Kære læser... | Psykiatrifonden\nJeg har igennem mere end 25 år været plaget af depression. I De sidste 8 år har depressionen været diagnosticeret og delvist behandlet. Jeg har været far i de sidste 11 år. Sidste år blev jeg indlagt med kraftigt black out og fik efterfølgende 8 behandlinger bestående af elektrochock terapi. Efterfølgende valgte jeg en stort set 100% åben tilgang til omverden ifht min sygdom. Det inkluderede mine 2 børns skole, sfo, fritidshjem og vennekreds (pige født 2003 og dreng født 2007). Det blev meget hurtigt tydeligt at mine børn stod meget alene i deres omgangskreds med deres oplevelse af en depressionsramt og indlagt far. Det på trods af de mere end 400.000 danskere i behandling.\nAt den ældste fik mulighed for at møde andre børn i samme situation mener jeg, har været en uvurderbar mulighed. Jeg er ikke et sekund i tvivl om at mødet med andre børn i samme situation - og den udveksling af erfaringer og ikke mindst meget fysiske forståelse af ikke at være de eneste børn på jorden med oplevelsen af at have en forælder med psykisk sygdom - har haft afgørende betydning for begge mine børns forståelse og accept af deres egen situation. Ikke at føle sig rungende alene med det. Den mulighed de har fået igennem Psykiatrifondens initiativ har i min forståelse karakter af cirkelbrydning. Hvad det har af menneskelig betydning er for mig uvurderbart i sin helhed. Hvad dét har af samfundsmæssig betydning vil jeg overlade til din forståelse.\nJeg har ét ønske efter at have været i behandling igennem snart et år. At psykiatrien og initiativer som Psykiatrifondens 'samtalegrupper for børn' indleder et samarbejde. Som jeg ser det kan det kun blive til gavn for fremtidens børn.\nKærlig hilsen Jesper SøOktober 2014Læs mere om Psykiatrifondens samtalegrupper for børn herStøt Psykiatrifondens arbejde her


WHITE PAPER. Your service. Effektbaseret Service Management. Praktisk implementering og styrkelse af kundevendte værdier. Et White Paper udarbejdet af - PDF\nWHITE PAPER. Your service. Effektbaseret Service Management. Praktisk implementering og styrkelse af kundevendte værdier. Et White Paper udarbejdet af\nDownload "WHITE PAPER. Your service. Effektbaseret Service Management. Praktisk implementering og styrkelse af kundevendte værdier. Et White Paper udarbejdet af"\n1 Your service Effektbaseret Service Management Praktisk implementering og styrkelse af kundevendte værdier. Et White Paper udarbejdet af\n2 Resumé. Formålet med dette White Paper er at vise, hvordan etablering af en mere kundevendt driftsorganisation gennemføres som en del af opfyldelsen af de skærpede krav til IT- driften om at være mere fokuseret på kundeorienteret drift og services. Kravene er bl.a., at IT evner at levere de services som forretningen har brug for i markedet. Det er services, som er både fokuserede og specifikke i sin for- retningsunderstøttelse og dermed direkte anvendelige og forståelige for for- retningen og - i sidste ende - kunderne, som betjenes. Vi oplever, at flere og flere samarbejdsrelationer holdes sammen af krav om synlig og objektiv målbar merværdi for de involverede parter. Dermed inten- siveres behovet for, at IT kan skabe og synliggøre konkurrencemæssige forde- le, og derigennem differentiere sig på andet end blot pris. Den konkurrencemæssige fordel er kun en fordel så længe den baserer sig på elementer, der skaber værdi for kunderne 1, og som samtidigt er vanskelige for konkurrenterne at kopiere. Begreber som service og forandringsevne har voksende betydning i forbindel- se med kundernes valg af samarbejdspartnere - uden at dette har fjernet fo- kus på de mere hårde fakta. Behovet for at kunne håndtere de mere emotio- nelle værdibegreber og derigennem introducere et værdibaseret add- on som konkurrenceparameter, er blevet en del af hverdagen. Hidtil nu har der været megen fokus og aktivitet på forbedring af virksomhe- dens procesapparat igennem forskellige rammer og modeller som ITIL, men rammen, som man skal kigge på, er langt bredere og omfatter andre elemen- ter, som er vigtige for at sikre transformationen til en mere kundevendt driftsorganisation. Vi har igennem best practice- viden og erfaringer på markedet etableret csem Customer Service Excellence- modellen, som indeholder elementer, der bør fokuseres på, for at opnå en effektbaseret transformation til service excel- lence i organisationen. 1 Kunder kan defineres som: Den interne kunde (afdelinger/teams/enkeltpersoner i den samme virksomhed) Den eksterne kunde (eksisterer udenfor virksomheden og er de der køber virksomhedens pro- dukt/service) 2\n3 Indledning. Implementering og opretholdelse af et ønsket modenhedsniveau for bløde begreber som god service og forandringsevne kræver, at der konstant er ba- lance mellem de elementer (påvirkning og opfyldelsesgrad), der påvirker re- sultatet. Customer Service Excellence model (csem) indeholder som ét element Effekt- baseret Service Management. csem er et flerdimensionelt rammeværk, der er målrettet områder, hvor virksomheden kan forbedre Service Excellence indenfor IT ud mod kunderne og forretningen. Modellen integrerer en række internationalt anerkendte best practice- teknikker i en struktur, der fokuserer på opnåelse af effekter via syn- lighed, sekventialitet, kontinuitet og ikke mindst beslutningshastighed. Forbedring af Service Management er ressourcekrævende. Opgaverne er ofte komplekse, og de går på tværs af organisationsgrænser. Det er nødvendigt at se på, i hvilken grad den samlede driftsportefølje af services reelt udvikler for- retningen i den ønskede retning. Der er en række initiativer, der skal gennem- føres, når man i organisationen ønsker at hæve niveauet for Service Excel- lence. Disse initiativer skal behandles og afspejles i den samlede driftsporte- følje. Effektbaseret Service Management fokuserer på, hvordan den ønskede effekt opnås gennem strategiske valg i ledergruppen og den efterfølgende taktiske og operationelle gennemførelse af de nødvendige aktiviteter. Kend dine kunders behov Konceptets kerne er evnen til at kunne identificere tyngdepunktet i kundens serviceopfattelse og at kunne opretholde en kontrol med eventuelle ubalancer. Service Excellence starter med en god kultur. Relationer, der skaber konkurrencemæssige fordele, er baseret på et værdi- begreb, der har mere end blot prisen som beslutningsparameter. Værdibegrebet skabes igennem en serviceorienteret kultur, og derfor skal virksomhedskulturen 2 udspringe fra ledelseslaget. 2 The Natural Order of Things: John Kotter - Harward Business School 3\n4 Det vi tror på (overbevisning) afgør hvorledes vi tænker; det vi tæn- ker afgør hvorledes vi føler (moral); hvad vi føler påvirker vores ad- færd som igen påvirker resultatet af den menneskelig indflydelse (udbytte/ resultat). Dette faktum gør, at så mange trænings- programmer i kundevendt serviceoriente- ring fejler. Trænings- eller Awareness- kurser behandler adfærd (hvorledes det burde væ- re), men det giver kun ringe merværdi, så- fremt overbevisning, moral og følelse om- kring serviceorientering er forkerte eller ik- ke påvirkes. En organisations overbevisning udspringer generelt fra de ledere, der teg- ner firmaet. Derfor er det vitalt, at målsæt- ninger er afstemt internt, således de under- støtter det, der kommunikeres ud. Såfremt der er modstrid mellem handlinger og ord, vil organisationen gøre, som der bliver gjort. Den største påvirkning 3 på en organisations kultur (og dermed resultat) er: det, ledergruppen fokuserer på ved at måle og kontrollere udbyt- tet/forholdet regelmæssigt. hvorledes ledere agerer i forbindelse med kritiske hændelser og kriser i organisationen. hvorledes ledere allokerer ressourcer. hvorledes ledere fremstår som rollemodel, den coaching, de udfører, samt hvorledes de håndterer belønning og status. hvordan ledergruppen rekrutterer, udvælger og fravælger ansatte. Ledergruppens adfærd/kultur er derfor afgørende for en succes i ethvert organisations initiativ. Anbefaling: Etablering af fælles workshop for ledelsen; en pause i hverdagen som muliggør etablering af et fælles billede omkring hvad, der skal påvirkes og hvor, man adresserer mål og retning for den foran- dring, man ønsker i henhold til IT- strategien for virksomheden. Målet er at blive enige om måden, hvorpå man prioriterer, leder samt eksekverer forandringen. 3 Organisational Culture and Leadership : Prof. Edgar H. Schein 4\n5 Elementerne. Effektbaseret Service Management fokuserer på: Virksomhedens forståelse af kundens forhold og situation. Beslutningshastighed. Agilitet i anvendte services. Håndtering af effektfaktorer (direkte og afledte). Evnen til disciplineret transformation. Modellen. Overordnet er csem sammensat af en række analyser om virksomhedens egen samt dens kunders markedssituation. Forholdene skal væ- re afdækket og beskrevet for at kunne under- støtte processen frem mod Service Excellence bygget på en effektbaseret optimeringsstrategi. Modellen er sammensat af fire domæner 1. Service Culture & Leadership 2. Service Agility 3. Customer Interfaces og 4. Service Results De fire domæner anbefales normalt anvendt i den angivne sekvens, men kan selvfølgelig danne grundlag for optimering på et enkelt område, hvis det viser sig at være relevant. Den overordnet proces: A. Baseline Indledningsvis dokumenteres Baseline på Service kulturen i virk- somheden via: 1) Bevidstgørelse hos ledelsen om egen modenhed, servicesta- tus og hvorledes modellens trin vil skabe de nødvendige og relevante beslutningspunkter. 2) Optegnelse af afgørende og dimensionerende konkurrence- faktorer til identifikation af Kunde Serviceprofil(er). B. Handlingsspor Konkretisering af handlingsspor for effektbaseret eksekvering (Time box eller Fast- Track forløb) tilpasset delmål og End- State på baggrund af: 1) Operationelle tekniske mål og prioriterede indsatsområder defineret for Service agiliteten. 2) Operationelle kunde- mål og prioriterede indsatsområder de- fineret for Customer Interfaces. 3) Prioriterede træningsmål for alignment af personale til en serviceorienteret kultur. C. Eksekvering og opstilling af målinger til brug for rapportering. D. Opfølgning, review og næste modenhedstrin. 5\n6 De fire domæner dækker samtidigt over en proces til såvel afklaring i leder- gruppen som etablering af beslutningspunkter og kundevendt strategiplan- lægning, ligesom modellen indeholder de nødvendige værktøjer til nedbryd- ning og underopdeling i en sekventiel effektplanlægning og opstilling af me- trikker og målemetoder. Der er således skabt en direkte forbindelse mellem det strategiske, det taktiske og det operationelle niveau, hvor det er muligt at måle graden af målopfyldelse. Procestrin. Trin A1 (Service Culture & Leadership) Første proces er rettet internt/indad og skal bru- ges til, at få etableret den baggrundsdokumenta- tion, der kan kvalificere en objektiv afklaring hos ledelsen om egen modenhed og servicestatus, samt om hvorledes modellens trin vil skabe de nødvendige og relevante beslutningspunkter. Inden beslutningspunkterne giver mening, skal virksomhedens nuværende situation dokumente- res og konceptet gennemgås. Baseline (TIPA) på Service Excellence niveau. En trinvis afklaring af hvor forbedringspotentialet er størst. Der ud- arbejdes en evaluering af modenheden på baggrund af individuelle vurderinger, der konsolideres til et modenhedsbillede omkring de domæner, der indgår i csem. TIPA kan levere (a) en modenhedsvurdering i overensstemmelse med ISO15504, (b) en SWOT- analyse, (c) en liste af anbefalede for- bedringstiltag og (d) en forbedringsplan. En evaluering kan udgøre a, a+b, a+b+c, a+b+c+d. Optimerings koncept (csem) Interessenter i processen skal være (eller gøres) fortrolige med såvel modellen som de kriterier, der indgår fra rammeværker som ITIL, CobiT og SFIA, således de kan forholde sig til de faktorer, der påvir- ker vurderingen af modenheden af Service Excellence. 6\n7 Trin A2 (Service Culture & Leadership) Domænets andet trin har fokus udad og skal bru- ges til at få etableret en profilering af kunden. Profileringen skal muliggøre et bedre kundefoku- seret service- udbud. Kundens Service- tyngdepunkt (Customer- circle) Etablering af den viden om kundens forretningsforhold (kundevink- len), der hos kunden opfattes som styrker eller svagheder i deres konkurrencesituation. Denne viden skal bruges til at bestemme service- tyngdepunktet i samarbejdet mellem IT- leverandøren og kunden. Dimensionerende konkurrencefaktorer (analysefaktorer) Når service- tyngdepunktet er defineret og beskrevet, er det nød- vendigt at forstå de elementer, der fastholder det. Denne forståelse opbygges via en definering af de kritiske faktorer, som består af kritiske evner/ egenskaber, kritiske behov og kritiske sårbarhe- der. Trin B1 (Service Agility) Med en defineret baseline og en erkendelse af såvel egen som kundens situa- tion, giver det mening at gå videre med en opgørelse af service agiliteten, som er den egenskab i virksomheden, der forbedrer serviceleverancen til kunden. Validering af tekniske serviceleverancer Med baggrund i den viden, der er opnået omkring kundens styrker og svagheder i dennes konkurrencesituation (A2), valideres den in- terne side af IT- leverandørens Service Portfolio for agilitet, prioritet, relevans og serviceniveau. Effektbaseret teknisk implementeringsplan Udbyttet af A1 og den kundefokuserede strategi anvendes til at forbedre serviceleverancen ved at definere end state - den ønskede sluttilstand i kundevendte termer. Herefter nedbrydes komplekse tekniske delmål til operationelle ef- fektbaserede mål i et antal handlingsspor. Fokus er på kundens kri- tiske behov, da en neutralisering af kundens kritiske behov er en del af det der påvirker service- tyngdepunktet positivt. 7\n8 Trin B2 (Customer Interfaces) For at sikre fastholdelse af fokus og fremdrift adresseres den nødvendige kommunikation og integration mellem IT leverandøren og kunden. Validering af service- interfaces Ud fra kundens vinkel og med baggrund i den viden, der er opnået omkring kundens styrker og svagheder i dennes konkurrencesituati- on (A2), valideres den kundevendte side af IT- leverandørens Service Catalogue for agilitet, prioritet og serviceniveau. Effektbaseret, ikke- teknisk implementeringsplan Udbyttet af A1 og den kundefokuserede strategi anvendes til at fo- kusere på den kommunikative snitflade mellem kunde og IT- leve- randør, således dette trin kan definere forbedringspotentialet på lin- je med de øvrige operationelle effektbaserede mål i det nødvendige antal handlingsspor. Trin B3 (Customer Interfaces) Dette domæne berører emner fra alle områder i ITIL- rammeværket, idet det omhandler forhold omkring gennemførelse af IT- strategiens kundevendte ak- tiviteter, og sætter fokus på den øjeblikkelige virksomhedskultur og samar- bejdsform. Som en del af den kommunikative snitflade mellem kunde og IT- leverandør sikres at medarbejdernes kompetencer er i overensstemmelse med de behov, der ligger i den serviceorienterede strategi. Awareness forløb Forløbet skal give IT- leverandørens ansatte en forståelse af egne såvel som kundens behov for samarbejdsrelationer, pro- cedurer, kompetencer, informationer og rapporteringer på såvel strategisk som taktisk niveau i forbindelse med kundens anvendelse af de udbudte services. Procestræning Ud fra IT- leverandørens modenhed indenfor IT Service Mana- gement defineres en prioriteret procesmodning, og der gen- nemføres efterfølgende en implementeringsfokuseret proces- træning for berørte interessenter. 8\n9 Trin C (Eksekvering) Eksekveringstrinnet gør resultaterne operationelle ved at konkretisere pro- dukter fra B1 og B2 gennem udarbejdelse af Business Cases samt oplæg til ek- sekvering som Time box eller Fast Track- forløb. Den samlede implementeringsplan har en klar reference til de afdækkede delmål, konkurrencefaktorer og operationelle mål, og planen kan således an- vendes som input til porteføljestyring. Trin D (Service Results) Dette domæne omhandler de forhold, der brin- ger virksomhederne i stand til at vurdere hvor succesfulde, de er til at opnå deres primære forretningsmål, samt til at se effekten af for- bedringstiltag, idet en vigtig faktor i at opnå kunders tillid er evnen til at skabe organisato- risk læring fra de opsamlede erfaringer og de fejl, der begås. Definition af aftaleelementer (Result circle) For at kunne forholde sig til forbedringer, skal effekten af de igangsatte tiltag kunne måles. Målinger skal samtidig være meningsfulde for de involverede parter, hvorfor målinger skal være i et sprog der giver me- ning for både IT- leverandøren (teknik) og forretningen (kundevendt). Opsætning af målepunkter og teknik Tekniske parametre for gennemførelse af målinger etableres, og må- linger kobles med relevante planlægningsaktiviteter, reviews og rap- portering. Der skal skabes præcedens for, at målinger indgår i kommunikationen med kunden, og der arrangeres, at rapporteringer foregår via en an- vendelig, passende kanal samt at den udbredes til kundevendte relati- oner og kunderne selv jf. en udarbejdet og aftalt kommunikationsplan. 9\n10 Beslutningshastighed. PDCA 4 er en populær proces til definering af, hvorledes kvalitet opnås igennem en kontinuerlig cyklus (metode), hvor man ar- bejder sig frem, indtil afvigelser- ne er på et defineret, accepta- belt niveau. PDCA er en del af Total Quality Mamagement- tankegangen (TQM), der tilskynder forretnin- gen til, kontinuerligt at forbedre kvaliteten af deres produkter el- ler services. Processen har bevist sit værd i perioden med behov for optimering på tekno- logiaspekter og var inspirationen til nul- fejl- kulturen i Japan, men har i forbin- delse med den effektbaserede service mangament- tilgang behov for justering. Behovet for at have kundens forretningsmæssige behov integreret i de ser- vices, der tilbydes, og derigennem skabe effekt omkring relations- værdi, skal ske ved prioritering af kundedialogen. En prioritering der samtidigt understøt- ter Time- To- Market I den meget komplekse IT- infrastruktur, der er gældende i dag, er rotationen i PDCA ikke altid frekvent nok til at sikre en optimeret servicekultur. Den ef- fektbaserede tilgang tilfører derfor de enkelte trin en yderligere dimension i form af dialog- iteration med kunderne. Derved sikrer metoden høj beslutningshastighed ved konstant at have opda- terede pejlemærker til disposition. Disciplineret transformation Transformationen mod serviceorientering og effektbaseret service manage- ment kræver disciplin 5 - i konteksten indre disciplin eller selvdisciplin - dvs. hvor vi går ind og påvirker adfærd og mind set i måden, man implementerer forandringerne på. 4 Professor W. Edwards Deming, anses af mange som den egentlige opfinder af den moderne kvalitets- kontrol - Plan, Do, Check, Act, men han refererede altid selv til den som Shewhart cycle". Deming moderniserede den senere til "Plan, Do, Study, Act" (PDSA), fordi han følte at "Check" signalerer in- spektion over analyse. 5 Ordet disciplin kommer af latin disciplina, 'undervisning, opdragelse', af discipulus 'elev', oftest sat i forbindelse med discere 'lære', men snarere fra discipere 'opløse, opfatte', af dis- og capere 'gribe'. 10\n11 I implementeringen af tiltagene fra modellen fokuseres der på: 1) Flytte medarbejdernes til ændret mind set og adfærd 2) Roller og ansvar i den nye måde at agere på i IT- driften Med disse to dimensioner tages der hånd om måden, implementeringen plan- lægges på, hvor træning og workshops bliver virkelighedsnære for virksomhe- den, og hvor der arbejdes med procesejer- rollen og ejerskab for de enkelte forandringer, der skal ske i hvert område af modellen. Konklusion Selvom service og forandringsevne ikke er nemme at definere, og derfor hel- ler ikke er nemme måle og veje, så vil et gunstigt resultat kunne opnås via et synligt og konsekvent tiltag omkring service excellence - et tiltag, der kan væ- re den forskel, der sikrer en fortsat styrket kunderelation. Når virksomhedens ansatte kan se, viljen til forandring er til stede i alle for- hold, der berører deres arbejdssituation, vil det medspil, der udspringer heraf, endvidere give implementeringshastigheden medløb. Det overordnede mål med at anvende effektbaseret service management er den store bredde (kaskade- princip), der er i berøringsfladerne under selve im- plementeringen, hvilket opretholder synlighed, aktualitet og dermed momen- tum i implementeringstrinene. Fremdriften i projektporteføljens sekventielle spor vil således kunne sikres, da der overordnet er et relevant sæt af pejlemærker, men der vil samtidigt - hvis de løbende forbedringer, kommunikation og motivation er til stede - kunne skabes en konkurrencemæssig gunstig situation, der ligger ud over pris og teknologisk forspring alene. Copyright 2012 reflectit, all rights reserved. The materials in this publica- tion are protected by copy- right and/or other intellectual property laws. Any unauthorized use of the materials in this publication can result in an infringement of these laws. Unless express- ly permitted, the copying of information or documents from this publication, in any form, without the prior writ- ten permission of reflectit is prohibited. reflectit Haslegårdsvej 8-12 DK Aarhus V P: F: W: 11


Dansk Tandplejerforening: Børns tænder sladrer om mere end mundpleje - Altinget: sundhed\nDebat 17. januar 2017 kl. 1:00 | Print\nDEBAT: Dårlig tandpleje kan være udtryk for mistrivsel eller dårlige vaner. Derfør bør tandplejere holde godt øje og forsøge at spotte børn i særlige risikogrupper i en tidlig alder, mener Elisabeth Gregersen, formand for Dansk Tandplejerforening.\nUlighed i sundhed slår allerede igennem i barndommen, og en skæv start på livet forfølger oftest en op i voksenlivet. Det gælder også, når man kigger på tandsundhed og mundpleje.\nJeg har været kommunal tandplejer i 26 år, hvor jeg har arbejdet med socialt udsatte familier og med børn og familier af anden etnisk herkomst. Det er begge grupper, hvor vi tandplejere finder store sundhedsmæssige udfordringer, og hvor ulighed i sundhed viser sig tidligt i barndommen.\nNår det handler om at yde en tidlig indsats hos børn og unge, skal ansvaret placeres hos kommunerne, som dog prioriterer indsatsen meget forskelligt. Jeg vil vove at påstå, at man mange steder ”glemmer” den på dagsordenen, som for tiden primært handler om økonomi, og hvordan vi sparer mest muligt.\nDetag i debatten!\nCentralisering skaber ulighed\nCentralisering er det store buzzword, og det gælder også, når man ser på de kommunale tandklinikker. Kommunale sundhedscentre dukker op, og de gængse skoleklinikker lukkes helt ned eller lægges sammen. Centraliseringen er rigtig god på mange parametre – både økonomisk og fagligt – men hvis man kigger på det udsatte barn eller den udsatte unge, er den en katastrofe.\nAfstandene kan være store i kommunerne. Bor man i et yderområde – måske uden bil – så er man afhængig af offentlig transport, som kan være dyr og tidskrævende. Det kan være svært og krævende at møde op på den kommunale tandklinik – ikke mindst hvis man skal til hyppige forebyggende behandlinger, som er nødvendige, hvis man ikke har sunde tænder. Når vi taler tidlig indsats og tidlig opsporing, så skal vi møde borgerne, hvor de er. Tandplejen skal være uden for meget besvær for den enkelte familie, og de principper går centraliseringen direkte i mod.\nBehov for ny organisering\nNår man ser på den samlede gruppe af børn og unge i den kommunale tandpleje, er der færre og færre, der skal behandles for huller i tænderne. I dag kan meget klares med forebyggelse og nænsom behandling af caries. Undervisning, forebyggende behandlinger og sundhedsfremme bør styrkes og kan være med til at mindske den sociale ulighed. Det taler for en ny organisering i tandplejen med flere tandplejere, der har en sundhedspædagogisk baggrund.\nKommunerne bør derfor revurdere strukturen og bemandingen i tandplejen – for et opgør med ulighed i sundhed er ikke noget, man bare lige ”gør”. Ikke kun fordi det er en vanskelig opgave, men lige så meget fordi der skal arbejdes anderledes, end man plejer, hvis der skal rykkes på uligheden.\nI en tid hvor sundhedssektoren skal løbe hurtigere og hurtigere, og hvor man ofte glemmer, at målet ikke er at spare penge, men at yde borgerne gode sundhedsydelser, kan det være optimistisk at foreslå, at der skal bruges mere tid.\nMen det er det, der er brug for, hvis vi skal dæmpe uligheden i sundhed i barndommen. For det kræver tid, hvis man arbejder med udsatte børn og familier. Det er vigtigt, at de børn og familier, vi har med at gøre, føler sig prioriteret og værdifulde hele tiden. Vi skal arbejde med udgangspunkt i deres liv og værdier, og de skal føle, at vi gerne vil dem. Og her skal vores handlinger hænge sammen med, hvad vi siger og giver udtryk for. Pointen er her, at aftaler meget nødig skal udskydes, fordi der kommer noget mere vigtigt på programmet – der er ikke noget mere vigtigt.\nNøglepersoner skal arbejde sammen\nJeg er helt klar over, at tænder og mund ikke repræsenterer det hele menneske. Men tænderne ”sladrer” om mere end den enkeltes mundpleje. Deres tilstand kan også fortælle noget om den generelle sundhedstilstand og trivsel. Eksempelvis kan dårlig, vedvarende mundhygiejne pege på dårlige mad- og drikkevaner eller en generel mistrivsel. Vi tandplejere har derudover en særlig én til én kontakt til børn og unge, hvori der oftest opstår en form for fortrolighed. Dette giver os også en unik mulighed for at spotte børn og unge i særlige risikogrupper.\nTandplejernes forebyggelsesarbejde kan selvfølgelig ikke stå alene. Tandplejerne arbejder sammen med de professionelle nøglepersoner, der også har tilknytning til familierne i vuggestue, børnehave eller skole. Og dette samarbejde skal også styrkes, hvis vi skal mindske den sociale, fysiske og mentale ulighed allerede i barndommen. Tandplejerens indsatser skal hænge sammen med de andre fagprofessionelles, og tandplejerens viden om barnet eller den unge kan være nyttig for den fælles indsats.\nDer er brug for tandplejerne\nDer er et forbedringspotentiale i forhold til at løfte den tidlige forebyggende og helhedsorienterede indsats i kommunerne. Og her ser jeg tandplejerne have en central rolle. Der er brug for vores sundhedspædagogiske baggrund og vores viden om sundhedsfremme.\nVaner og måder at leve på stikker dybt og er forankret i sociale, kulturelle og klassespecifikke forhold – det giver sig alt sammen til udtryk i livsstil. Uanset hvem man er, er det ikke noget, der bare lige kan ændres på. Det kræver tid og også vilje hos den, der arbejder sundhedspædagogisk og med sundhedsfremme. Her er tandplejerens undervisning og samtaler med børn og forældre i de udsatte grupper et fundament, der kan bygges videre på og udvikles fra.\nDet er vigtigt, at kommunerne får styrket den tidlige indsats for ulighed i tandsundhed. Dårlige tænder kan være årsag til ringe social accept og kan være årsag til smerter, som kan forhindre et liv som andre, eller som kan gøre det svært bare at komme i børnehave eller skole. Der skal opbygges gode mundplejevaner allerede fra barnsben, så vi sikrer en god mundpleje hele livet. Dårlige tænder og mundsygdomme kan øge risikoen for alvorlige sygdomme andre steder i kroppen som voksen og kan være en social og arbejdsmæssig begrænsning.\nÉn ting er sikkert. Tandplejerne er klar til at yde en ekstra indsats – spørgsmålet er bare, hvornår kommunerne er det.\nMen tænderne "sladrer" om mere end den enkeltes mundpleje. Deres tilstand kan også fortælle noget om den generelle sundhedstilstand og trivsel.\nForrige artikel Dansk Erhverv om demenshandleplan: Kun på tværs kan vi løse udfordringerne Næste artikel Danske Seniorer: Stop hetzen mod ældre bilister


Sådan udarbejder du juridiske dokumenter (med billeder) | Svar på alle dine "Hvordan?"\nSådan udarbejder du juridiske dokumenter\nUanset om du er involveret i en retssag, indgår en kontrakt eller planlægger din ejendom, er der tidspunkter, hvor du vil forberede dine egne juridiske dokumenter og undgå en advokats regning. Hvis dette gælder for dig, skal du først forstå, hvilken type dokument du vil forberede, hvad der skal gå i det pågældende dokument, og hvordan du udarbejder dokumentet for at give det lovkrav, det har brug for.\nForberedelse til udarbejdelse af et juridisk dokument\n1 Bestem den type juridisk dokument, du vil forberede. Den type juridisk dokument, du vil forberede, dikterer både dets format og dets indhold. Der er tre grundlæggende typer juridiske dokumenter, som du måske ønsker at udarbejde selv:\nBogstaver, såsom efterspørgsel, varsel og forhandlingsbreve, er alle juridiske dokumenter, som du muligvis kan forberede uden hjælp fra en advokat. Brev kan f.eks. Skrives til en ugunstig part for at løse en tvist uden en retssag som svar på andres krav eller tilbud eller som juridisk meddelelse om, at en retssag vil blive indgivet.\nDirektiver og aftaler beskriver parternes forpligtelser overfor hinanden og / eller hvordan nogle begivenheder eller serier af begivenheder styres. Wills og trusts er eksempler på direktiver, ligesom kontrakter om køb af et hjem eller aftaler mellem virksomheder til køb eller salg af produkter eller tjenester.\nIndlæg er dokumenter, der skal indleveres til en domstol. Et indlæg kan være en klage, et krav, et forslag, en bekendtgørelse, en kort eller et sæt opdagelsesopråb.\n2 Undersøg de juridiske krav til denne type dokument. Dokumenter som kontrakter, testamente, trusts eller eventuelle dokumenter indleveret til en domstol vil have specifikke krav baseret på din jurisdiktion. Disse krav dikterer formatet på dokumentet eller hvad der skal medtages.\nPrøv at søge på internettet, kontakte clerken for den relevante domstol eller besøge dit offentlige bibliotek for at finde flere oplysninger om krav, der gælder for dig.\nSøg på internettet for eksempler på den slags dokument, du ønsker at skrive. Så lav en oversigt over disse dokumenter for at se, hvilke punkter andre har troet er vigtige nok til at medtage i dokumentet.\nLovgivningen i din stat om vilje, tillid, vogteraftaler mv. Har ofte eksempler på formularer i vedtægterne selv. Alle staternes love er tilgængelige online.\n3 Ved, hvad du vil have dokumentet til at udføre. Før du kan begynde at udarbejde dit dokument, vil du have en klar ide om, hvad du vil have, at dokumentet skal gøre, eller hvilket formål det vil tjene. Planlægning af dine mål på forhånd hjælper dig med at fokusere på at oprette et juridisk dokument, der er skræddersyet til dit særlige formål.\nPrøv at lave en separat liste over de ting, du vil have, at dokumentet skal adressere, før du rent faktisk begynder at skrive selve dokumentet. På denne måde kan du referere til dette, som du skriver for at sikre, at dit dokument opfylder det tilsigtede formål.\n4 Overvej at ansætte en advokat for at udarbejde dit dokument. Hvis det dokument, du ønsker at forberede, er særligt komplekst (f.eks. En lang vilje til en stor ejendom) eller er et dokument, som du skal indsende til en domstol (f.eks. En indlæg eller et svar på opdagelsen), vil det være meget nyttigt at have en advokat, der forstår reglerne i din jurisdiktion udkast til dokumentet.\nKontakt en advokat, du stoler på, og spørg, hvad hans eller hendes gebyrer vil være at forberede det pågældende dokument for at se, hvad dine muligheder er.\nFor at spare på advokatgebyrer skal du forsøge at udarbejde dokumentet selv først, hvis du kan, og så bare have din advokat at læse det for nøjagtighed, i stedet for at få ham eller hende udkastet til dokumentet fra begyndelsen.\n5 Overvej at bruge en online dokument-forberedelsestjeneste. Der er mange tjenester online, der tilbyder software, du kan bruge til udarbejdelse af standard juridiske dokumenter, såsom testamente. Brug af denne type software vil sandsynligvis være billigere end advokatens gebyrer, men disse programmer mangler det specialiserede produkt, du vil modtage, hvis du har ansat en advokat til at udarbejde dit dokument fra bunden.\n6 Find nogle eksempler på den type dokument, du ønsker at forberede. Uanset hvilket brev, indlæg, aftale eller juridisk dokument, du skal forberede, er det næsten sikkert, at nogen har gjort det før. Find nogle få former og / eller eksempler på det juridiske dokument, du vil forberede, og brug dem som en skabelon til at oprette din egen version. Nogle gode steder at finde former omfatter:\nDin statsdomstols hjemmeside. Mange statslige domstole tilbyder gratis downloadbare formularer til advokater og advokater på deres hjemmesider.\nDit amt eller byretten. Du kan lokalisere dit amt eller byretten fra din statsdomstols hjemmeside eller ved at foretage en søgning online, og derefter gennemgå sin hjemmeside for at se, om den har den rette formular til rådighed.\nDit lokale bibliotek. Mange lovlige udgivere udgiver hele bøger med blanketter og eksempler på juridiske dokumenter, som du muligvis kan tjekke ud fra dit lokale bibliotek.\nEt gratis formular site. Prøv at foretage en søgning online for at se, om du kan finde det, du leder efter.\nUdarbejdelse af et juridisk dokument\n1 Opret en overskrift. Den første del af ethvert juridisk dokument er overskriften. Det kan tage form af et brevpapir, et billedtekst eller blot være titlen på dokumentet, afhængigt af hvilken type juridisk dokument du udarbejder.\nBrevpapir går øverst på første side af et brev, indeholder brevskriverens navn, adresse og telefonnummer og kan indeholde en e-mail-adresse, faxnummer eller firmas logo. Du kan inkludere alt, hvad du kan lide i dit brevpapir, så længe det identificerer dig som bogens forfatter og giver mulighed for, at læseren kan kontakte dig, f.eks. En mail eller e-mail-adresse.\nHvis du udarbejder et indlæg, skal du sætte sagen på billedet øverst på indlægets første side. En sagtekst indeholder navnet på staten, amtet og domstolen, navnene på de involverede parter og en sag eller årsag nummer. En sagstekst kan også indeholde andre oplysninger, der er specifikke for sagen, såsom parternes adresser, socialsikringsnumre eller navnet på en særlig dommer, der har hørt sagen.\nDirektiver og aftaler har generelt overskrifter, der indeholder navnet på dokumentet i stor og / eller fed skrifttype. En dokumenttitel for en aftale eller et direktiv kan være noget som "Last Will and Testament of Bill Smith" eller "Paralegal Services Agreement."\n2 Inkluder en definition sektion, hvis det er relevant. Mange juridiske dokumenter indeholder et afsnit nær begyndelsen af dokumentet, der definerer bestemte udtryk, som senere bruges i dokumentet for at sikre, at en læser ved, hvad et bestemt ord kan betyde.\nHvis du f.eks. Bruger ordet "firma" for at henvise til din virksomhed i en kontrakt, skal du sørge for at angive, at "firma" i dit dokument refererer til "ABC Painting, Inc." Klarhed er dit mål her.\nDu behøver ikke at definere ord, hvis du bruger deres normale ordbog betydning.\nDefiner ikke ord på en måde, der går imod deres fælles betydning. For eksempel definerer du ikke "bil" som "en bil, cykel eller scooter."\n3 Dato dokumentet. Inkluderet datoen, hvor dokumentet blev oprettet eller underskrevet, kan eventuelt indeholde et referencepunkt for indholdet indenfor.\nHvis en fuldmagtsdirektiv eksempelvis angiver, at den træder i kraft straks, men ikke har nogen dato, vil det være vanskeligt for interesserede parter at fastsætte datoen, hvor den trådte i kraft, hvis der opstår begivenheder på den linje, der nødvendiggør disse oplysninger.\n4 Udkast til dokumentets krop. Når du har gennemført ovenstående trin, er det tid til faktisk at udarbejde dokumentets krop. Sørg for at henvise til din plan for, hvad du vil have dokumentet til at udføre, og også huske på de relevante krav i din jurisdiktion. Ud over følgende peger skal du se næste afsnit for vejledning om, hvordan du udarbejder effektive juridiske dokumenter.\nBrug en læsbar, standard skrifttype som Times New Roman.\nOpdel dit dokument i relevante sektioner. At nedbryde et stort, kompliceret dokument som en vilje eller en kontrakt i mindre sektioner, der fokuserer på separate problemer, vil ikke blot gøre skriveprocessen lettere, men vil give en læser lettere at finde de oplysninger, som han eller hun ser.\nDit sprog skal være formelt, men ikke unødigt kompliceret. Et juridisk dokument er ikke plads til slang eller conversational sprog, men du vil gøre det så enkelt og let at forstå som muligt. Hvis meningen med en bestemt sætning i dokumentet bliver sat i tvivl, vil du sikre dig, at alle ved hvad det betyder.\nOrdren for indholdet i dokumentet er vigtigt. Sørg for at tage de vigtigste punkter først op.\n5 Angiv juridisk myndighed, hvis det er nødvendigt. Hvis dokumentet du forbereder kræver brug af juridisk myndighed (retspraksis eller vedtægter) for at sikkerhedskopiere det, du siger (f.eks. En kort), skal du sørge for, at hver sætning, der refererer til denne myndighed, efterfølges af en henvisning. Legal citation følger et meget specielt og unikt format, og dets format er angivet af den relevante domstol for din jurisdiktion.\nI modsætning til citation i andre former for skrivning, hvor det kun er muligt at placere en citat efter et afsnit med oplysninger for at vise, hvor disse oplysninger stammer fra, hver sætning, der refererer til sager eller lovvalg (eller andre former for juridisk myndighed, såsom videnskabelige artikler) skal følges med en citat af en eller anden form.\nThe Bluebook er den mest almindeligt anvendte manual til formatet af juridisk citering.\n6 Sørg for, at dokumentet er formateret korrekt. Formatering er meget vigtigt at huske på, når du udarbejder juridiske dokumenter. Retten i din jurisdiktion vil have visse formateringsregler (skrifttype, margener, ordensafsnit osv.) På plads, som du skal overholde, når du udarbejder juridiske dokumenter, du planlægger at indgive til denne ret.\nBortset fra disse typer af formelle regler, sikrer du, at dit dokument er pænt og ordnet generelt, vil det hjælpe en læser med at forstå for mere komplicerede eller lange juridiske dokumenter.\nNummerede afsnit, fed overskrifter og underoverskrifter og hvidt mellemrum kan alle bruges til at gøre dit dokument mere læsbart og sammenhængende.\nSelvom du måske begår en fejl på en mindre kendt regel om juridisk formatering eller citering, er prisen konsistent frem for alt andet. Hvis du for eksempel skriver ud tal i stedet for at bruge tal, skal du sørge for, at dette er tilfældet for hvert nummer i hele dokumentet.\n7 Opret en plads til underskrifter, hvis det er relevant. I slutningen af dokumentet skal du angive en linje for hver person, der vil underskrive dokumentet, hvis det er relevant, med hans eller hendes navn skrevet eller trykt under linjen. Det kan også indeholde en plads til underskriveren til dato for dokumentet.\n8 Læs dokumentet igennem for at sikre, at det opfylder sit mål. Når du har udarbejdet dokumentet til din tilfredshed, skal du sørge for at læse det igen for at bekræfte, at det udfører det, du sætter ud for at opnå.\nMeget retssager er centreret om betydningen af en bestemt bestemmelse i et dokument, som f.eks. Et afsnit om betalingsbetingelser i en kontrakt, og det er af største vigtighed, at du sørger for, at dokumentet siger præcis, hvad du vil have det at sige.\nDu vil muligvis gerne have en person, du har tillid til, også gennemlæse dokumentet, for ofte er det måske ikke så klart for en anden person, der ikke udarbejdede dokumentet.Du vil sikre dig, at dit dokument betyder det samme for alle, der læser det.\n9 Læs dokumentet igennem igen for at kontrollere stave-, grammatik- og tegnsætningsfejl. Når du har gennemlæst dit dokument for at kontrollere indholdet, vil du gerne gå igennem igen for at sikre, at det læser som et officielt dokument skal. Sørg for at korrekturlæse grundigt.\n10 Gør dokumentet officielt. Når du er tilfreds med dit dokument, er det tid til at give det den officielle lovkraft. Afhængigt af den type dokument, du har udarbejdet, skal du muligvis indsende den med den rette domstol, underskrive det selv og få underskrifter fra andre relevante parter, få andre til at vidne til underskrivelsen af dokumentet og underskrive det selv eller have det notarized af en offentlig tjenestemand.\nDette vil færdiggøre dit dokument og give det den lovlige kraft i forbindelse med den type dokument, den er.\nForstå bedste praksis for juridisk skrivning\n1 Brug aktiv stemme. Denne form for skrivning vil reducere forvirring ved at tvinge dig til at navngive skuespilleren i en bestemt sætning. For eksempel, skal du ikke sige at "betaling vil blive givet til parti B, efter at den har fuldført sine forpligtelser." Sig i stedet for, at "Part A vil betale Part B, efter at det har opfyldt sine forpligtelser."\n2 Vær specifik. Igen skal dit mål altid være at undgå tvetydighed og forvirring, når det er muligt, for at sikre, at alle læser dokumentet har den samme idé om, hvad det siger. Sig præcis, hvad du mener og ikke mere.\nFor eksempel, hvis man beskriver en forældres besøgsplan, i stedet for blot at sige "hver anden weekend og en dag om ugen efter skole", siger "hver anden weekend fra 6 pm fredag til 6 pm søndag og hver onsdag fra kl. 16 til kl. skolen er i møde, og fra kl. 11 til kl. 22.00 i skoleafbrydelser. "\n3 Undgå legalese når det er muligt. En vis mængde juridisk eller juridisk tale, som advokater normalt bruger i deres skrivning, kan være nødvendige. Overbrugte sætninger som "to wit", "hidtil" eller "herefter" kan dog gøre et dokument svært at læse og forstå. Der er næsten altid en enklere måde at sige noget på, og du bør altid stræbe efter at gøre det.\nFor eksempel begynder mange indlæg med sætningen "Kommer nu sagsøgeren" eller "Kom nu de tiltalte", og det sprog er standardsproget, der bruges til at starte en anmodning eller et forslag. Dette ville være et eksempel på den nødvendige retssag.\nOmvendt, i stedet for at sige noget som "det er pålagt part A at gøre betaling for ydelser udført", siger "parti A skal betale parti B for sine tjenester."\n4 Undgå tvetydighed. Hvis to personer, der læser dit dokument, har forskellige meninger om, hvad en bestemt sætning eller et afsnit betyder, skal du omskrive det. Sørg for, at de ord, du bruger præcist, beskriver dit formål og hensigt, og sørg for, at de er ordnet korrekt (og punkteret korrekt) for at sikre, at alle, der læser dit dokument, forstår det på samme måde.\nEn masse retssager drejer sig om tvetydighed i et bestemt juridisk dokument, så undgå det for enhver pris.


Talentfabrikken ruller sig ud | Frederikshavn LigeHer.nu\nFormand for Sæby Big Band, Hans Clausen og gæstedirigent Uffe Markussen glæder sig til Sæby Bigbands jubilæumskoncert. Foto: Lisa Farum Kristiansen\nTjek videoerne: Sæby Big Band fejrer 25 års jubilæum med et brag af en koncert - sangsolist er Camille Haven Beck\n24. september 2021 kl. 07:00\nLørdag 25. september inviterer Sæby Big Band til 25 års jubilæumskoncert.\nKoncerten foregår på Sæby Søbad, Strandvej 204, 9300 Sæby og starter klokken 14.30.\n- Vi åbner op efter coronanedlukningerne med et brag og har udover den faste besætning også fået tidligere talentfulde medlemmer med, som i sin tid startede i Sæby Big Band, fortæller Hans Clausen, som er formand for Sæby Big Band.\nVinder af Voice Junior 2019\n- Vi vil også denne dag præsentere spritnye talenter, hvor vi blandt andet har vi hentet solisten Camille Haven Beck, som blev vinder af Voice Junior 2019, ind.\nBandet uropfører et par af Camilles egne numre arrangeret til Sæby Big Band af Peter Jensen, udtaler Hans Clausen.\n- Udover det spiller vi jubilæumsrepertoiret, som blandt andet er sammensat af numre som 007 Bond, Sinatra, Beatles, Abba og Find Nemo. Et bredt repertoire, så der bliver lidt for enhver smag, uddyber Hans Clausen.\nSæby Big Band blev dannet i 1996 og havde i opstartsårene tilknytning til Sæby Kommunale Musikskole og nu Frederikshavn Musikskole.\nMusikskolens dirigent Frank Sørensen har været med hele vejen fra opstart og til i dag.\nOrkestret består af dygtige musikskoleelever, MGK-elever, fritidsmusikere, musikstuderende, semiprofessionelle og andre dygtige musikere med andre relationer til den rytmiske musik.\nOrkestret er et fuldt besat big band. Det vil sige rytmegruppe med trommer, percussion, bas, guitar, klaver, en blæsergruppe med fem saxofoner, fire basuner, fem trompeter samt en vokalist.\nIgennem tiden har Sæby Big Band optrådt med flere gæstesolister, hvor blandt andet kunstnere som Veronica Mortensen, Mike Andersen, Cæcilie Norby, Ben Chawes, Gunhild Carling og senest i julen 2019, hvor den svenske jazz-komet Ellen Andersson sang til Sæby Big Bands musik.\nTalent til folket\nNår Sæby Big Band 25. september fejrer deres femogtyve års jubilæum, kan bandet bryste sig som talentfabrik.\nGennem alle årene har der nemlig været en gennemstrøm af unge mennesker med talenter inden for den rytmiske blæsermusik.\nMange af disse talenter er fløjet videre ud i verden og har spillet på professionelle scener.\nFor andre gik vejen videre til landets konservatorier, universiteter og seminarier.\nUndervisningsmæssigt er Sæby Big Band også en del af Frederikshavn Musikskole, hvor de mange unge talenter, på sigt vil blive morgendagens medlemmer af bigbandet.\n- Trods den udfordring, som Corona har givet, er der stadig mange unge talenter i Sæby Big Band, som er i gang med at udvikle sig gennem de projektforløb, vi kan etablere med støtte fra Kulturalliancen Frederikshavn og Hjørring, forklarer Hans Clausen og forsætter:\n- Det er rygtedes, at Sæby Big Band er stedet, hvis man vil udvikle sig som ungt talent. Selv talenter fra Aalborg søger til Sæby og bandet, fordi det er her, der er gang i udfordringer og mange interessante projekter og mål.\n- Uffe Markussen bliver instruktør og gæstedirigent til afslutning af projektet Talentclash og dermed bigbandets jubilæumskoncert, fortæller Hans Clausen.\nUffe Markussen er en dansk jazzmusiker, der primært spiller tenorsaxofon og basklarinet. Uffe Markussen var studerende ved Det Kongelige Danske Musikhøjskole og spillede i lang årrække tenorsaxofon i Danmarks Radios Big Band. Ligeledes har Uffe adskillige gange været brugt som gæsteinstruktør og banddoctor i Sæby Big Band.\n- Sæby Big Bands faste instruktør og dirigent er Frank Sørensen.\nHan grundlagde Sæby Big Band, et livsværk, for femogtyve år siden sammen med daværende musikskoleleder Jakob Dalsgård.\nFrank Sørensen er uddannet cand.phil. i musik fra Aalborg Universitet og har gennem alle årene guidet en lind strøm af unge talenter, hvilket har affødt mange professionelle musikere og glade amatører, som stadig spiller jazz og anden musik på et højt niveau i både ind- og udland, understreger Hans Clausen af.\nSå sæt kryds i kalenderen lørdag d 25. september og tag til Sæby Big Bands femogtyve års jubilæumskoncert på Sæby Søbad.\nFor måske synger eller spiller en kommende verdensstjerne og så er det nok både første og sidste gang, man kommer ind og hører sådan én for blot halvtres kroner.


Håndbog for. fanebærere - PDF\nDownload "Håndbog for. fanebærere"\n1 Håndbog for fanebærere\n2 Håndbog for fanebærere 1. udgave 2013 ISBN Danmarks-Samfundet Idrættens Hus Brøndby Stadion Brøndby www. danmarks-samfundet.dk e-post: HKH Prins Joachim er protektor for Danmarks-Samfundet Tekst Foto Tegninger Forside Tryk Søren Cruys-Bagger, flagkonsulent, Danmarks-Samfundet Hans Phillipsen Aalborg Flagfabrik Irene Carlsen Faneborgen venter på Kongeskibet Dannebrog i anledning af HM Dronningens besøg i Næstved 4. september 2012 SvendborgTryk\n3 Indholdsfortegnelse Indledning 5 Bæring af fanen 7 Dannebrogsfanen sammen med andre nationers faner 17 Faneborg med dannebrogsfaner 21 Regler for bæring af fanen 23 Faneindvielse 25 Fanen i kirken 31 Fanens betydning 45 Pasning af dannebrogsfanen 47 Faneleksikon 50\n4 Danmarks-Samfundets 100 års jubilæum. Aalborg Håndbog for fanebærere\n5 Indledning Håndbogen beskriver, hvordan en dannebrogsfane bør benyttes og håndteres i forbindelse med ceremoniel samt hvordan den bør opbevares og passes. Forskellig tradition, foreningskultur, praksis og kutyme betyder, at håndbogens generelle beskrivelser og korrekt optræden med dannebrogsfanen kan være forskellig fra lokal praksis. Håndbogen skal også tilgodese en sikker og korrekt anvendelse af dannebrogsfanen. Det danske flag, Dannebrog, er et nationalt kendings- og samlingsmærke og det ældst kendte nationsflag. Det er i alle lande et almindeligt krav, at nationsflaget skal respekteres som symbol på vedkommende nation. Den respekt, der skal vises flaget, og de særlige regler, som gennem tiden har vundet hævd, er ydre tegn på national samhørighed. Dannebrog er et symbol. Fanen kan som symbol tale til vore følelser. Når fanen anvendes ved forskellige lejligheder, er det også for at udtrykke netop det, der binder os sammen. Indledning 5\n6 Men en fane er også et historisk virkemiddel. Dannebrogsfanen knytter os til generationerne før os. Det var dengang, hvor danskerne samledes om de samme idéer og under det samme symbol som nu. Ved at vise respekt for Dannebrog, viser vi samtidig respekt for vore idealer. Danmarks-Samfundet er den organisation, der bl.a. har til formål at styrke kendskabet til og respekten for Dannebrog, samt udbrede kendskabet til Dannebrogs betydning som nationens samlingsmærke og korrekt brug af Dannebrog. De penge, som Danmarks-Samfundet samler ind, bliver hen over året anvendt til at købe flag og faner for. De nye flag og faner bliver overrakt til organisationer, foreninger og andre, som ofte bruger dem i forbindelse med deres aktiviteter i ind - og udland. Dette arbejde er en væsentlig del af Danmarks-Samfundets formål. Se mere på Når der i Håndbog for fanebærere benyttes ordet fane, betyder det en dannebrogsfane. Forskellige foreninger og organisationer kan have forskellig praksis for anvendelse af dannebrogsfanen. Danmarks Marineforening anvender ikke en fane, men et flag på en stang. Den kan i toppen være forsynet med en bådshage eller en træknop. Danmarks Marineforening anvender flaget på samme måde som en almindelig fane. Flag på en stang Mange idrætsforeninger og idrætsorganisationer har gennem årene udviklet deres egne sædvaner for hvordan en dannebrogsfane skal anvendes ved stævner og arrangementer. Eksempelvis kan idrætsforeningerne hilse med fanen på en anden måde, og benytte andre håndgreb, når fanen skal løftes. 6 Håndbog for fanebærere\n7 Bæring af fanen Når fanen skal benyttes, skrues fanestangen sammen, og fanespyddet monteres. Fanesnoren påsættes med en løs løkke, så den glider let ned over spyddet. Når fanen skal rulles ud, holdes fanestangen vandret så højt, at fane, fanesnor og kvaster ikke rører jorden. En fanevagt kan assistere med at støtte fanen ved fanespyddet og sikre at fanesnoren ikke vikles op under udrulningen af fanen. Efter brug rulles fanen sammen ved at fanestangen holdes vandret og eventuelt støttes af fanevagten. Fanesnor og fanespyd afmonteres, hvorefter fanestangen skilles ad. Føring af fanen Fanen føres af en fanebærer fulgt af en eller flere fanevagter. Vær meget opmærksom på, at fanebærer og fane skal passe sammen. Ofte ser man mindreårige fanebærere, som skal håndtere store faner. Det magter de ikke. Hvis der er en fanefører, går vedkommende foran fanen. Hvis der indgår flere faner i optoget, vil der normalt være udpeget en fælles fanefører. Fanebærer og fanevagt Fanebæreren bør altid have assistance af en fanevagt, der afløser ved langvarige opgaver. Bæring af fanen 7\n8 Det kræver håndelag og rutine at bære en fane. Hvervet som både fanebærer og fanevagt, kræver ikke alene forståelse for hvervets betydning, men også at de begge har en vis fysisk styrke, så de med sikkerhed kan håndtere fanen. Fanebæreren skal kunne sit job. Fanebærerens og fanevagtens påklædning skal være afpasset den pågældende lejlighed med behørig respekt for jobbet. Fanebærer og fanevagt må indstille sig på, at opgaverne kan være meget forskellige og at de - efter de stedlige vilkår - må løse dem på bedste måde. Fanebærer og fanevagt skal altid være på højde med situationen. Faneføreren Er der flere faner, bør der udpeges en fanefører, der er ansvarlig for, at fanerne føres og behandles med værdighed og respekt. Det er desuden faneførerens ansvar, at fanerne opstilles og føres ind samlet. Faneføreren bør have praktisk erfaring som fanebærer eller fanevagt. 8 Håndbog for fanebærere\n9 Fanegreb Antrædning Antrædning betyder, at fanebærerne stiller sig på række, i rørstilling, med deres faner. Når der trædes an, har fanebæreren fanen ved fod. Fanestangen støttes mod jorden. Fanens dupsko er placeret ved den udvendige side af højre fod. Fanebæreren træder an i rørstilling. Ved både antrædning og rørstilling er fanens dupsko placeret ved ydersiden af højre fod. Hvis underlaget er glat, kan foden støtte fanestangen. Fødderne er ca. 30 cm adskilt. Ved rørstilling føres højre hånd op på fanestangen i højde med højre skulder. Højre arm er let strakt og hånden holder om fanestangens samlestykke. Dette bevirker, at fanen står lidt skråt ud fra kroppen. Rørstilling Retstilling I retstilling trækkes fanestangen ind mod højre skulder, så fanestangen er lodret og fødderne er samlet. Højre arm strækkes ned langs med fanestangen, og fanestangen trækkes ind mod højre skulder. Fanestangen holdes med højre hånd så håndryggen vender fremad. Bæring af fanen 9\n10 Såfremt man skal marchere eller hilse med fanen, udgår det fra bærestilling. Når retstilling er indtaget, løftes fanen med højre hånd til fanens dupsko er ud for højre knæ. Man fatter om fanestangen med venstre hånd ca. i bæltehøjde og holder hånden ind mod brystet, så fanestangen forbliver lodret. Hvis fanebæreren har anlagt et Retstilling bandoler, placeres fanen i bandoleret. Når retstilling igen skal indtages, sættes fanen langsomt til jorden med dupskoen ud for højre fod. Sænke fanen Sænkning af fanen er en honnøraflæggelse. Fanesænkning er en hyldest, som normalt kun forekommer som en æresbevisning for Danmark, for personer fra den kongelige familie samt fremmede statsoverhoveder. Fanen sænkes, når de kongelige personer ankommer og indtager deres pladser. Fanen sænkes endvidere, når der udbringes et leve for Hendes Majestæt Dronningen eller for Danmark, samt når kongesangen Kong Christian stod ved højen Mast eller Der er et yndigt land spilles eller synges. Fanesænkning kan endvidere være berettiget i enkelte andre tilfælde. Eksempelvis ved bisættelser samt efter mindeord for den afdøde ved udtalelsen: Æret være.. minde. Bærestilling med bandoler 10 Håndbog for fanebærere\n11 I passende tid inden fanen skal sænkes, tager fanebæreren fanen fra fanefoden, fanebæreren indtager retstilling og fanen holdes derefter i bærestilling uden brug af bandoler. Herefter afventer fanebæreren tidspunktet for sænkning af fanen. Sænkningen skal foregå i et tilpas langsomt tempo. Sænkningen udgår fra retstilling. Fanebæreren træder et lille skridt tilbage med højre fod. Hermed opretholdes balancen under fanesænkningen. Med højre hånd gribes nederst på fanestangen, som føres bagud på højre side af kroppen, og fanestangen løftes op til omkring skulderhøjde. Fanestangen skal hvile i venstre hånd, således at fanestangen er vandret og peger skråt frem til venstre. Efter at fanen er sænket, skal fanedugen og fanesnoren hænge lige ned, uden at røre jorden. Når sænkningen er afsluttes føres fanen tilbage i bærestilling og kan placeres i fanefoden. Hvis den, man hilser på, inspicerer fanen træder man ikke tilbage. Fanen peger skråt til venstre, så man ikke spidder den inspicerende. Sænkning af fanen under en kirkelig handling gennemføres som beskrevet på side 33. Bærestilling uden bandoler Der er imidlertid skabt en tradition, såvel herhjemme som i udlandet, for at idrætsorganisationer i forbindelse med konkurrencer, stævner, opvisninger mv. efter indmarchen tager front mod publikum og sænker fanen som et svar på hilsen og honnør, publikum altid viser idrætsudøverne. Denne hævdvundne skik kan fortsat følges, idet fanen herved ikke hilser publikum men på en naturlig måde kvitterer på holdets vegne for publikums interesse. Efter den aflagte kvittering anbringes fanen som regel på et forud aftalt sted. Bæring af fanen 11\n12 12 Håndbog for fanebærere\n13 March med fanen March med fanen foregår i bærestilling. Hvis der er tale om en lang march, er det en fordel at benytte et bandoler. Under marchen hældes fanen ca. 15 grader fremefter. Når fanebæreren skal afmarchere, løfter han med højre hånd fanen, indtil højre hånd er på højde med issen og griber med venstre hånd fat om flagstangen i bæltehøjde. I denne stilling bæres fanen under march, uden at fanedugen rører gulvet. Hvis bandoleret ikke bruges, kan man med højre hånd fatte om fanens dupsko nederst på fanestangen. Med venstre hånd støttes om flagstangen i brysthøjde. Dette gælder også, hvis fanen er vanskelig at holde lodret. Blæser det meget, kan man benytte fanesnoren som støtte. Slå en løs knude med fanesnoren ud for stang feltets nederste kvadrat og bind derefter fanesnoren omkring stang og fane i endnu en løs knude. Bæring af fanen 13\n14 Under march skal fanebæreren holde øje med, at fanen ikke fanges i træer og andet, der hænger ud på ruten. Ved indmarch og udmarch i forbindelse med indendørs arrangementer anlægges der ikke bandoler eller bærerem. Sænke fanen under march Under march sænkes fanen parallelt med marchretningen. Fanebæreren trækker højre skulder tilbage for at kunne holde balancen under marchen. Er der flere faner i en marchkolonne, skal der være den nødvendige afstand mellem de enkelte fanekommandoer, så man sikrer, at fanerne kan sænkes. Honnøraflæggelsen (sænkning af fanen) påbegyndes ca. 10 skridt før man når den, der skal honoreres, og til ca. 10 skridt efter. Faneafløsning under march Er det en længere march eller blæser det kraftigt, kan det være vanskeligt at holde på fanen gennem lang tid. Fanebæreren skal derfor overlade fanen til fanevagten uden at stoppe. Når fanebæreren ønsker afløsning, siger han det til fanevagten, som går lige bag ham. Fanevagten tager ekstra lange skridt, så han kan komme op på fanebærerens højre side. Her overtager han fanen og fortsætter marchen, mens fratrædende fanebærer tager nogle kortere skridt og falder ind bag tiltrædende fanebærer. Fanen som udsmykning Almindeligvis stilles fanen lodret eller skråt i en fanefod eller i en fanestøtte, som placeres synligt et centralt sted i rummet eksempelvis i nærheden af podiet, tribunen eller scenen. Fanen ved fester Fanen føres ind af en fanebærer sammen med en eller flere fanevagter. Bandoler anvendes ikke. Fanemarch anvendes ikke. Hvis der deltages med flere faner, vil der normalt være udpeget en fælles fanefører. Den fælles fanefører går foran fanerne. De øvrige faneførere går bag ved den fælles fanefører. Hvis der er to eller flere faner, marcheres med disse efter hinanden, og der stilles op på ét eller flere geledder. 14 Håndbog for fanebærere\n15 Påklædning eller uniformering må passe til situationen. Under indmarch rejser alle sig med front mod fanen. Forsamlingen sætter sig først, når indmarchen er tilendebragt. Indenfor placerer den enkelte forening de højeste faner først og de mindste sidst. Fanen kan stilles i fanefod. Hvis ikke der anvendes fanefod, tages fanen ved fod og rørstilling indtages. Der kan i visse situationer være behov for, at der både er en fanebærer og en fanevagt, især hvis begivenheden tager længere tid. Det er begrænset, hvor længe især børn og unge kan holde fanen lodret. Derfor afløses fanebæreren med jævne mellemrum af fanevagten. Inden festens afslutning føres fanen eller fanerne ud i samme orden og rækkefølge som ved indmarchen, medmindre man lader dem forblive i fanefod til festen er forbi. Bæring af fanen 15\n16 16 Håndbog for fanebærere\n17 Dannebrogsfanen sammen med andre nationers faner Stævne med flere nordiske faner Eksempelvis afholder danske idrætsforeninger stævner, hvor der deltager faner fra flere nationer. Ved indmarch skal dannebrogsfanen bæres først ind. Herefter kommer de øvrige nationers faner i rækkefølge som én marchkolonne, eller som en samlet faneborg. Normalt anvendes nedennævnte rangorden for de nordiske lande. Der kan være lokale traditioner eller stævnepraksis, som fastlægger andre principper for indmarch med forskellige nationers faner. I en vifteformet gruppe af forskellige nationers faner skal Dannebrog og de nordiske landes faner anbringes i midten. Normalt opstilles faner lodret eller skråt i fanefod eller i fanestøtte. Dannebrogsfanen sammen med andre nationers faner 17\n18 1. Danmark 2. Sverige 3. Norge 4. Finland 5. Island 6. Færøerne 7. Ålandsøerne 8. Grønland Opstilling eksempel A: Opstilling eksempel A: A-stat A-stat B-stat B-stat C-stat C-stat D-stat D-stat E-stat E-stat beskuer beskuer Opstilling eksempel B: Opstilling eksempel B: E-stat C-stat A-stat B-stat D-stat F-stat E-stat C-stat A-stat B-stat D-stat F-stat beskuer beskuer Hvis Dannebrog i Danmark placeres i fanefod sammen med andre nordiske faner, benyttes den ovenfor viste rangmæssige orden, idet Dannebrog altid placeres på den fornemmeste plads. Når der kun er to faner, er den fornemmeste position pladsen til heraldisk højre, det vil sige til venstre for den, der står foran og ser ind på de to faner. Er der flere faner i et ulige antal, er den fornemste plads altid fanen i midten. Dannebrog skal altid placeres i midten. Den næstfornemste er til heraldisk højre herfor, og den tredjefornemste den til heraldisk venstre osv. skiftevis til heraldisk højre og venstre. Hvis der er et lige antal faner, er de to midterste de fornemmeste og af disse to er den til heraldisk højre den allerfornemste. 18 Håndbog for fanebærere\n19 Hvis fanen og en anden nations fane skal anbringes på væggen med stængerne over kors, skal Dannebrog placeres til venstre med stangen over det andet flags stang. Dannebrogsfanen sammen med andre nationers faner 19\n20 Danmarks-Samfundets 100 års jubilæum. Aalborg Håndbog for fanebærere\n21 Faneborg med Dannebrogsfaner Rækkefølgen af en militær faneborg vil normalt være: Hæren, Søværnet og Flyvevåbnet. Deltager Hjemmeværnet er det i samme rækkefølge placeret efter Forsvarets enkelte værn. Derefter følger soldaterforeningerne. Hvis faneborgen opstilles til ære for Hendes Majestæt Dronningen, er rækkefølgen af soldaterforeningerne afhængig af om hun ankommer i bil, med fly eller med skib. Rækkefølgen af en faneborg med foreninger som spejderkorps, idrætsorganisationer, uniformerede ungdomskorps med videre, vil normalt være, at spejderkorpsene står først efterfulgt af idrætsorganisationer samt alle de øvrige foreninger i alfabetisk orden. Opstilles en faneborg indenfor, placerer den enkelte forening de højeste faner først og de mindste sidst. Normalt deltager kun fanebæreren i en faneborg. Ofte kan der være behov for, at der både er en fanebærer og en fanevagt, så der kan gennemføres faneafløsning. Faneborg 21\n22 Faneoptog - flagfesten i Aalborg 15. juni Håndbog for fanebærere\n23 Regler for bæring af fanen Fanen er et uvurderligt og kostbart symbol. Fanen omgås med respekt. Følelse, respekt og passende påklædning til lejligheden. Situationsfornemmelse. Kom i god tid, så der er tid til forberedelse. Fanebærer og fanevagter skal altid aftale mødetid med bestemmelsesstedets ansvarlige. Faner skal altid transporteres i fanehylsteret - både til og fra bestemmelsesstedet. Fanen bæres/føres altid på fanebærerens højre side. Faner, der kommer først ind - føres først ud. Fanen pakkes altid ind i tør tilstand - faner af dobbeltdug lægges altid i folder (plisseres). Fanen opbevares altid på et tørt og sikkert sted i fanesvøb og hylster. Når der trædes an, har fanebæreren fanen ved fod. Fanen holdes altid velholdt, rengjort og alle metaldele pudset. Fanen må ikke berøre jorden. Fanen er aldrig uden opsyn når den er i brug. Passende påklædning. Der bliver lagt mærke til fanebærerne. Fanedugen skal brændes Når en fane er blevet brugt så længe, at den ikke mere er præsentabel, kan dele af fanen sendes til Danmarks-Samfundet. Eksempelvis kan fanespyd og messingbeslag fra fanestangen genanvendes til en ny fane. Er dette ikke muligt, skal en udtjent fanedug brændes, dog aldrig i fuld offentlighed. Fanestangen kan skæres i stykker og brændes. Regler for bæring af fanen 23\n24 Faneoptog - flagfesten i København 15. juni Håndbog for fanebærere\n25 Indvielse af dannebrogsfanen Faneindvielsens symbolik Danmarks-Samfundet anbefaler, at indvielsen af fanen bør foregå under festlige former. En faneindvielse rummer en meget enkel symbolik, der entydigt understreger, at fanen nu er en foreningsfane! Den skal fremover følge foreningens arbejde, hvad enten det er en idrætsforening, et spejderkorps eller lignende. Fanen vil fremover være med ved festlige lejligheder, men også hvor fanen skal repræsentere foreningen ved begravelser, bisættelser eller mindehøjtideligheder. Erfaringen viser, at gennemførelsen af en faneindvielse bør være enkel og præsentabel. Planlæg og afprøv derfor faneindvielsen grundigt. Aftal alle detaljer, og indøv dem med alle dem, der skal deltage i indvielsen. Hvad er en faneindvielse? Faneindvielsen gennemføres under hensyn til de vidt forskellige muligheder, der er fra sted til sted og i den aktuelle situation. Danmarks-Samfundet deltager gerne i planlægning og indøvelsen. Fanebærer og fanevagt skal grundigt instrueres og indøve, hvorledes faneindvielsen skal gennemføres. Det er ofte her, der kan ske utilsigtede handlinger. De tre personer, der skal slå sømmene i, skal ligeledes være instrueret. Normalt er fanen udleveret til foreningen ved en tidligere lejlighed, oftest på Valdemarsdag den 15. juni (Danmarks flagdag). Hvis fanen overrækkes i forbindelse med faneindvielsen, medbringer repræsentanten fra Danmarks-Samfundet fanen og kan ved starten af indvielsen eller efterfølgende holde en kort tale. Når den nye fane skal tages i brug, er faneindvielsesritualet, at der slås tre søm i fanestangen. Det første søm for Hendes Majestæt Dronningen, det næste for fædrelandet og det sidste for foreningen, der skal tage fanen i brug. Sømmene er slået i i forvejen, hvorfor der kun skal slås symbolsk på sømmene med to-tre lette, men hørlige slag. Der skal derfor bruges en lille præsentabel hammer, som foreningen bør låne eller anskaffe sig. Efter faneindvielsen føres fanen hen til den anviste plads. Er der en fanefod, placeres fanen i denne. Ellers må fanebærer og fanevagt på skift stå med fanen. Når faneindvielsen afsluttes, bedes publikum sætte sig. Indvielse af Dannebrog 25\n26 Faneindvielse i Roskilde Domkirke den 6. maj Borgmester Poul Lindor Nielsen slår det 2. søm i fanen. Fanen føres frem til faneindvielse Fanebærer og fanevagt står klar med den sammenrullede fane på et af foreningen anvist sted. Fanebæreren stiller sig med front mod forsamlingen og med fanen ved sin højre fod til højre for talerstolen eller et højt anbragt bord, hvor fanen skal ligge, når der slås søm i. Fanen sænkes, hvorefter den rulles ud. Når fanen sænkes, rejser forsamlingen sig og bliver stående indtil faneindvielsen er afsluttet. Herefter løftes fanen og placeres ved fanebærerens højre fod. Overblik over en faneindvielse Når den person, der skal slå det første søm i, er klar, gives der tegn til fanebæreren om at sænke fanen. Personen slår to-tre lette slag på sømmet nærmest fanespyddet. Dette gentages med de personer, der skal slå andet og tredje søm i. Efter faneindvielsen føres fanen hen til den anviste plads. Er der en fanefod, placeres fanen i denne. Ellers må fanebærer og fanevagt på skift stå med fanen. Når faneindvielsen afsluttes, bedes publikum sætte sig. 26 Håndbog for fanebærere\n27 Gennemførelse af faneindvielsen Når alle praktiske spørgsmål er besvaret og gennemprøvet, gennemføres selve faneindvielsen på følgende måde: Skal der synges en sang, som f.eks. Der er ingenting der maner med et eller flere vers, skal sangen være fordelt til alle. Skal fanen udleveres, står repræsentanten fra Danmarks-Samfundet klar med fanen sammenrullet. Fanen overrækkes formanden med en kort lykønskningstale. Formanden takker meget kort, afleverer fanen til fanebæreren og giver derefter ordren: Rul fanen ud. Fanestangen sænkes nu til vandret. Fanevagten placerer sig ved fanespyddet, fanesnoren frigøres og fanebæreren ruller fanen ud i et roligt tempo. Fanevagten sikrer, at fanedug og fanekvaster ikke berører gulvet eller jorden. Er der musik til stede røres trommerne 1, eller der kan blæses hornsignaler. Det skal tilstræbes, at udrulning og musik starter samtidigt. Når udrulningen er forbi, ventes få sekunder, hvorefter fanen rejses til lodret og tages ved højre fod med front mod publikum. Fanevagten træder hen ved siden af fanebæreren. Er fanen udleveret ved en tidligere lejlighed, står fanebæreren og fanevagten klar med fanen og afventer ordren Rul fanen ud. Fanestangen sænkes nu til vandret. Fanevagten placerer sig ved fanespyddet, fanesnoren frigøres, og fanebæreren ruller fanen ud i et roligt tempo. Fanevagten sikrer, at fanedug og fanekvaster ikke rører gulvet eller jorden. Er der musik til stede røres trommerne, eller der kan blæses hornsignaler. Når udrulningen er forbi, ventes få sekunder, hvorefter fanen rejses til lodret og tages ved fod, med front mod publikum. Fanevagten træder hen ved siden af fanebæreren. Formanden annoncerer: Vi går nu til indvielse af vores nye fane. Jeg giver ordet til NN1, der vil slå det første søm i for Majestæten Fanestangen sænkes til vandret, så NN1 vil være i stand til at slå på det første søm øverst på fanen. Fanevagten placerer sig ved fanespyddet og holder fast i dette, hvis ikke der er fast underlag under fanestangen. NN1 får hammeren, gør front 1 Når trommerne røres, betyder det, at der spilles en trommehvirvel, mens fanen rulles ud. Indvielse af Dannebrog 27\n28 mod publikum og siger: Det er mig en glæde og ære, at slå det første søm i for Hendes Majestæt Dronningen. NN1 vender sig mod fanen og slår to-tre symbolske slag på det øverste søm nærmest fanespyddet. Hammeren gives tilbage til formanden. Fanestangen forbliver sænket til vandret, medens der slås på de to næste søm. Formanden giver nu ordet til NN2, der skal slå et søm i for fædrelandet. NN2 modtager hammeren, gør front mod publikum og siger: Det er mig en glæde og ære at slå søm nummer to i for Danmark. NN2 vender sig mod fanen og slår to-tre symbolske slag på søm nr. 2 nærmest fanespyddet. Hammeren gives tilbage til formanden. Formanden giver nu ordet til NN3, der skal slå det tredje som i. NN3 modtager hammeren og gør front mod publikum og siger: Det er mig en glæde og ære at slå søm nummer tre i for foreningen/gruppen/kredsen/klubben eller andet - idet navnet nævnes tydeligt. Der kan eventuelt tilføjes: Jeg håber, at fanen vil blive et samlingsmærke for foreningen/klubben/kredsen/ gruppens medlemmer, og at man vil benytte fanen så ofte, der er lejlighed til det, samt behandle fanen med respekt. NN3 vender sig mod fanen og slår to-tre symbolske slag på det søm nr. 3 nærmest fanespyddet. Hammeren gives tilbage til formanden. Er fanen under hele faneindvielsen anbragt hvilende mod et bord, en talerstol eller et podie, kan den forblive der. Skal den lægges direkte i hånden på en af de tre personer, rejses fanen til bærestilling og tages ved fod hver gang, der er blevet slået et søm i. Når det sidste søm er slået i, løfter fanebæreren fanen til lodret stilling, og forsamlingen synger den sang, der er valgt til lejligheden, mens fanen skuldres (bærestilling). Efter selve faneindvielsen kan fanen enten føres ud af salen eller anbringes i en fanefod under resten af mødet eller festligheden. 28 Håndbog for fanebærere\n29 Hvis fanen skal føres på plads gives ordren: Før fanen på plads. Det planlagte sted, hvor fanen skal føres hen, bør være centralt placeret for alle. Sammenrulningen af fanen foregår på samme måde som ved udrulningen. Hvem skal slå de tre søm i? Der er ikke regler for, hvem der skal slå de tre søm i. Danmarks-Samfundet anbefaler at det er vores repræsentant, der slår det første søm i for Hendes Majestæt Dronningen. Såfremt borgmesteren er til stede eller repræsenteret, er det den folkevalgte lokale repræsentant, der bør slår sømmet i for fædrelandet. Den gamle fane føres ud Fanebæreren og fanevagten for den nye fane træder til side og stiller op i salens længderetning og fanebæreren og fanevagt for den gamle fane, går op foran fanefoden, tager den gamle fane op af holderen og fanebæreren tager fanen ved fod. Fanebærer og fanevagt gør omkring med front mod gæsterne. Derefter gives ordren: Rul fanen sammen. Fanebæreren sænker fanen til vandret. Fanen holdes eller drejes, så den følger salens længderetning. Fanevagten går op foran fanen og tager fat om fanespyddet. Fanesnoren frigøres, så den hænger ned fra fanedugen og således, at den drejes med rundt, når fanen rulles ind. Fanevagten bliver stående og støtter fanen, når den rulles ind. Når fanen rulles sammen røres trommerne. Efter at fanen er rullet sammen, snøres fanesnoren omkring. Der ventes nogle sekunder, hvorefter fanen rejses til lodret, tages ved fod, samtidig med, at fanebæreren og fanevagten gør front mod gæsterne, side om side. Derefter gives ordren: Før fanen ud. Fanebæreren løfter fanen, fanevagten træder ind bag bæreren og fanen føres ud. Fanebæreren for den nye fane sænker på denne ordre fanen til vandret. Der gøres honnør. Når den gamle fane har forladt salen, går fanebærer og fanevagt for den nye fane hen foran faneholderne og placerer den nye fane. Den nye og indviede fane har dermed erstattet den gamle fane. Indvielse af Dannebrog 29\n30 Flagfesten i Ebeltoft Kirke Håndbog for fanebærere\n31 Fanen i kirken Fanens anvendelse i kirken Når der skal udtrykkes glæde eller sorg ved brug af Dannebrog ved kirkelige handlinger, gælder der faste regler, der ikke kan fraviges. I Danmark er der en række forskellige anerkendte trossamfund. Når en dannebrogsfane skal benyttes i disse trossamfund, skal der altid laves aftaler med den person, der skal lede den hellige ceremoni inden for det pågældende trossamfund, for at fastlægge de præcise procedurer. Fanen befinder sig på fremmed jord og er derfor underlagt de bestemmelser, som er gældende for det pågældende trossamfund. Uanset hvilken form for kirkelig handling, der er tale om, skal præsten give tilladelse til faners tilstedeværelse. Desuden skal familie eller de pårørende have ønsket faner til den kirkelige handling. Nogle steder er der en lokal kirkelig tradition for, at faner deltager ved bestemte kirkelige højtider såsom konfirmation, bryllup, høstgudstjeneste eller ved juletid. Påklædning Fanebærerens påklædning bør være afstemt efter den kirkelige handling. Repræsentanter for foreninger og organisationer kan møde i de pågældendes uniform. Mørkt tøj ved begravelse eller bisættelse, præsentabelt tøj ved Fanen i kirken 31\n32 Flagfesten i Sct. Nicolai Kirke på Bornholm i bryllup eller konfirmation, foreningens uniform eller dragt samt reglementeret korrekt militær uniform. Der må gerne bæres hvide handsker. Sko bør være sorte eller mørke. Fanen bør altid være pudset og rengjort. I samarbejde med præsten og kirkens personale fastsættes, hvornår faner skal ankomme og forlade kirken, samt hvor de skal placeres under den kirkelige handling. Almindeligvis føres fanen ind først. Almindeligvis føres fanen først ud. Fanens føring Når de 9 bedeslag har lydt, føres fanen ind under præludiet (forspillet) efterfulgt af præsten, menigheden rejser sig og gør front mod fanen, der langsom føres til den aftalte plads. 32 Håndbog for fanebærere\n33 Når fanen skal ud, dette sker under postludiet (efterspillet), rejser menigheden sig igen, gør front mod fanen, der langsomt føres ud, efterfulgt af præsten. Herefter følger evt. øvrige faner i samme rækkefølge, som de kom ind. Efter aftale med præst/kirketjener, kan man vælge, at fanen er på plads, før menigheden ankommer, og at fanen føres ud, når kirken er tom. Fanebærer og fanevagt i kirken Fanen skal altid være ved bærerens højre side. Fanebæreren står så vidt mulig i retstilling. Det vil sige at fanebæreren skal stå rank med samlede fødder, men frem for alt ikke i en for stiv og krampagtig stilling. Vægten skal lægges over på forfodens trædeflade i stedet for på hælene. En forkert stilling kan medføre, at fanebæreren besvimer. Hvis fanebæreren skal afløses, skal fanevagten så vidt muligt vælge et passende tidspunkt under salmesangen. Afløsningen skal ske så ubemærket og så stilfærdigt som muligt. Fanevagten skal sidde i nærheden af fanen. Fanebærer og fanevagt må ikke bære hovedbeklædning i kirken. Fanebærer og fanevagt synger ikke med på salmer og sange. Fanebærer og fanevagt deltager ikke i bønner eller velsignelsen. Fanebærer bærer ikke bandoler under kirkelige handlinger. Fanesænkning i kirken Fanesænkning ved kirkelige handlinger skal i hvert enkelt tilfælde aftales med præsten. Under bøn, under velsignelse og ved jordpåkastelse i kirken kan fanen sænkes. Fanen sænkes ved, at fanebæreren retter sig op og, om muligt, sænker fanen til en vinkel på 45 grader. Er forholdene i kirken ikke til at fanen kan sænkes, indtager fanebæreren retstilling og fælder fanestangen fremefter, så langt det er muligt. Fanen i kirken 33\n34 Sænkningen skal foretages således, at fanen fra lodret stilling føres frem til en passende hældning afhængig af omstændighederne. Oftest bliver der kun tale om en mindre hældningsvinkel. Fanedug og fanekvaster må ikke røre kirkegulvet. Er der flere faner og ringe plads, kan en enkelt fane sænkes på vegne af de øvrige. Dette skal være aftalt på forhånd. Fanen ved bryllup Hvis fanen skal opstilles ved selve vielsen inde i kirken, sker det kun såfremt brudeparret har ønsket det, og præsten har givet tilladelse. Hvis det er tilfældet, føres fanen ind i kirken, inden bruden ankommer. Fanen føres ud før brudeparret. Derefter tager fanebærer opstilling med fanen uden for kirken. 34 Håndbog for fanebærere\n35 Hvis der foran kirken er dannet espalier, føres fanen igennem denne og tager opstilling for enden af den. Fanen indgår ikke i selve espalieret. Når brudeparret passerer, sænkes fanen til en vinkel på 45 grader. Er der flere faner med i kirken, danner de et selvstændigt espalier foran kirken nærmest kirkedøren. Fanerne sænkes til en vinkel på 45 grader, mens brudeparret passerer igennem. Fanen ved festgudstjeneste og højmesse Ved festgudstjenester og højmesser repræsenterer faner som regel ungdomskorps eller lokale foreninger med tilknytning til kirken eller sognet. I god tid før den kirkelige handling aftales alle praktiske forhold omkring fanens deltagelse med kirkens personale. Erfaringsmæssigt er det en god idé, at indøve procedurerne i kirken inden den kirkelige handling. Fanen ved begravelse og bisættelse En fane kan ikke sørge. Derfor kan en fane ikke forsynes med sørgeflor eller sort fanesnor med sorte fanekvaster. En absolut forudsætning for en fanes deltagelse ved begravelser og bisættelser er, at der er lavet forudgående aftale med præst og de pårørende. De pårørendes ønsker skal i videst muligt omfang imødekommes og kan kun tilsidesættes, når ganske særlige forhold i det enkelte tilfælde begrunder dette. Det er præsten, der fastlægger alle forhold og anvisninger om fanens placering, hvornår fanen sænkes samt, hvordan den bruges i kirken/kapellet. En fane kan nægtes adgang til en begravelse eller ved en bisættelse. En ofte forekommende årsag er pladsmangel. Fanen kan også ved sit udseende eller ved det, den symboliserer, forarge eller forstyrre deltagerne i den kirkelige handling. Fanebærer og fanevagt betragtes som æresvagter og skal altid udøve gerningen med ærbødighed, respekt og hensyntagen til de pårørende. Fanebærer og fanevagter kan orientere sig om, hvordan den kirkelige handling i forbindelse med en begravelse eller en bisættelse gennemføres ved at se bagest i Den danske salmebog under ritualbogens afsnit om begravelse og jordpåkastelse. Fanen i kirken 35\n36 Fanebærer bærer ikke bandoler under kirkelige handlinger. Fanen er klar senest 30 minutter før, den kirkelige handling begynder. Fanebæreren og fanevagten vurderer selv, om de vil tage imod en indbydelse til en efterfølgende sammenkomst. Ved ankomst til kirken/kapellet klargøres fanen, og fanebæreren kontakter kirkens personale. Deltager der flere faner, sørger en fælles fanefører for at føre fanerne ind i kirken eller kapellet. Der er forskellige situationer i forbindelse med begravelse eller bisættelse: Start på ceremonien Kisten står i kirken/kapel Kisten ankommer til kirken/kapel Kisten hentes i kapellet med fane og følges til kirken med fanen Den kirkelige handling Afslutning af ceremonien Ceremonien afsluttes i kirken og kisten bliver stående Kisten føres til gravstedet, og ceremonien afsluttes ved graven Kisten føres ud af kirken og køres bort Ceremonien afholdes i et krematorium Kisten står i kirken/kapel Hvis kisten allerede er anbragt i kirken/ kapellet, føres fanen ind kort tid, før den kirkelige handling finder sted. Eksempelvis når kirketjener/kordegn åbner dørene. Fanen føres langsomt op gennem midtergangens venstre side til det sted, kordegnen har anvist. Fanen føres med en hældning på grader. Fanevagten går i højre side af gangen. Menigheden rejser sig og vender front mod fanen. Fanebæreren er opmærksom på kranse/blomster på gulvet og lysekroner i loftet. Træd aldrig hen over blomsterne. 36 Håndbog for fanebærere\n37 Som hovedregel står fanen så tæt som muligt ved kistens hovedende (nærmest alteret) såfremt pladsen tillader det, men fanens placering sker altid i samråd med præsten. Fanebæreren skal stå i en afslappet retstilling. Med højre fod støttes fanen, således at den ikke glider på gulvet. Er der flere faner, står den fane, der er nærmest knyttet til den afdøde så tæt som muligt, ved kistens hovedende på højre side set fra alteret. De øvrige faner tager opstilling i midtergangen (hovedskibet) med front mod hinanden i rørstilling, men fanernes placering sker altid i samråd med præsten. Kisten ankommer til kirken/kapel Kisten ankommer til kirke/kapel umiddelbart før, den kirkelige handling skal finde sted. Fanen placeres med fanevagt ved indgangen og føres ind. Fanen er sænket til en vinkel på 45 grader, fra det øjeblik rustvognen har gjort holdt, indtil bærerne har fattet kisten og er klar til at bære den ind i kirken/kapellet. Derefter rejses fanen, og kisten ledsages. Skal kisten føres fra rustvogn ind i kirken er rækkefølgen: Fane - Præst - Kiste Følge. Når fanen og de pårørende er på plads i kirken/ kapellet begynder den kirkelige handling. Hvis der deltages med flere faner, gør fanebærerne i midtergangen front mod præsten, når denne træder frem ved alteret. Efter præstens tale vender fanebærerne i hovedskibet sig med front mod hinanden. Fanen i kirken 37\n38 Jordpåkastelse Ved jordpåkastelse føres fanerne fra næsten lodret stilling frem til en passende hældning afhængig af placering og øvrige omstændigheder i kirken. Ofte bliver der kun tale om en mindre hældningsgrad. Fanens placering når kisten bæres ud Ved slutningen af den sidste salmes næstsidste vers gør fanebæreren sig klar til at gå ud af kirken/kapellet. Det betyder, at der på det tidspunkt skal være foretaget faneafløsning. Der er 2 muligheder for fanens placering, når kisten skal bæres ud af kirken/ kapellet. Hvilken, der skal anvendes, afhænger af aftalen med præsten og af pladsforhold i kirken/kapellet. 38 Håndbog for fanebærere\n39 Mulighed 1: Når kisten bæres ud, føres fanen umiddelbart bag kisten. Præsten forventes at gå forrest. Som hovedregel føres de faner, der kom først ind, også først ud, således at fanebærerne kommer til at passere mellem de opstillede faner. Afstanden mellem fane og kisten er 1,5 meter til 2,0 meter. Mulighed 2: Når kisten bæres ud, føres fanen umiddelbart foran kisten. Dermed fører præsten fanen ud, og fanen fører kisten ud. Fanen i kirken 39\n40 Fanens fremtræden specielt ved begravelse Skal begravelse foregå på kirkens egen kirkegård, følger fanen kisten ud til graven og placeres så tæt ved kistens hovedende som muligt. Fanebæreren står i retstilling med fanen ved fod. Er der flere faner, kan faneføreren, forinden begravelsen, med fordel besigtige gravstedet af hensyn til hensigtsmæssig placering af fanerne. Fanen sænkes under jordpåkastelse, bøn og velsignelse. Når kisten sænkes i graven, sænkes fanen til vandret stilling over graven. Fanen rejses, når kisten er sænket. Er der flere faner, kan mere end tre faner sjældent sænkes samtidigt over graven. De øvrige bliver da stående i retstilling med fanerne ind til skulderen. Er der på grund af omstændighederne ikke plads, sænkes fanen i en vinkel på 45 grader. Forinden der takkes, tager fanebæreren fanen ved skulder, går hen til graven og gør en sidste hilsen ved langsomt - hvis der er flere faner, gøres det på 40 Håndbog for fanebærere\n41 samme tid - at sænke fanen til vandret stilling over graven. Mens der hilses med fanen, gør uniformerede fanevagter honnør. Alle øvrige står ret. Herefter samles fanedugen omkring stangen ved hjælp af fanesnoren. Fanedugen holdes samlet om stangen, når den føres tilbage til våbenhuset, hvor fanen rulles sammen og anbringes i hylster eller i respekt for afdøde og for fanen er fanebærer og fanevagt de sidste, der forlader gravstedet. Kisten kan være dækket med Dannebrog. Ved begravelser følger flaget kisten til graven. Umiddelbart inden kisten sænkes i jorden, fjernes og sammenfoldes flaget. Hertil bør to personer være særligt udpegede. Flaget afleveres til de pårørende. Da det er de pårørendes ønske, at kisten udsmykkes med Dannebrog, er det de pårørende, som fremskaffer flaget. Det er således også de pårørende som afgør, hvad der skal ske med det tilbageleverede flag. Skal kisten transporteres med rustvogn fra kirken/kapellet til kirkegård, følges ikke efter med fanen. Højtideligheden slutter uden for kirken/kapellet, ved at fanen sænkes i en vinkel på 45 grader eller at fanen sænkes til vandret stilling pegende i rustvognens køreretning. Når der ved kirken/kapellet er takket for deltagelsen, samles fanedugen omkring stangen ved hjælp af fanesnoren. Fanedugen holdes samlet om stangen, når den føres tilbage, eventuelt til våbenhuset, hvor den rulles sammen og anbringes i hylster. Fanens fremtræden specielt ved bisættelse (kremering) Ved bisættelse kan der være flere muligheder for afslutning af den kirkelige handling. Uden for kirken/kapellet tages opstilling ved bagenden eller på begge side af rustvognen. Fanen kan sænkes i en vinkel på 45 grader, eller sænkes til vandret henover kisten, inden den placeres i rustvognen. Når rustvognen kører bort, sænkes fanen igen i en vinkel på 45 grader, eller fanen sænkes til vandret stilling, pegende i rustvognens køreretning. Fanen i kirken 41\n42 Hvis de pårørende går et stykke ad vejen efter rustvognen, følger fanebæreren umiddelbart efter, og når rustvognen kører bort, sænkes fanen i en vinkel på 45 grader. Derefter rejses fanen, fanebæreren tager fanen ved fod og indtager retstilling. Hvis kisten bliver stående i kirken/kapellet, sænkes fanerne hen foran kistens hovedende eventuelt tre gange. Fanen føres derefter ned gennem midtergangen, og fanebæreren pakker fanen sammen, eksempelvis i våbenhuset. Hvis kisten, som det sker enkelte steder, sænkes ned i gulvet i kapellet, sænkes fanen over kisten under nedsænkningen. Derefter føres fanen først ud af kapellet. Kisten kan være dækket med Dannebrog. Ved bisættelser følger flaget kisten i rustvognen og fjernes af bedemanden inden aflevering til kremering. Flaget afleveres til de pårørende. 42 Håndbog for fanebærere\n43 Når der ved kirken/kapellet er takket for deltagelsen, samles fanedugen omkring stangen ved hjælp af fanesnoren. Fanedugen holdes samlet om stangen, når den føres tilbage, eventuelt til våbenhuset, hvor den rulles sammen og anbringes i hylster. Fanen ved mindehøjtidelighed, kransenedlæggelse og andet Fanen kan være en vigtig og smuk del af en mindegudstjeneste eller en mindehøjtidelighed. Der skal altid være lavet forudgående aftale med præst og indhentet tilladelse fra de pårørende. Ved kransenedlægning sænkes fanen til en vinkel på 45 grader under selve kransenedlægningen ved mindestenen/mindemonumentet, indtil personen, der har lagt kransen, vender sig om for at gå væk/tager en hue eller anden hovedbeklædning på hovedet. Fanen i kirken 43\n44 Fanens betydning Oprindelig blev Dannebrogsflaget kun brugt som fane på en fanestang. Fanen var oprindelig et samlingssymbol på slagmarken. Overalt på kloden, hvor fjender i tidens løb har angrebet hinanden, har det været vigtigt at vide, hvor ens kampfæller befandt sig. Før de prangende og let genkendelige uniformer, som navnlig lederne bar, blev almindelige, var det afgørende for soldaterne at vide, hvor lederen befandt sig, og i hvilken retning de kæmpende bevægede sig. Da det i 1854 blev tilladt den danske befolkning frit at anvende Dannebrog som flag eller fane, fulgte nogle af de militære skikke med over. Mange af disse skikke er stadig bibeholdt, men er blevet moderniseret, eksempelvis indvielsen af dannebrogsfanen. I Jydske Lov fra 1241 hedder det i forbindelse med Landeværnet, der kræver alle våbenføre mænds deltagelse: Hvilken som banneret skulle bære og rømmer af marken, han haver forbrudt liv, gods og ære, item hvilken som udfor til Strandbakke, som fjenden ligger for, og rømmer sit banner, han bliver æreløs og liges ingen god mand. Under kamp bar Kongens Mærkesmand som fanebæreren kaldes banneret 44 Håndbog for fanebærere\n45 Danmarks-Samfundets 100 års jubilæum. Aalborg Fanens betydning 45\n46 omgivet af en udsøgt fanevagt. Kongen opholdt sig altid i nærheden af fanen, som blev ført frem til det sted, hvor kampen var hårdest. Fanens fald eller erobring betød altid forvirring og modløshed, og uden at være egentlig fører betød Mærkemanden næsten mere for kampens udfald end nogen anden fra Kongens stab. Fanebefalingen Jeg betror dig denne fane, fordi jeg ved, at du er en ærlig og modig mand. Du skal føre den, som det sømmer sig en trofast kriger. Du skal værge den, som en danemand værger sin ægtehustru. Under march og på vagt, under storm og strid skal du stå som et mønster for tapre soldater. Ingensinde må du vige, aldrig må du give anledning til, at hæren bliver modløs og flygter. Skulle det ske, at en fjende afhugger din højre hånd, skal du gribe fanen med din venstre. Mister du begge hænder, skal du slå tænderne i fanen. Du skal værge den, så længe du lever og ånder. Må du opgive kampen det Gud forbyde skal du vikle dig i fanen og dø. Ellers denne udgave Jeg betror dig denne fane, fordi jeg ved, at du er en god soldat og en ærlig dansk mand. Du skal føre den, som det sømmer sig en trofast kriger. Du skal værne den, som dannemand værger sit dyreste klenodie. Du skal værge denne fane, så længe den er dig betroet, og så længe du lever og ånder. Fanebefalingen, faneeden eller Fænrikbefalingen stammer fra begyndelsen af 1600-tallet. 46 Håndbog for fanebærere\n47 Pasning af dannebrogsfanen Jo bedre man passer på sin dannebrogsfane, jo længere holder den og jo større glæde får alle i foreningen af den. Pasning af fanedugen Når en fane ikke er i brug, bør den opbevares og behandles rigtigt. Ellers kan det på langt sigt betyde, at fanedugen krøller, mugner og går i stykker. Opbevaring af en fane sker ved brug af et fanehylster og et fanesvøb. Hvis fanen under brug er blevet våd, så lad den tørre, inden I ruller den sammen og anbringer den i fanehylsteret. Fanedug, fanebånd og fanesnore skal være helt tørre, og fanestang og fanespyd skal tørres af inden opbevaringen. Lad tørringen af fanedugen foregå langsomt og ikke ved at placere den i direkte sollys eller i stærk varme. Indpakning til opbevaring foregår ved, at fanespyd, fanesnore og eventuelle fanebånd tages af. Skru den nederste del af fanestangen af. For at undgå en afsmitning af messingsømmene, der hvor fanedugen er sømmet fast til fanestangen, anbringes et langt smalt stykke bomuldsstof kaldet fanesvøbet - i hele længden, når fanen skal rulles sammen. Det vil betyde, at afsmitningen sker på bomuldet og ikke på fanedugen. Læg fanesvøbet på et bord eller lignende, læg fanen på svøbet, og rul fanesvøb og fanedug sammen om stangen, men ikke for stramt. Fold eventuelle Pasning af dannebrogsfanen 47\n48 fanebånd sammen én gang og læg dem ind i den sidste omgang af fanesvøbet, dog sådan at metalbøjlerne ikke kommer i berøring med fanedugen. Læg fanespyd og fanesnore i den udvendige lomme på fanehylsteret. Placer den sammenrullede fane i et tørt rum ikke under 15 grader. Pasning af fanestangen Selve stangen er behandlet samt lakeret og skal ikke vedligeholdes med olie eller lignende. Hvis fanestangen er blevet beskidt, især ved fanefoden (dupskoen), rengøres der med vand, og der benyttes efterfølgende en tør klud. Hvis metalringen omkring dupskoen er blevet ødelagt kan den udskiftes ved at kontakte en af de mange virksomheder i Danmark, som laver faner. Pudsning af metaldele På en dannebrogsfane er der fem forskellige metaldele. Der hvor fanen samles på midten med et samlestykke, toppen af fanen med et gevind til et fanespyd, dupsko, et fanespyd i toppen samt en række emblemer/metalfanebånd, som er slået på eller omkring fanestangen. Metaldele af hhv. messing og sølv pudses med creme, som indeholder et svagt slibemiddel, f.eks. Brasso til messing, Silvo til sølv, eller tilsvarende. Metaldele af sølv pudses og poleres med en metalpudsecreme, som indeholder et svagt slibemiddel anvendt som poleringsmiddel. Eksempelvis mærket Silvo eller tilsvarende. Der er specielt to forhold der gør, at metallet ikke ser blankt og skinnende ud. Dels sker der en oxidering af metallets overflade, hvor luftens indhold af ilt går i kemisk forbindelse med metaloverfladen. Det gør, at metaloverfladen med tiden bliver mat og grålig. Dels kan fedtsyrerne i fingrene afsættes på metaloverfladen og danne synlige fingeraftryk. Disse tilstande på metaloverfladen kan fjernes gennem pudsning og polering. Men kun når der er behov. Selvom der er anvendt metalpudsecreme både på messingdelene og på sølvdelene, kan disse godt poleres igen, uden at der skal anvendes et nyt lag creme. 48 Håndbog for fanebærere\n49 Sørg altid for at fjerne alt cremen fra metaldelene. Ellers vil det tørre ind og give en uhensigtsmæssig grim belægning på metaloverfladen. Man skal især være påpasselig med fanespyddet og indgravering på samlestykket, hvor metalpudsecremen ofte kan trænge ind og gøre polering vanskelig. Pas på med metalpudsecreme Fanestangen kan ødelægges, hvis overskydende creme ikke omgående fjernes fra trædelene. Eftersom cremen indeholder slibemiddel, vil det dels kunne ødelægge lakeringen på træet og dels kunne trænge ind i træet, som efterfølgende bliver misfarvet. Denne misfarvning kan normalt ikke fjernes. Hvide handsker For at undgå at der sættes fingeraftryk på metaldelene, kan fanebæreren anvende hvide handsker af bomuld. Broderi på fanen Mange faner har fået navn, foreningslogo, motto eller lignende broderet på det øverste, inderste stangfelt i fanedugen. Som regel laves dette med en dobbelt fanedug. Det betyder, at broderiet bliver retvendt på begge sider af fanen. Hvis broderiet kun laves på en enkelt fanedug, vil tekst og logo være spejlvendt på bagsiden. Danmarks-Samfundet anbefaler, at man kontakter Aalborg Flagfabrik i forbindelse med broderier på en dannebrogsfane. Pasning af dannebrogsfanen 49\n50 Faneleksikon Hvad betyder? At slå søm i Oprindelig en militær ceremoni i forbindelse med en faneindvielse. Benyttes nu også civilt. Kutyme er, at man slår tre søm i for Hendes Majestæt Dronningen, for fædrelandet og for modtageren af fanen. 50 Håndbog for fanebærere\n51 Broderi På en fanedug er det tilladt at trykke eller brodere foreningens logo, navn m.v. Det må ikke dække hele fanedugen. Det skal koncentreres i øverste stangfelt (se dette). Der anvendes en dobbeltdug. Ellers vil logo eller navn stå spejlvendt på den anden side af fanedugen. Faneleksikon 51\n52 Dupsko Dupsko betyder beslag som sidder for enden af fanestangen som beskyttelse mod slid. Det er den afrundede ende i bunden af fanestangen. Fanebandoler En bred skulderrem af læder udformet som en bærerem. Nederst er placeret en læderholder til at sætte bunden af fanestangen i. Farver: Hvid, sort eller brun. 52 Håndbog for fanebærere\n53 Fanebærer I militæret den fornemste post, som kun den bedste soldat blev udnævnt til. I foreninger og sportssammenhæng er det også en ære at blive udpeget til at gå foran med Dannebrog. Faneleksikon 53\n54 Fanedug Selve stoffet som fanen er syet af. Stoffet kan enten være af vævet, indfarvet uld eller vævet, indfarvet silke. Fanefod En fast fod der kan holde fanen i længere tid. 54 Håndbog for fanebærere\n55 Fanehylster Pose til opbevaring af fanen, fanesnor og fanespyd. Faneindvielse Den ceremoni, som gennemføres, når en ny fane overrækkes til en forening eller lignende, inden den tages i brug første gang. Fanekommando En kommando betyder en militær enhed med specialopgave. En fanekommando består af en fane, fanebærer, en eller flere fanevagter og en fører af kommandoen. Er der flere faner i samme fanekommando, kaldes den en faneborg. Fanekvaster De yderste ender af fanesnorene udformet til pynt. Faneleksikon 55\nVEJLEDNING FOR BENYTTELSE AF FANER OG FLAG VED DE FRIVILLIGE SØNDERJYSKE BRANDVÆRN. Forord Denne vejledning er udgivet af Sønderjysk Frivillige Brandværnsforbund i et forsøg på at svare på de mange spørgsmål,