Helga en usædvanlig stor omgangskreds i dansk roning”. Et netværk der blev udbygget lige siden hendes start i Tønder Roklub tilbage i 60’erne.\nAltid glad. Altid positiv\nJette Larsen, kraftcenter træner i Odense og nær ven gennem 40 år, har også kun positive ord på hjertet. ”…Helga var der altid for roerne. Uanset om det var en lille junior roer, der skulle til sin første Skolekaproning eller en landsholdsroer, der kom hjem med medaljer. Hun skelnede ikke mellem folk, og der var ikke noget der var for stort eller småt til Helga. Hun hjalp til med alt”.\nVi er mange, der kommer til at savne Helgas altid gode humør, initiativlyst og gå på mod – for Helga var der aldrig problemer, kun opgaver der skulle løses, og Helga var altid parat til at gå forrest og tage sin “tørn”. Også da Helga senest blev syg var hendes kommentar “jeg skal bare lige igennem det her, så skal jeg nok hjælpe til igen”, sådan blev det desværre ikke.\nÆret være Helgas minde. Farvel kære Helga!.


Kina Magnesia Spinel Brick producenter og leverandører Topower\nMagnesia spinel mursten bruger magnesia med høj renhed og magnesia aluminiumoxid spinel som de vigtigste råmaterialer. Brændingstemperaturen og fyringsatmosfæren er strengt kontrolleret for at få den til at have god fleksibilitet og termisk stødstabilitet, ovnens hudydelse og korrosionsbestandighed Ydelsen overstiger den af magnesia-krom af høj kvalitet.\nMagnesiumaluminiumspinel har god korrosionsbestandighed, stærk korrosions- og afskalningsevne, god slaggmodstand, slidstyrke, termisk stødstabilitet, høj temperaturbestandighed og andre egenskaber. Det er et ideelt råmateriale til produktion af ildfaste produkter, såsom magnesia spinel mursten til højtemperaturzoner af cementovne, murstensbeklædningsten og støbelegg. Magnesium-aluminium spinel anvendes i vid udstrækning i ildfaste materialer, stålsmeltning, cement roterende ovne og glas industrielle ovne.\nFremragende ovnhængende ydeevne / lav varmeledningsevne, lav termisk ekspansionskoefficient\nHar fremragende strukturel fleksibilitet\nStærk modstandsdygtighed over for erosion og penetration / Høj belastning blødgøringstemperatur / Fremragende termisk stødmodstand\n1. I stedet for magnesia-krom muret sand skal du fremstille magnesia spinel mursten til roterende ovne i cement, som ikke kun undgår kromforurening, men også har god modstand mod spalter.\n2. Bruges til at fremstille støbeforme, hvilket i høj grad forbedrer korrosionsbestandigheden af stålpladeforinger. Det er meget brugt i ildfaste materialer til stålfremstilling. Fremstillingen af præ-syntetisk spinel af høj kvalitet tilvejebringer nye råmaterialer til produktion af ikke-formede og formede ildfaste materialer med høj renhed.\nMærke / Ejendomme\nMagnetit aluminiumoxid spinel mursten\nTilsyneladende porøsitet (%)\nModstandsdygtighed over for termisk stød 1.100 ℃\nIldfasthed under belastning ℃ (0,2 MPa T2)\nKemisk sammensætning (%)\n- Metal Linje, Gratis Bestyrelse til Generel Øse\n- Permanent Linie til Øse (Væg)\n- fyring zone i roterende ovn\n- øverst og nederste overgang zone til roterende ovn\nNæste: Magnesia hercynite mursten