GYMNASIELÆRERPRAKTIK PÅ ORDRUP GYMNASIUM - PDF\nDownload "GYMNASIELÆRERPRAKTIK PÅ ORDRUP GYMNASIUM"\n1 GYMNASIELÆRERPRAKTIK PÅ ORDRUP GYMNASIUM Af: Ruben Kattner (56587), Jeppe Smaug Rasmussen (56845), Mathilde Sofie Madsen (45393) og Rania Warde (56550) Ved vejleder: Anne Marie Heltoft Semester: Forår 2016 Modulniveau: K1 Samlet antal anslag i opgaven: Kursustype: Projektarbejde Sprog opgaven er skrevet på: Dansk 1\n2 Resumé Dette projekt er skrevet på baggrund af en gymnasielærerpraktik, hvor vi underviste i diskursanalyse i dansk. Vi tog udgangspunkt i temaet sundhed og identitet og introducerede eleverne for analysemodeller af Ernesto Laclau og Chantal Mouffe samt Norman Fairclough. Projektet har taget udgangspunkt i et konstruktivistisk og interaktionistisk læringssyn, som beskrevet af Olga Dysthe og Spencer Kagan. Undervisningen blev derfor tilrettelagt med Cooperative Learning som en del af strukturen. Vi viser i projektet, hvordan diskursanalyse kan bruges i henhold til det sproglige kernestofområde, som beskrevet i undervisningsministeriets bekendtgørelse i dansk på STX. Projektets anden del, diskuterer hvordan undervisningen blev grebet an, og hvilket fagligt udbytte eleverne fik af forløbet. Projektet konkluderer, at et forløb i diskursanalyse er med til at give eleverne en sproglig bevidsthed og dermed bidrage til at opfylde det overordnede formål for STX. Desuden konkluderes der, at teoretiske overvejelser vedrørende pædagogiske og didaktiske aspekter, er en forudsætning for et vellykket undervisningsforløb. 2\n3 Indholdsfortegnelse 1.0 PROJEKTETS INDLEDNING SAMT METODISKE REFLEKSIONER Indledning og motivation Projektet og bekendtgørelsen Projektets metodiske valg Problemfelt Problemformulering DEL 1: TEORETISK FREMSTILLING AF DISKURSANALYSE Diskursteori og kritisk diskursanalyse Diskursteoriens filosofiske rødder Diskursteori hos Laclau og Mouffe Faircloughs kritisk diskursanalyse Den tredimensionelle model Interdiskursivitet tekstens intertekstuelle kæde Diskursanalyse af udvalgte tekster Præsentation af diskurser indenfor temaet sundhed og identitet Analyse af Toms slikguiden Kritisk diskursanalyse Hjemmet Sæt slik i rammer Sammenfatning Analyse af den ultimative antiageguide. Lev 10 år længere Kritisk diskursanalyse Analyse med Laclau og Mouffe Sammenfattende Analyse af Irma-reklame Lidt ekstra godt Kritisk diskursanalyse Analyse med Laclau og Mouffe Sammenfattende Opsamling for projektets del DEL 2: DIDAKTISK OG PÆDAGOGISK AFSNIT\n4 5.1 Hobels fem didaktiske led Læringssyn Dysthe og det flerstemmige klasserum Cooperative Learning Klasseledelse Analyse af undervisningsforløb Introduktion til undervisningsforløb Præsentation af rammer for forløb Analyse af første dobbeltmodul, d Analyse af andet dobbeltmodul, d Analyse af tredje dobbeltmodul, d Resultat af elevernes skriftlige opgaver DISKUSSION Diskussion af diskursanalyser Diskussion af vores pædagogiske og didaktiske tilgang Refleksioner over CL i undervisningen Diskussion af vores faglige mål Konklusion Litteraturliste\n5 1.0 PROJEKTETS INDLEDNING SAMT METODISKE REFLEKSIONER 1.1 Indledning og motivation Denne projektrapport tager udgangspunkt i et praktikforløb på et gymnasium. Som danskstuderende, der ønsker en fremtid inden for gymnasie- og undervisningsverdenen, har det været vigtigt for os at få kendskab til den praktiske del af denne. Derfor greb vi straks chancen, da den bød sig, og indgik i en kort praktik på Ordrup Gymnasium. Ud fra observation og i samarbejde med projektets vejleder og klassens dansklærer, udarbejdede vi læreplaner og tilrettelagde tre dobbeltmoduler i 2.e med temaet diskursanalyse. Med udgangspunkt i vores uddannelsesmæssige baggrund fra Roskilde Universitet, samt vores ønske om at udforske den mere praktiske del af virket som gymnasielærer, vil denne projektrapport tage udgangspunkt i både teori og praksis. Således vil rapporten indeholde to hoveddele. Projektets første del har til formål at præsentere vores danskfaglige fokus, nemlig diskursanalyse, som ligeledes er det emne, vi vil undervise gymnasieeleverne i. Vi mener, at diskursanalyse er spændende at formidle i gymnasiet af flere årsager. For det første vurderer vi, at det giver eleverne en kritisk forståelse for samfundets institutionelle og strukturelle aspekter, herunder sociale relationer og magtstrukturer gennem et bredt udvalg af tekster. Gennem analysen af reklamer, kampagner og artikler vil vi arbejde på at udvikle elevernes kritisk analytiske kompetencer. Således lægger projektets analyse- og undervisningsmateriale sig i forlængelse af STX bekendtgørelsen for Dansk A, hvilket vil blive uddybet i projektets afsnit 1.2. For det andet er diskursanalyse et tema, som den specifikke gymnasieklasse endnu ikke har gennemgået, hvilket betyder, at vi får mulighed for at introducere eleverne for et helt nyt emne og bygge en viden op fra bunden - ikke mindst en god udfordring for os som fremtidige undervisere. Den teoretiske fremstilling vil desuden præsentere projektets læsere for de valg, vi har truffet i forhold til teori, der skal præsenteres for gymnasieklassen. Dette vender vi tilbage til i projektets metodeafsnit. Som afslutning på projektets danskfaglige del vil vi foretage fire diskursanalyser af det materiale, som vi præsenterer eleverne for gennem vores undervisning. Projektets anden del vil undersøge de didaktiske og pædagogiske forhold, der er relevante og spændende i forbindelse med vores gymnasielærerpraktik. 5\n6 Vi vil med udgangspunkt i Olga Dysthe (f. 1940), hvis teoretiske rødder har grobund i Vygotsky og Bakhtin, arbejde med et læringssyn, hvor særligt elevernes sociale interaktion og begrebet om stilladsering er i fokus. Disse begreber vil vi præsentere under afsnittet om læringssyn, hvor vi ligeledes præsenterer metoden Cooperative Learning (herefter CL), som er vores primære inspiration i vores tilrettelæggelse og pædagogiske tilgang til undervisningen. Vi mener, at denne didaktiske og pædagogiske tilgang er interessant og relevant for os, fordi Dysthe repræsenterer et læringssyn, som vi grundlæggende deler. Det konstruktivistiske læringssyn tager udgangspunkt i, at læring kobles til den viden og de mentale strukturer, som eleverne allerede besidder. Med begreber, der har grobund i ovenstående teori og metode, vil vi analysere vores empiri i form af vores undervisning i gymnasieklassen for at undersøge, hvilket fagligt udbytte eleverne har fået gennem denne. Dette vil vi undersøge gennem de diskursanalyser, eleverne selv har foretaget og afleveret. Projektet vil efterfølgende diskutere de teoretiske samt pædagogiske og didaktiske udfordringer, vi har oplevet i vores praktik, og således forholde sig kritisk til både teori og metode. Afslutningsvist vil projektet samle op med en konklusion. 1.2 Projektet og bekendtgørelsen I projektet har vi truffet en række valg, der har rødder i undervisningsministeriets bekendtgørelse for Dansk A på STX, som vi her vil redegøre for. I dette afsnit vil vi både forholde os til bekendtgørelsen samt undervisningsministeriets vejledning af denne. Ifølge bekendtgørelsen udgør sprog, litteratur og medier tilsammen danskfaget i gymnasiet, og ud fra dette har vi valgt at gå særligt i dybden med den sproglige dimension, som ifølge bekendtgørelsen skal give eleverne kompetencer til at kunne dokumentere indblik i sprogets funktion og variation, herunder dets samspil med kultur og samfund (læreplanen 2.1). Vi mener, at diskursanalyse dækker alle fire områder af det sproglige kernestofområde, hvor der blandt andet skal arbejdes med tekster, der indeholder et overbevisende formål. Dette er den sproglige dimension, som vi kobler til den mediemæssige genre, hvor vi blandt andet har valgt at arbejde med reklame- og kampagnemateriale (Undervisningsministeriet 2010: 5). Vejledningen for bekendtgørelsen beskriver under punktet vedrørende argumentationsanalyse, at der for eksempel kan fokuseres på de overbevisningstricks, der i mere dagligdags sammenhænge og f.eks. i læserbreve og reklamer bruges til at begrunde synspunkter med og holdnings- og adfærdspåvirke (undervisningsministeriet 2013: 7). Her har diskursanalyse en berettigelse og kan ligeledes bidrage med noget andet end de traditionelle danskfaglige metoder kan. I denne sammenhæng vil vi gøre opmærksomme på, at diskursanalyse 6\n7 kan lægge sig op ad en samfundsfaglig tilgang, og ligeledes bruges til undervisning i samfundsfag i gymnasiet. I bekendtgørelsen kan vi ligeledes læse os frem til, at det er op til den enkelte dansklærer at vurdere, hvilke analysemetoder samt terminologi der undervises i. Her vurderede vi i samarbejde med klassens dansklærer, at diskursanalyse ville være et spændende analyseredskab for den pågældende klasse, ikke mindst fordi eleverne skal bruge diskursanalyse som et værktøj i fremtidig tværfagligt arbejde, herunder AT (ibid). At diskursanalyse hører under det sproglige undervisningsområde, ser vi blandt andet i og med, at vi bruger analysebegreber som antagonismer og konnotationer, som ligeledes hører med til retoriske og argumentative analyser. Vi vil imidlertid gøre opmærksomme på, at diskursanalyse også kan forstås som en del af det mediemæssige stofområde, eftersom det har sit genstandsfelt i... medietekster i trykte såvel som elektroniske medier, herunder aviser, tv, websites og interaktive medier (læreplanen, 2.2). I vores undervisning valgte vi at fokusere på diskursanalyse, og dermed afgrænser projektet sig fra at komme ind på andre analysebegreber fra retoriske og argumentatoriske analyser. Her ville det eksempelvis være spændende at inddrage appelformerne særligt i nogle af de tekster, vi præsenterer for eleverne. At vi alligevel har valgt at fastholde et fokus på den diskursanalytiske tilgang skyldes dels, at vi ikke vil give eleverne for meget teoretisk stof på vores tidsbegrænsede undervisningsperiode, og dels at vi ønskede at gå i dybden med de muligheder, der ligger i diskursanalysen som teori og metode. Projektet vil inddrage skriftlige besvarelser fra eleverne i form af selvstændige diskursanalyser af teksten Sæt slik i rammer fra Toms reklamekampagne. Under bekendtgørelsens afsnit om danskfagets faglige mål lærer vi, at eleven blandt andet skal kunne anvende centrale skriftlige fremstillingsformer (herunder redegørelse, diskussion, analyse og fortolkning) med formidlingsbevidsthed (læreplanen 2.1). Således kan vi bruge elevernes skriftlige diskursanalyser som empiri til at diskutere, hvorvidt eleverne har opfyldt dette faglige mål på baggrund af vores undervisning i emnet. 1.3 Projektets metodiske valg Under dette afsnit vil vi redegøre for, samt reflektere over, projektets metodiske fremgangsmåde. Eftersom projektet både har rødder i en teoretisk samt en praktisk del, mener vi, at det er vigtigt at præsentere læseren for de valg, vi har truffet undervejs i forhold til brugen af teori og empiri. 7\n8 Som beskrevet i indledningen vil projektet være forankret i to hoveddele; en danskfaglig del, der vil have udgangspunkt i diskursanalytiske teorier samt diskursanalyse af udvalgt materiale, og en pædagogisk del, der vil gå i dybden med pædagogisk og didaktisk teori i forbindelse med vores praktik. Rapporten vil først fremstille et teoretisk afsnit af diskursanalyse, og dette vil være mere dybdegående og omfattende end den teori, vi har valgt at præsentere eleverne for. Afsnittet vil tage udgangspunkt i diskursanalysens teori, samt dens metodiske anvendelighed, og vil særligt forankres i vores viden fra Louise Phillips og Marianne Winter Jørgensen i deres bog Diskursanalyse som teori og metode. Her forholder vi os til diskursteori som den præsenteres af diskursforskerne Laclau og Mouffe og ligeledes til Faircloughs kritiske diskursanalyse. Ud fra deres teorier vil vi analysere fire tekster fra tre forskellige genrer således fra en reklamekampagne, en billedreklame og en artikel fra et livsstilsmagasin. De to sidstnævnte tekster indgår i arbejdsbogen for gymnasieelever Diskursanalyse i dansk, sprog, magt og identitet af Anne Bornerup Græsborg og Mette Møller Jørgensen, som vi ligeledes inspireres af både i projektets diskursteoretiske fremstilling samt i vores undervisning i 2.e. Den pædagogiske og didaktiske del beskæftiger sig særligt med Dysthe, fordi vi finder hendes læringssyn relevant og spændende, og vi trækker i høj grad på Dysthes bog Det flerstemmige klasserum. Dysthe er således projektets primære kilde i forhold til den pædagogiske og didaktiske teori, hvilket skyldes at vi finder det interessant, at hun tager udgangspunkt i sine egne empiriske undersøgelser af tre forskellige gymnasieklasser, og at hendes teori blandt andet bygger på Bakhtin og Vygotsky. Disse teoretikere sammenfatter Dysthe i et overskueligt og let anvendeligt læringssyn, hvilket har gjort hendes tilgang til det konstruktivistiske læringssyn populært blandt undervisere både i folkeskolen og i gymnasiet. Vi kan bruge dette i vores projekt, som også arbejder på at forene teori og empiri. Dysthe er interessant for os at bruge, fordi hun i forbindelse med vores forløb har relevante og effektive metoder til at fremme det læringssyn, vi gerne vil arbejde med, og målet for vores praktik. Med begreber som for eksempel stilladsering ser vi en klar forbindelse til den måde, hvorpå vi opbygger vores undervisning. Også Dysthes interaktionistiske læringssyn er vi meget optagede af. Generelt har det været vores ønske at få eleverne til at deltage og være aktive i vores undervisning, og for at opnå dette mål anvender projektet CL-strukturer og teorien bag denne, som præsenteres af Spencer Kagan og Jette Stenlev i Cooperative Learning. Endvidere lægger CL sig i forlængelse af Dysthes tanker om læring. Dysthes begreber vil aktivt bruges gennem projektet, særligt i vores 8\n9 analyse af vores undervisning. Som kommende gymnasielærere er det interessant at se resultatet vores undervisning, og trods den korte praktikperiode mener vi, at det konstruktivistiske læringssyn kan hjælpe os med dette. Gruppearbejdet er struktureret efter CL principper, og i vores praktik havde denne form stor indflydelse på vores didaktiske og pædagogiske overvejelser, samt strukturering af selve undervisningen. Derfor har det i projektet også være vigtigt for os at se på, hvordan eleverne reagerede på dette, og om vi kunne spore en positiv læringsoplevelse for dem. Derudover vil vi benytte os af Peter Hobels afsnit i antologien Gymnasiepædagogik. Her præsenteres fem didaktiske principper, som desuden vil danne ramme for vores analyse af hele undervisningsforløbet, samt de enkelte undervisningstimer. Med fokus på formål, indhold, metode, materiale og evaluering vil vi beskrive, analysere og reflektere over vores undervisning. Afslutningsvist for vores metodeovervejelser, vil vi nævne, at vi i vores undervisning i 2.e har introduceret eleverne for de diskursteoretiske begreber, som vi vurderer, er særligt vigtige for dem at stifte bekendtskab med. Det er ligeledes disse begreber, som præsenteres i elevernes lærebog Diskursanalyse i dansk, sprog magt og identitet. Dette valg har vi truffet for ikke at gøre den teoretiske del for uoverskuelig for eleverne og for at have tid til at udarbejde analyser og give eleverne en forståelse for diskursanalysens overordnede muligheder og begrænsninger. 1.3 Problemfelt Gennem ovenstående refleksioner over vores interessefelt samt projektets metodiske valg, finder vi følgende problemstillinger interessante: Hvorfor er diskursanalyse som teori og metode relevant, og hvordan anvendes diskursanalytiske teorier i analysen af tekster? Hvordan lægger diskursanalyse sig i forlængelse af bekendtgørelsen for danskfaget på STX? Hvordan kan undervisningen i emnet diskursanalyse i dansk i en gymnasieklasse tilrettelægges? Hvordan kan et konstruktivistisk og interaktionistisk læringssyn, herunder principperne i CL, understøtte undervisningen? Hvilke muligheder og udfordringer ligger der i det konstruktivistiske og interaktionistiske læringssyn? 9\n10 Hvad forstås ved begrebet stilladsering, og hvordan kan man tilrettelægge et stilladserende forløb? Ovenstående problemfelt leder os frem til projektets problemformulering, som lyder som følgende: 2.0 Problemformulering Med udgangspunkt i pædagogiske og didaktiske teorier vil vi undersøge, hvordan vi kan tilrettelægge et forløb i diskursanalyse i en 2.g klasse, og hvordan dette kan bidrage til at opfylde det overordnede formål for danskfaget på STX? 3.0 DEL 1: TEORETISK FREMSTILLING AF DISKURSANALYSE 3.1 Diskursteori og kritisk diskursanalyse Dette afsnit har til formål at beskrive projektets diskursanalytiske tilgange, fra henholdsvis diskursteoretikerne Ernesto Laclau og Chantal Mouffe samt Norman Faircloughs kritiske diskursanalyse. Vi vil indledningsvis præsentere diskursteoriens filosofiske baggrund og derefter introducere til begreber fra Laclau og Mouffes diskursteori. Efterfølgende præsenteres Fairclough og begreberne fra kritisk diskursanalyse. De diskursanalytiske begreber introduceres dels for at skabe et fundament for vores teoretiske forståelse af diskurs og dels for at introducere de begreber, vi senere vil bruge i vores diskursanalyse af tekster. Senere i projektet vil vi gøre det klart hvilke begreber, der vil blive anvendt i undervisningen i 2.e. 3.2 Diskursteoriens filosofiske rødder Diskursteori og kritisk diskursanalyse beror på filosofiske præmisser, herunder ontologiske og epistemologiske, som beskæftiger sig med at forstå, hvilken rolle sproget har for den sociale konstruktion af verden. De diskursanalytiske teorier og metoder, som vi i dette projekt beskæftiger os med, er således socialkonstruktionistiske og har derfor også den opfattelse, at vores viden om verden altid afhænger af kulturen og historien, og at vi handler socialt, når vi handler med diskurser (Jørgensen og Phillips 2019: 14). 10\n11 Ifølge Laclau og Mouffes diskursteori er diskurserne indlejret i al social praksis. Dermed er diskursteoriens tilgang mere poststrukturalistisk end den kritiske diskursanalyse hos Fairclough, som forstår diskurserne som én blandt flere forskellige aspekter af den sociale praksis. Den poststrukturalistiske tilgang, som Laclau og Mouffe arbejder indenfor, lægger sig i forlængelse af filosoffen Michel Foucaults ( ) tilgang, som forstår strukturer som bestemmende for subjektet og som argumenterer for, at vores adgang til virkeligheden går gennem sproget (Jørgensen og Phillips 2010: 17). Således findes den fysiske verden, men den får kun betydning gennem diskurs (ibid). Begreberne om magt og viden, henter Laclau og Mouffe ligeledes hos Foucault. Her tillægges magten, ligesom diskurserne, ikke agenter, men spredes over sociale praksisser og får betydning gennem disse (Jørgensen og Phillips 2010: 22). En vigtig pointe er således, at magt ikke kun undertrykker, men også er konstituerende og dermed produktiv. Det er gennem magten, at vi skaber nydelse, vidensformer og det er magten, som producerer diskurs (Jørgensen og Phillips 2010: 23). På samme tid er magt begrænsende, fordi den fastlægger, hvad der kan italesættes og på hvilken måde ved samtidig at etablere, hvad der ikke kan italesættes. Magt- og diskursbegrebet knyttes til hinanden gennem begrebet om viden, nemlig ved at lade diskurserne producere os som subjekter og ligeledes producere objekterne omkring os, begge dele som noget vi kan skabe viden om. Som en konsekvens af dette kan vi dermed som mennesker aldrig nå frem til en entydig sandhed, fordi denne kun eksisterer indenfor de rammer, som den pågældende diskurs etablerer. Laclau og Mouffe viderefører denne opfattelse af magt og viden i deres diskursteoretiske tilgang, og deres teoretiske fundament hviler på to store traditioner, netop marxismen og poststrukturalismen, som vi vil uddybe i det følgende (Jørgen og Phillips 2010: 35). 3.3 Diskursteori hos Laclau og Mouffe En diskurs forstås som en fastlæggelse af betydning inden for et bestemt domæne (Jørgensen og Phillips 2010: 36). Således definerer diskursforskerne Jørgensen og Phillips det i afsnittet om diskursteori i bogen Diskursanalyse som teori og metode. Nedenstående vil særligt være inspireret af deres udlægning af diskursanalysens begreber, som de præsenteres hos Laclau og Mouffe. En diskurs er en fastlæggelse af betydning af tegnene. Tegnene i diskursen beskrives som momenter, hvis forskellighed fastlægger deres betydning. Nodalpunkt beskriver det tegn i teksten, 11\n12 som er med til at skabe diskursen og kaldes derfor også et privilegeret tegn, fordi det er dette, som de resterende tegn ordner sig omkring og forsøger at indholdsudfylde (Jørgensen og Phillips 2010: 37). Et eksempel på dette er tegnet kroppen, som i lægevidenskaben udgør et tegn, hvorfra mange betydninger kan etableres gennem tegn som skalpel, symptomer og så videre. Således er det gennem nodalpunktet, at de resterende tegn i en tekst får deres betydning. Det diskursive felt kan forstås som det konstitutive ydre, således alt det som diskursen udelukker. Et tegn kan have, eller have haft, en særlig betydning i andre diskurser, men denne er fravalgt eller ignoreret i den pågældende diskurs netop for at danne en særlig entydighed. Det kan forstås som at; En diskurs konstituerer sig altid i forhold til det, den udelukker, altså i forhold til det diskursive felt (Jørgensen og Phillips 2010: 37). Konnotationer er medbetydninger, som konnoterer tegn med hinanden og dermed skaber betydningen for nodalpunktet. Elementer kalder Laclau og Mouffe de tegn, som endnu er flertydige, og som en specifik diskurs forsøger at gøre til momenter netop ved at skabe entydighed og således konstruere en lukning af diskursen. Her understreges det imidlertid, at en lukning aldrig er total, eftersom diskurser altid potentielt kan åbnes og ændre betydning. Flydende betegnere er de tegn, som er særligt tilgængelige for betydningsændring, og som de forskellige diskurser kæmper om at tillægge diskursiv mening (Jørgensen og Phillips 2010: 39). Flydende betegnere er essentielle, da de belyser, hvordan tegn ændres ud fra diskursernes interesse i at meningsudfylde dem og således vidner om tekstens konkurrerende diskurser. Et eksempel er tegnet rygning, i en typisk cigaretreklame for cigaretmærket Marlboro, som forsøger at skabe en dominerende diskurs om, hvordan rygning skal opfattes som normalt og accepteret, samt maskulint og sejt (Græsborg og Jørgensen 2014: 14). I en kampagne fra Sundhedsstyrelsen ses det på den anden side, hvordan tegnet rygning er det modsatte af, hvad der er normalt og acceptabelt, som i denne sammenhæng er at passe på sin krop og sit helbred. Ækvivalenskæder betegner den kæde af tegn, som konnotationerne tilsammen danner (Græsborg og Jørgensen 2014: 13). Ud fra den kæde der skabes, bliver det ligeledes tydeligt, hvad tekstens flydende betegner forbinder sig med samt afgrænser sig fra. Begrebet om hegemoni stammer fra filosoffen Derrida, som beskriver tilstanden af entydighed mellem diskurser, og som med dekonstruktivismen formulerer, at elementer kan knyttes sammen anderledes end de umiddelbart gør. I forlængelse af dette kan vi forstå begrebet antagonisme som hegemonibegrebets modsætning, netop som diskursteoriens begreb for konflikt (Jørgensen og Phillips 2010: 60). Antagonistiske diskurser er modsatrettede, hvilket i en tekst ofte kommer til udtryk gennem det, som teksten stræber efter at skrive sig op imod (Græsborg og Jørgensen 2014: 16). En antagonisme opløses, når en diskurs 12\n13 vinder, og der opnås entydighed, og dermed skabes der hegemoni og en såkaldt fastlåsning af elementer i momenter (Jørgensen og Phillips 2010: 61). 3.4 Faircloughs kritisk diskursanalyse Fairclough definerer diskursbegrebet som følgende: en måde at tale på, der giver betydning til oplevelser ud fra et bestemt perspektiv (Jørgensen og Phillips 2010: 79). I sin teori om kritisk diskursanalyse, trækker Fairclough særligt på filosof Roland Barthes strukturalistiske opfattelse af, at mennesket på en og samme tid er sprogets herre og slave (Jørgensen og Phillips 2010: 27). De store betydningsfulde forskelle mellem diskursteorien og kritisk diskursanalyse ligger altså i forståelsen af diskursens rolle i konstitutionen af social praksis samt diskursers indvirkning på sociale praksisser. Faircloughs diskursbegreb sigter efter at kaste lys over, hvordan den lingvistiske del af diskursen ændrer den sociale og dermed også den diskursive praksis (Jørgensen og Phillips 2010: 73). Desuden er kritisk diskursanalyse også kendt for at trække på billeder, og der gøres således opmærksom på forholdet mellem tekst og billede og de særlige egenskaber, der kendetegner den visuelle semiotik (ibid). I den kritiske diskursanalyse findes der således to typer af praksis uden for selve teksten: diskursiv praksis og anden social praksis, hvor sidstnævnte ikke afhænger alene af diskurserne. Det er altså en pointe her, at diskurserne er i et dialektisk forhold med det sociale, hvor de både konstituerer det sociale og på samme tid konstitueres af andre sociale praksisser (Jørgensen og Phillips 2010: 74). Ifølge kritisk diskursanalyse bidrager diskurserne med at producere og reproducere ulige magtforhold. Gennem kritisk diskursanalyse sigter Fairclough efter en bevidstgørelse omkring diskursen, hvis funktion både opretholder, afspejler og forstærker ulige magtrelationer. Med en kritisk tilgang og dermed også et håb om politisk forandring er det målet med kritisk diskursanalyse at skærpe de undertrykte gruppers bevidstgørelse om deres egen position og samfundsmæssige undertrykkelse. En undertrykkelse som diskurser konstituerer og reproducerer, og som dermed fungerer som konstituerende for menneskets sprogbrug. Gennem en sådan bevidstgørelse er der mulighed for at forandre og gøre modstand (Jørgensen og Phillips 2010: ). 3.5 Den tredimensionelle model Ifølge Fairclough er der to forhold, man må beskæftige sig med i analysen af diskurser, således den kommunikative begivenhed og diskursordnen. Den kommunikative begivenhed er det medie, hvori sprogbruget opstår, eksempelvis en avisartikel eller en politisk tale. Diskursordnen er de 13\n14 diskurstyper, der anvendes inden for et socialt domæne, og som består af diskurser og genrer (Jørgensen og Phillips 2010: 80). En genre er en del af et særligt sprogbrug, som stammer fra en bestemt social praksis, for eksempel reklamegenren, og inden for en bestemt diskursorden vil der være forskellige diskursive praksisser, der kobler sig på den sociale orden, hvorigennem der skabes og fortolkes både tale og skrift. Fordi ethvert sprogbrug udgør en kommunikativ begivenhed, peger Fairclough på tre forskellige dimensioner inden for denne, som tilsammen udgør den tredimensionelle model, hvilket er illustreret i modellen nedenfor. Den inderste dimension består af tekst, som kommer til udtryk gennem enten tale, skrift, billede eller en blanding af disse. Den anden dimension udgør en diskursiv praksis, som består af både produktionen og konsumptionen af tekster, herunder afsenderog modtagerforhold. Den tredje og yderste dimension er en social praksis, illustreret i følgende model (web 1). I analysen af den kommunikative begivenhed inddrages alle tre dimensioner. I analysen af dimensionens tekst, således tekstens egenskaber, kommer analytikeren således også ind på de produktions- og konsumptionsprocesser, der ligger under den diskursive praksis. En vigtig pointe her er, at disse to dimensioner skal behandles forskelligt (Jørgensen og Phillips 2010: 81). Således må man under den diskursive praksis se på, hvordan der trækkes på etablerede diskurser og genrer i 14\n15 produktionen af teksten og ligeledes undersøge, hvordan modtager af teksten forholder sig til diskurser og genrer i sin fortolkning af teksten (ibid). Den diskursive praksis bliver på den måde bindeled mellem tekstens dimension og anden social praksis. Det er gennem den diskursive praksis, at der produceres og konsumeres sprogbrug og tekster, og således ser vi, hvordan tekster formes gennem en social praksis. Teksten har ligeledes indflydelse på den diskursive praksis, fordi den har betydning for produktionsog konsumptionsforholdene. Som vi tidligere har været inde på forholder Faircloughs kritiske diskursanalyse sig ikke udelukkende til diskurserne, men at man må kigge ud over disse for at blotlægge magtstrukturer og forbindelserne mellem sprogbrug og de sociale institutioner samt praksisser. Således har den sociale praksis både diskursive og ikke-diskursive elementer, og man skal i analysen af den sociale praksis både benytte sig af diskursiv teori samt anden sociologisk eller kulturel teori (Jørgensen og Phillips 2010: 98). 3.6 Interdiskursivitet tekstens intertekstuelle kæde Fairclough bruger begrebet om interdiskursivitet i demonstrationen af, hvordan forskellige diskurser arbejder inden for og på tværs af den diskursive orden. Således minder interdiskursivitet om intertekstualitet som betegner det forhold, at alle kommunikative begivenheder trækker på tidligere begivenheder; man begynder aldrig forfra (Jørgensen og Phillips 2010:84). Gennem denne ses altså historiens og kulturens aftryk på tekster, og viser dermed, ifølge Fairclough, at intertekstualitet på én og samme tid er et udtryk for stabilitet og ustabilitet, kontinuitet og forandring (Jørgensen og Phillips 2010: 85). Det samme finder vi altså i vores lingvistiske og visuelle udtryk i tekster: når vi på en ny måde refererer til allerede eksisterende diskurser, skaber vi forandring. Denne forandring begrænses gennem samfundets magtrelationer, som således er dikterende for, hvad vi kan sige, hvordan vi kan handle og dermed, hvilken adgang, vi som aktører, har til de diskurser, vi omgives af (ibid). 4.0 Diskursanalyse af udvalgte tekster 4.1 Præsentation af diskurser indenfor temaet sundhed og identitet 15\n16 I vores analyse vil vi bruge teori og metode, som den præsenteres i vores redegørende teoriafsnit om diskursanalyse. Vi vil ligeledes trække på de metodiske forslag der præsenteres i Diskursanalyse i dansk sprog, magt og identitet, under temaet om sundhed og identitet. Her identificeres forskellige diskurser, som vi i dette afsnit vil præsentere. Vi benytter disse foreslåede diskurser i vores tilgang til analysen, ikke mindst for at skabe struktur og overblik for gymnasieeleverne. Temaet sundhed og identitet trækker blandt andet på sundhedsdiskursen. Denne diskurs italesætter nye trends indenfor sundhed, og der er særligt fokus på kost og motion samt de skadelige stoffer, som mad kan indeholde (Græsborg og Jørgensen 2014: 121). Forfatterne stiller sundhedsdiskursen overfor forkælelsesdiskursen som karakteriseres ved, at man forkæler sig selv gennem en tilladt syndighed (Græsborg og Jørgensen 2014: 12). Her skaber den enkelte således plads til at spise usunde lækkerier, fordi vedkommende kan retfærdiggøre det efter en hård arbejdsuge. Sundhedsdiskursen og forkælelsesdiskursen står i kontrast til hinanden, og danner sammen et antagonismepar. Et andet antagonismepar som præsenteres af Jørgensen og Græsborg er nyhedsdiskursen og traditionsdiskursen. Hvor nyhedsdiskursen findes i maduniversets trends såsom raw food, økologi, nyere og kritiske opfattelser af mælke- samt sukkerprodukter, så indeholder traditionsdiskursen en mere gammeldags opfattelse af madvaner. Her understreges det imidlertid, at nyhedsdiskursen ofte trækker på elementer, der vender blikket tilbage i tiden og bruger værdier fra fortidige madkulturer. Dette ses blandt andet gennem fokus på bæredygtighed, lokalt producerede madvarer og diæter som stenalderkost (ibid). Et tredje antagonismepar, der introduceres under dette tema, er krop-sjæl. Dette par er ikke nødvendigvis hinandens modsætninger, og i tænkningens historie kan man finde beskrivelse af kroppen og sjælen både som hinandens modsætninger og som hinandens forudsætninger (ibid). Jørgensen og Græsborg understreger, at det er vigtigt at formidle en kritisk forståelse af de herskende diskurser og antagonismer i undervisningen af diskursteori og metode. Således må man lære eleverne at søge efter og forstå de magtrelationer, der er til stede i en tekst og afspejler forhold mellem tekst, marked og stat. Vi vil i nedenstående afsnit analysere vores udvalgte materiale, som består af to tekster fra Toms Gruppens reklamekampagne Slikguiden. Vi vil se på materialet i dets helhed og foretage grundige diskursanalyser af teksterne Hjemmet og Sæt slik i rammer. 16\n17 Derefter analyseres to af de anbefalede tekster fra undervisningsmaterialet, således Irma-reklamen Lidt ekstra godt, som både indeholder tekst og billede, samt artiklen Den ultimative antiageguide. Lev 10 år længere fra magasinet Fit Living. I analysen vil vi som tidligere nævnt anvende flere begreber fra vores diskursteoretiske værktøjskasse, end dem vi præsenterede og tog i brug gennem undervisningen i gymnasieklassen. Desuden gør vi her opmærksomme på, at vi vil bruge begreberne, ud fra hvordan de lægger sig til og bliver relevante for den enkelte tekst ud fra vores egen vurdering. Vores egne diskursanalyser præsenteres gennem en flydende tekst, således at det ikke bliver punktligt gennemgået. Desuden vurderer vi ud fra hver enkelt tekst, hvad vi mener er relevant at gå i dybden med. 4.2 Analyse af Toms slikguiden Med udgangspunkt i ovenstående diskursteori vil vi her analysere Toms slikguide, som vi brugte i forbindelse med vores undervisning på Ordrup gymnasium. Vi vil starte med at lave en kritisk diskursanalyse af hele reklamekampagnematerialet med udgangspunkt i Fairclough for at kunne placere guiden og forstå, hvad dens egentlige rolle er. Derefter vil der blive foretaget en analyse af de to tekster fra guiden, som vi valgte at benytte os af i vores undervisning. 4.3 Kritisk diskursanalyse Toms slikguide blev udgivet i 2007 af Toms Gruppen A/S og indeholder i alt 10 tekster, som er skrevet for at inspirere forældre til at indføre fornuftige slikvaner og rammer for deres børn. Slikguiden indledes med en kort introduktion fra Toms gruppens administrerende direktør, der fortæller om, hvorfor de har valgt at udgive denne slikguide. Derefter forsvinder Toms ud af billedet, og en række forældre og eksperter kommer på banen og reflekterer over forskellige situationer i forbindelse med børn og søde sager og kommer således med bud på, hvordan man som forælder kan forholde sig til dette. Under dimensionen om den diskursive praksis, og i forhold til tekstens produktionsforhold, kan vi se, at den overordnede afsender af kampagnen er Toms. Dog har hver enkelt tekst i guiden forskellige afsendere i form af en jeg-person, som hver tager udgangspunkt i deres eget område og erfaringer. Teksterne i guiden er forholdsvist korte og bliver enten suppleret med et billede af den synlige afsender eller en kort faktaboks. Teksternes titler referer således til almindelige hverdagssituationer, som man som forældre kan nikke genkendende til. De forskellige titler i guiden i forbindelse med temaet slik er: "Hjemmet", "Lær forskellen på lyst og behov", "Supermarkedet", "Sæt slik i rammer", "Børnefødselsdagen", "Vejen til gode kostvaner", 17\n18 "Motion", "Gå med i legen", "Ti råd i hjemmet" og "Institution og skole". Ved første øjekast kan man som modtager umiddelbart tro, at guiden blot er en informativ tekst om slik og børneopdragelse udgivet fra sundhedsstyrelsen, og som har til formål at informere eller oplyse forældre om børns kostvaner. Der bliver blandt andet inddraget diverse faktabokse ved siden af de enkelte tekster med titler som for eksempel: "sukkerindhold i slik", "motion for familien", "flere tykke børn", "overvægtige skolebørn" og "de otte kostråd for børn". Når man bliver opmærksom på, at det faktisk er Toms som har udgivet guiden, opdager man imidlertid, at det i virkeligheden er en reklame, som de har givet en anden form. På den måde skjuler Toms reklamegenren, og foregiver at genren er en sundhedskampagne, en samling af tekster, der skal opnå et bestemt formål. Derfor vurderer vi guiden til at have en handlingsregulerende sproghandling, mere specifikt er der tale om et direktiv sproghandling. Dette argumenterer vi for, da teksterne i guiden forsøger at regulere og påvirke modtageren i en bestemt retning, nemlig til at få et mere positivt syn på slik. Ved at trække på intertekstuelle diskurser fra eksempelvis sundhedssektoren, søger Toms at skabe en forandring og en mere almen accept af slik og søde sager. Modtageren er i dette tilfælde forældre, og i og med at Toms forbinder slik med sundhed og børneopdragelse, bliver det tydeligt, at der er tale om at afsenderen vil forsøge at få modtageren til at passe til udsagnsdelens indhold. Dette, mener vi, understøttes gennem inddragelsen af flere eksperters holdninger og opfordringer. Endvidere er slikguiden et stykke kommunikation, som man både kan finde på Toms hjemmeside og i Københavns bibliotekers database. På Toms hjemmeside ligger guiden ironisk nok under kategorien vores ansvar - sund livsstil, hvor man også kan finde andre artikler om sund kost og motion. Toms skriver, at de har valgt at udgive denne guide, da de ikke har kunnet sidde overhørige i debatten om børns slikforbrug og vil derfor som slikproducenter tage ansvar og "(...) ikke kun at være en del af problemet men også være en del af løsningen" (web 2). Toms trækker således på en allerede etableret sundhedsdiskurs og erkender i et vist omfang, at de er en del af problemet. Dette ser vi ligeledes på det tekstlige niveau netop i ovenstående sætning. Her er det bemærkelsesværdigt at kun rammes af nægtelsen ikke, hvilket betyder, at der er en modstemme i teksten, som repræsenterer denne holdning, som de anerkender. Derudover håber Toms at kunne inspirere til en sund og aktiv livsstil, der godt kan kombineres med lidt selvforkælelse" (ibid). Her bliver det tydeligt, at Toms som afsender prøver at skabe en balance mellem det sunde og mindre sunde. Vi ser hermed et forsøg på at udvise social ansvarlighed overfor deres kunder i forhold til deres produkter. Således forsøger de både at skrive 18\n19 sig ind i en sundhedsdiskurs og en forkælelsesdiskurs, som i Toms verden ikke nødvendigvis behøver at være hinandens modsætninger. Dette vender vi tilbage til senere i analysen i forhold til de antagonistiske diskurser, vi ser i teksten. I en undervisningssammenhæng ville det være relevant at trække på andre analyseredskaber i arbejdet med denne reklamekampagne. Her vil man eksempelvis gennem retorisk analyse kunne se, hvordan Toms som slikproducenter forsøger at skabe etos om sig selv ved at fortælle deres forbrugere, at de trygt kan købe slik, så længe det foregår under kontrollerede rammer. Men ikke desto mindre handler det også om, hvordan Toms prøver at forny sit image, så de passer ind i de sundhedsdiskurser, der er aktuelle i dag. Dermed kan man også sige, at de prøver at etablere logos, da de netop forsøger at appellere til vores sunde fornuft. Dette hænger sammen med den sociale praksis, da deres kampagne lægger sig op af værdier i samfundet som for eksempel opdragelse og sundhed. De vælger netop at tage udgangspunkt i væsentlige problemstillinger i forhold til forældrerollen. Ligeledes tager de fat i spørgsmålet om, hvordan man balancere mellem at yde og nyde, samt hvordan man opdrager, og hvornår man forkæler. Desuden handler det om, at man i dagens samfund er blevet mere sundhedsbevidst, hvilket Toms forsøger at indordne sig under som en del af deres strategiske markedsføring og ligeledes for at vise kunderne, at der ikke behøver at være en stor kontrast mellem virksomheden og deres forbrugere. 4.4 Hjemmet Hjemmet er den første tekst i slikguiden, som læseren præsenteres for. Som titlen referer til, handler teksten netop om hjemmet, hvor tekstens stemme er en forælder med tre børn, som forklarer, hvordan han forholder sig til sine børns slik- og sukkervaner, både i og udenfor hjemmet. Vi mener, at det er tydeligt, at nodalpunktet for teksten er ordet slik. I teksten italesættes slik som noget positivt og bliver generelt konnoteret med positive ord. Disse ord danner følgende ækvivalenskæden: ikke strenge regler - fredagsslik - afbalancere - tradition - disneyshow - jævnligt - ro og fred - dele - hygge - hygge - hygge. Vi vælger at gøre opmærksomme på ordet hygge og dets tre gentagelser, da vi mener, at det er bemærkelsesværdigt, at det bliver nævnt hele tre gange i to korte sætninger efter hinanden. Dette vidner også om, at teksten allerede her italesætter forkælelsesdiskursen, hvor hygge indgår. Det finder vi interessant, fordi vi her ser, at der ved at italesætte en forkælelsesdiskurs, tillægges en semantisk forandring af ordet hygge, som i teksten bliver forbundet med forkælelse og særligt bliver indholdsudfyldt af denne diskurs Dog finder vi samtidig ord fra den antagonistiske diskurs, 19\n20 nemlig sundhedsdiskursen, da man selvfølgelig også skal passe på sin hud og tænder og have "mere fokus på motion". Vi mener, at forkælelsesdiskursen har interesse i at meningsudfylde følgende: humøret springer op og ned samt opstille regler, og ligeledes gør sundhedsdiskursen. Derfor ser vi disse som flydende betegnere gennem teksten. Ordene i sig selv er tilbøjelige for betydningsændring og man kan her se, at både forkælelsesdiskursen og sundhedsdiskursen kæmper om at indholdsudfylde og tillægge dem diskursiv mening, så der således opstår en diskursiv kamp. Yderligere er der elementer som bliver lukket som momenter i teksten. For eksempel bliver ordet "allergi" lukket som moment, fordi det tilhører sundhedsdiskursen, hvilket vi kan se når der eksempelvis står at "det går ud over deres maver". Ligeledes bliver ordene "hud og tænder" lukket, da disse også tilhører sundhedsdiskursen. 4.5 Sæt slik i rammer Sæt slik i rammer er den tekst vi valgte at give eleverne i 2.e som lektie. I denne tekst har Toms valgt at bruge Lola Jensen, som er socialpædagog og har været familievejleder i 22 år, til at beskrive situationen omkring børn, der plager om slik. Jensen kommer således med råd om, hvordan man håndterer sådan en situation. Teksten er desuden suppleret med en faktaboks om børns helbred, hvori fedmeraten i Danmark blandt børn og unge beskrives. Der er også anbefalinger med kostråd til, hvad der forventes, at et barn spiser, og hvor meget motion barnet dyrker. Denne tekst bliver straks mere indviklet end den forrige tekst Hjemmet. Dette har noget at gøre med, at denne tekst snarere handler om, hvordan man som forældre kan håndtere situationer med plagende børn, som dog alligevel bliver sat i forbindelse med slik, men i mindre grad end forventet. Tekstens indhold kommenterer meget på opdragelse og grænser, hvilket leder læserens tanker hen på, at det netop ikke handler om at sælge slik, men snarere om at hjælpe forældre med børneopdragelse. Derfor har det også været en udfordring at finde både nodalpunkt og ækvivalenskæde, da grænserne i denne tekst er meget flydende. I vores analyse argumenterer vi imidlertid for, at nodalpunktet kan identificeres som tegnet "slik", da dette egentlig er det overordnede tema for guiden og dermed tjener et bestemt formål. Slik bliver et neutralt tegn i denne tekst, da der er en balance mellem de to herskende diskurser, der er til stede, henholdsvis sundheds - og forkælelsesdiskursen. Dette betyder også, at ækvivalenskæden, der ækvivalere med nodalpunktet, i princippet kan fortolkes på to forskellige måder. Men netop på grund af at vi allerede ved, hvad 20\n21 Toms hensigt er, nemlig at sælge deres vare, har vi valgt følgende ord, som danner ækvivalenskæden: rammestruktur - faste strukturer - søndagskage - positive anvisninger, anbefale - undgå et negativt fokus - anbefale - ordentligt forhold. Således har vi valgt de ord, der italesætter nodalpunktet på en fornuftig måde og ækvivalenskæden viser, at slik konnoteres med balance, kontrol, strukturer, rammer og så videre. Dette gør sig ligeledes gældende for tekstens titel, som også forsøger at påpege, at det er tilladt at spise slik, så længe det bare er kontrolleret og sat i rammer. Når Toms lader en mere kritisk italesættelse af slik være synlig i denne tekst, betyder det, at vi som modtagere bliver mindre kritiske, fordi Toms kommer os i forkøbet. Vi argumenterer dermed for, at vi som modtagere kan se begge diskurser, og at vi accepterer den positive italesættelse af slik, netop fordi den italesættes fornuftigt fra Toms. Vi ser i teksten hvordan elementer bliver lukket til momenter, som eksempelvis i tegnet nej. Nej bliver i teksten et ord, som forældre skal lære at bruge med omhu. Dette lærer vi blandt andet, da der står sortér i dine nej er. Normalt vil man imidlertid forbinde ordet nej med noget negativt, da dets denotation er en benægtelse eller betyder, at taleren er uenig i det, der bliver sagt. Her er det interessant at se, hvordan ordet får en positiv klang, fordi det bliver noget, der faktisk hjælper modtagerens forhold til sit barn på lang sigt. Desuden mener vi, at det at nej bliver sat i forbindelse med sortering giver et budskab om, at det ikke er altid, man skal sige nej til slik, men at nej også kan blive til ja. Ud fra ovenstående vil vi således argumentere for, at denne tekst forsøger at ændre vores opfattelser om at slik kun er en negativ ting, og prøver således at skabe et mere acceptabelt syn på slik. Familievejlederen er en autoritet i teksten, og netop derfor bliver teksten troværdig, da det er fra en ekspert, som selvfølgelig vil børn det bedste. Vi vurderer at dette er et snedigt træk fra Toms side, og i bund og grund mener vi at tekstens reklameværdi er lige så meget til stede som i en hvilken som helst anden reklame fra Toms. Dette sker netop gennem sproglig manipulation, hvilket bliver tydeligt gennem ovenstående diskursanalyse. 4.6 Sammenfatning Generelt for begge reklametekster er det interessant at lægge mærke til den diskursive kamp. Vi har identificeret sundhedsdiskursen og forkælelsesdiskursen som antagonismepar og som hinandens umiddelbare modsætninger. Alligevel ser vi, hvordan teksten italesætter sundhedsdiskursen på en sådan måde at et fokus på varieret kost og motion som en del af en sund hverdag, bliver en del af 21\n22 tekstens univers. Sammenfattende argumenterer vi her for, at det er afsenderens bevidste valg at foregribe den kritik, der sandsynligvis vil blive skabt af modtageren af teksten. Som forældre kan teksterne nemlig hurtigt stride imod værdier, der handler om sundhed og god børneopdragelse, men når Toms kommer modtagerens kritik i forkøbet, bliver det umiddelbart mere troværdigt at skabe en positiv italesættelse af slik. Altså bliver sundhedsdiskursen i overvejende grad brugt som en støtte, og dermed er den med til at skabe en større troværdighed for forkælelsesdiskursen. Således forskubbes antagonismen. Forkælelsesdiskursen vinder den diskursive kamp, og der opstår hegemoni. Med denne kampagne forsøger Toms at lægge kortene på bordet og gå i dialog med kunderne. Dog er det bemærkelsesværdigt, at det ikke er Toms selv, der er den direkte afsender, men at der for eksempel bruges en familievejleder eller en forælder. Disse personer fungerer som bindeled mellem Toms og modtageren. Derfor kan man hurtig glemme, at det er Toms, der står bag guiden, fordi dette ikke fremgår andre steder end gennem den korte introduktion i starten af kampagnen. Opsummerende for begge tekster, vil vi understrege, at Toms tager et ansvar og kommer kunderne i forkøbet ved at besvare de spørgsmål, som forældre måtte have. Toms gør nemlig det modsatte af, hvad man ville forvente af dem, og fremstår dermed som en troværdig virksomhed. Derudover er det også strategisk valgt at inddrage troværdige personer som for eksempel en familievejleder, som åbenlyst vil børn det bedste, og som gennem italesættelse af sundhedsdiskursen viser, at hun tager forbrugerens side og ikke Toms. Det betyder også, at Toms heller ikke bryder med de sociale normer, der er i samfundet, altså den sociale praksis, da de er selvkritiske i deres slikguide, og arbejder ud fra den præmis, at slik er usundt. Toms prøver at skabe et positivt billede og italesættelse af slik, som bliver konnoteret med hygge og gode omgivelser og ikke i stressede perioder, men derimod en gang om ugen [til] fredagsslik. Det bliver derfor ens for begge analyser, at de prøver at italesætte sundhedsdiskursen for at fremhæve forkælelsesdiskursen. Hvis man ikke vidste, at afsenderen er Toms, ville man være tilbøjelig til at tro, at det netop forholdt sig omvendt, og at det var forkælelsesdiskursen, som skabte den antagonistisk diskurs i guiden. Afslutningsvist vil vi argumentere for, at der er tale om en tredje diskurs, som vi vælger at kalde beherskelsesdiskursen. Dette gør vi netop fordi, vi mener, at det handler om, at der skabes en balance mellem de to antagonistiske diskurser, og at selvom man i dagens samfund er blevet mere sundhedsbevidste, behøver man ikke at være sundhedsfanatiker. Det handler om at finde balance og kontrol mellem sundhed og nydelse. 22\n23 4.7 Analyse af den ultimative antiageguide. Lev 10 år længere. I analysen af artiklen Den ultimative antiageguide. Lev 10 år længere vil vi først gå i dybden med Faircloughs tredimensionelle model. Vi vil se på det tekstlige niveau og således komme ind på sproghandling, sproglige virkemidler og ordvalg. Derefter vil vi se på det diskursive niveau, hvor vi vil analysere tekstens distributions- og konsumptionsforhold for til sidst at sætte teksten ind i et bredere samfundsmæssigt perspektiv. Derefter følger en analyse, hvor vi benytter os af diskursive begreber fra Laclau og Mouffes diskursteori. Ligesom i foregående analyse vil vi også i vores analytiske tilgang til denne tekst bruge de analyseredskaber, vi vurderer, er mest relevante og interessante og således gå i dybden med udvalgte begreber. 4.8 Kritisk diskursanalyse Forholder vi os til første trin af Faircloughs tredimensionelle model, bliver det tydeligt, at tekstens tema er sundhed og gør brug af ordet antiage som sit nøglebegreb. Dette begreb er et låneord fra engelsk, hvilket, vi som læsere hurtigt opdager, er gennemgående for artiklen, da ord som superfood, ultimative don t, deadlines, trends og så videre bruges flittigt. Brugen af engelske låneord fra sundhedsverdenen fortæller os, at artiklen forventer, at modtageren er bekendt med disse ord, og således også er en del af den diskurs, teksten indskrives i, hvilket vi yderligere vil kommentere på under tekstens diskursive niveau. Artiklens fokus på sundhed er bredt, og den kommer både ind på sundhedsmæssige råd lige fra kropslige aspekter, som omhandler kost og fordøjelse, hud, skønhed og fysisk aktivitet til råd, der handler om, hvordan læseren får mere livskvalitet, glæde og energi i hverdagen. Således lover artiklen at læseren opnår både indre tilfredshed og ydre succes (Græsborg og Jørgensen 2014: 140) ved at følge de råd, der opstilles artiklen igennem. De forskellige sundhedstemaer, som beskrives gennem artiklen, struktureres temamæssigt. Hvert tema er ligeledes tilknyttet en ekspert og vedkommendes viden blandt andet inden for ernæring, psykologi, mindfulness, medicin og hudpleje. Vi ser således et bredt spektrum af ekspertviden, hvor der formidles, både ud fra personlige erfaringer og ud fra forskning og videnskabelige kendsgerninger. Vi mener, at tekstens sproghandling kan forstås som et direktiv. Allerede i artiklens titel læser vi opfordringen, som står i imperativ Lev 10 år længere, (Græsborg og Jørgensen 2014: 137), og derudover er en stor del af tekstens anbefalinger og råd formuleret gennem opfordringer som eksempelvis: Sid ikke stille (Græsborg og Jørgensen 2014: 138) eller Spis grønsager og bær i alle farver (Græsborg og Jørgensen 2014: 139). At tekstens sproghandling er et direktiv betyder, at den er et stykke 23


Vandingssæt, til store flader køb hos Aktiv Sport.dk\nVandingssæt, til store flader\nEt enkelt vandingssystem\nW0-IE1118070 * kr. 23.738,–\nDette Vandingssæt, til store flader vander selv de grønne arealer på f.eks. idrætspladsen eller stadion. Derudover er Vandingssættet let at håndtere.\nTil automatisk vanding af f.eks. stadions, idrætspladser eller grønne arealer\nKører og vander selvstændigt\nMed variabel vandmængde\nVandingssættet, til store flader: Effektiv vanding\nVandingssættet, til store flader består bl.a. af kvalitets-vanderen "Rollcart-V". Uanset om der er tale om stadions eller idrætspladser: Dette praktiske vandingssystem kører og vander selv. Sådan gør man:\nÅben vandhanen og træk vanderen han til den udlagte line, hvor man ønsker vandet. For enden af det vandede område stopper vanderen automatisk med at køre og vande. Den vandførende slange på 1" og en længde på mindst 60 m. trækkes efter vanderen.\nArbejdstempo: 10 - 20 m/t\nVandtryk: mindst 4 bar pr. vogn\nVandforbrug 3,0 m³ i timen\nMax. vandingsbredde 28-36 m\nMax. vandingslængde 120 m\n1 vander til store flader, "Rollcart-V"\n100 m vandslange 1"\n2 S 30/15 SZ Norma spændebånd\n2 Geka 1"slangestykke\nFordel vandet optimalt\nDen indsatte sektor-vander gør det muligt at begrænse vandingsfladen. Den gør at man f.eks. kan vælge at der ikke skal vandet til højre og venstre for vanderen. Den trinløse hastighedsregulering gør det muligt at tilpasse vand-densiteten efter behov. Fordelings-nøjagtigheden og samtidigheden på vanderen garanterer en optimal vandfordeling.\nGør vandingen til en leg! Bestil let Vandingssættet, til store flader online hos Aktiv Sport.


sandsynligvis.dk - Statistik i gymnasiet\nHvorfor er det vigtigt at lære statistik?\nDet er vigtigt at lære statistik fordi det er noget, der bevidst og ubevidst har stor betydning for den måde vi lever vores liv, den måde vi opfatter verden, og for den måde vi tilegner os ny viden og erfaringer, og fordi statistiske vurderinger gennemsyrer den verden vi lever i. Statistik handler helt kort om at uddrage viden fra “data”. Data, altså alle former for registreringer og målinger fra alle former for opgørelser, monitoreringer og ikke mindst videnskabelige undersøgelser og eksperimenter har i flere århundreder været en væsentlig del af det moderne menneskes gøren og laden. Ved årtusindskiftet blev anvendelsen af statistik inden for det sundhedsvidenskabelige område af førende forskere fremhævet på en 11-punktsliste over de mest vigtige bidrag til vores sundhed i 1000 år. I de seneste få år, er vi så endelig blevet ramt af den digitale tsunami, der har været under opsejling et stykke tid med computerens, internettes og kommunikationsmidlernes rivende udvikling. Man lagrer nu mængder af data i en størrelsesorden, som udvikler sig eksplosivt lige nu. Langt størstedelen af de tilgængelige data i verden i dag er genereret i løbet af de sidste 2 år, og mængden af data forventes at 10-dobles de næste 4 år! Det er tal, der næsten ikke er til at forstå, og det understreger nødvendigheden af, at vi alle bliver klædt på til en fremtid, hvor det at bruge og lære af data vil fylde mere end nogensinde, og sandsynligvis mere end nogen er i nærheden af at kunne forestille sig lige nu.\nStatistikken anvender ofte sandsynligheds- og tilfældighedsbegreber for at kunne være nuanceret i forståelse af, hvad data egentlig kan og ikke kan fortælle os. Det skyldes dels, at data typisk vil være fremkommet under en vis tilfældighedspåvirkning - en patient reagerer f.eks. ikke på præcis samme måde hver gang man tager en bestemt pille, og dels at anvendelsen af den viden man vil trække ud af data kan have et tilfældighedsaspekt - f.eks. at ville forudsige en miljøpåvirkning ud i fremtiden. Derfor ses statistik og sandsynlighed ofte som to sider af samme sag - det er kun delvist rigtigt: Sandsynlighedsteorien er i sig selv en vigtig del af den matematiske teori, og har også masser af relevans for mange virkelige fænomener, som f.eks. spil og forståelsen af den grundlæggende biologi og artsudvikling. Faget statistik bruger matematik, herunder i høj grad sandsynlighedsteori, men skal som fag ses og forstås bredere end det: Det er et fag, der giver rammerne og principperne for hele processen omkring dataindsamlingen, modellering, analyse og til sidst selve vidensuddragelsen og konklusionerne, se figur senere i dokumentet. Som sådan kan man ikke konkretisere og eksemplificere statistikfagets indhold uden at gøre det i en konkret anvendelsessammenhæng. Eksempler på konkrete sammenhænge kunne være: kemi, fysik, biologi, samfundsfag, økonomi, psykologi, osv.\nData, og dermed statistik, anvendes således nu og i stigende grad på alle niveauer af vores liv: fra politiske og samfundsstyrende institutioner over al form for erhversaktivitet til helt konkrete spørgsmål på det helt personlige plan: “Kan jeg nå over vejen uden at blive kørt ned?”, “Hvem vinder det amerikanske præsentvalg? Og hvor sikre er vi på meningsmålingerne?”, “Hvor meget reduceres min risiko for svære hjerneskader ved at bruge cykelhjelm”, “Hvem vinder EM i fodbold?”, “Hvordan udvælger Facebook de reklamer, jeg ser?” “Hvordan fungerer Google translate?” Alle disse spørgsmål kan og bliver i dag forsøgt besvaret med statistik.\nStatistik er desværre også et felt, hvor man let kan blive snydt af umiddelbare og øjensynligt intuitive (men alligevel forkerte) svar. Det er f.eks. velkendt at valgprognoser kun er værd at hæfte sig ved hvis interviewpersonerne er udvalgt ‘repræsentativt’. Men repræsentativt for hvad? I dansk sammenhæng er det et fornuftigt mål at gøre stikprøven repræsentativ for den samlede befolkning. Men i det engelske valgsystem med flertalsvalg i enkeltmandskredse, eller i det amerikanske system med valgmænd, kan man få helt misvisende prognoser hvis stikprøven er udvalgt uden inddragelse af disse formelle strukturer. Visse statistiske paradokser har ligefrem fået folklore-status. Det gælder f.eks. Monty Hall problemet, hvor en deltager i et tv-show skal vælge mellem tre døre, hvor der er en bil bag den ene, og Facebook Friendship paradokset, hvor de fleste mennesker på Facebook har færre venner, end deres venner har. Disse er blot pudsige eksempler på lignende problematikker af mere fundamental betydning for os alle når vi prøver at anvende sandsynlighedsbegreber og statistik til at uddrage viden. Det er med andre ord vigtigt, at man lærer at arbejde med statistik for at undgå de faldgruber, der måtte være.\nEfterspørgslen på personer, der kan arbejde med statistik og dataanalyse er enorm. Behovet for personer, der er i stand til at analysere og fortolke data er vokset støt de seneste mange år, som en naturlig følge af den digitale revolution, beskrevet ovenfor. Der har næsten altid i Danmark været uddannet for få folk med disse kompetencer fra vores universiteter, og dette bliver lige nu blot værre med den voksende efterspørgsel. Der er heller ikke tvivl om at statistikkompetencerne hos alle vores højtuddannede akademikere, som ikke har statistik som deres egentlig kompetence, langt fra står mål med behovet i den moderne IT-højteknologiske verden, som de skal agere i nu og i fremtiden.\nI USA har de allerede indset denne mangel på studerende med statistikkendskab og for længst startet på at få statistik ind i grundskolen og gymnasiet (rapporten med titlen SET=Statistical Education of Teachers er bestemt værd at læse).\nDen 11/8 2016 skriver Berlingske om en helt ny undersøgelse, hvor Danmark halter bagefter på at klargøre vores unge mennesker til det nye digitale arbejdsmarked. Matematik og IT nævnes som nogle af de vigtige mangler. Data, statistik, og databehandling er efter vores overbevisning en central del af dette, og folkeskole og gymnasium er naturligvis fundamentet for det hele.\nNår man taler statistik er det svært ikke også at tale IT. Datamængderne er ofte store, hvilket direkte nødvendiggør et CAS-værktøj til at lave de relevante beregninger, og det er ikke altid muligt at finde analytiske løsninger til de statistiske modeller. Desuden lægger den statistiske argumentationsrække direkte op til kunne formulere ved hjælp af simulationer af data-genererende processer. Fortolkningen af p-værdier, konfidensinterval, usikkerheder osv. kan alle belyses ved hjælp simulationer, hvilket blot understreger, at et CAS-værktøj fra starten bør tænkes med i hele den overordnede plan for statistikundervisningen i gymnasiet.\nStatistiker og professor i digitale læringsteknologier ved DTU Compute, Helle Rootzen, har tidligere i sin egenskab af at være digital vismand skrevet en kommentar til dette i Berlingske sammen med nogle af de andre digitale vismænd. En kommentar fra Helle er: ”Overordnet kommer diskussionen af IT som fag til næsten udelukkende at handle om datalogi og kodning - som eksempel kan man tage Coding Pirates https://codingpirates.dk - som i øvrigt er et super fint initiativ. Jeg mener, at dette er helt forkert, da f.eks. statistik bør være en væsentlig del af, hvad man lærer om IT. Sagt lidt populært, hjælper det jo ikke meget at kunne kode, hvis man ikke ved, hvad man skal kode. Ofte nævner man så algoritmer, som det man skal lære, men hvordan er det så lige, at man konstruerer dem?”\nI forbindelse med undervisning i statistik må det vigtigste være, at de studerende lærer nogle værktøjer, som\nde forstår. Det er bydende nødvendigt at de studerende forstår, hvornår det giver mening at anvende eller ikke at anvende de pågældende metoder, og hvorfor de giver mening at bruge.\nde er i stand til at anvende (så de har den nødvendige kompetence til at kunne oversætte et problem til et matematisk/statistisk problem, og kunne fortolke de resultater, der kommer ud af den matematiske model).\nkan bruges til at analysere problemstillinger, som de støder på i dagligdagen, eller via andre fag så som fysik, biologi, samfundsfag osv (det skal være virkelighedsnært).\nDet bør prioriteres højere at lære dem færre værktøjer, som de så opnår en dybere forståelse af, end at de lærer mange metoder mere overfladisk.\nSom nævnt ovenfor er det svært helt at adskille statistik fra det at lære et it-værktøj. Hvis disse to ting ikke integreres vil det betyde, at gymnasieeleverne har et værktøj, som man kun sjældent kan bruge på virkelige data. Der er ingen, der orker at regne middelværdien ud af 200 observationer i hånden, eller lave en optælling og et søjlediagram af 1000 målinger. Det bør derfor tilstræbes, at de studerende har adgang til CAS-værktøjer, som kan de fornødne ting.\nStatistik som en del af matematik … og andre fag\nTraditionelt er statistik blevet set som del af anvendt matematik, og derfor har statistik typisk været forankret i matematikundervisningen. Denne konstruktion giver god mening fra 3 synsvinkler:\nSandsynlighedsregning er “ren” matematik, og sandsynlighedsberegninger indgår i statistik.\nDe logiske argumenter, der anvendes i statistikken, er af samme slags som i matematikken.\nMatematiske modeller er ofte et vigtig element i beskrivelsen af det fænomen, som vi vil modellere.\nAlle tre punkter er valide argumenter for, hvorfor statistik hører hjemme som en del af matematikundervisningen, men problemet opstår, når man glemmer, at statistik faktisk forsøger at besvare (og kvantificere) systemer, der indeholder en stokastisk komponent.\nEksempelvis har nogle af eksamensopgaverne fra gymnasiet været formuleret på nedenstående vis (løst omformuleret for at understrege pointen)\ntilpas en ret linje til punkterne og find hældningen for linjen\nbeskriv sammenhængen mellem \_(x\_) og \_(y\_) ved hjælp af en eksponentiel vækstkurve. Hvad kan du sige om væksten?\nHvis man kommer fra en matematisk baggrund giver disse opgaver god mening. Man har et problem, der skal oversættes til et matematisk problem, hvor man så kan regne løsningen ud. Der er netop en løsning på spørgsmålet, og man undersøger om den studerende er i stand til at gennemføre de tekniske trin, der er nødvendige for at løse opgaven. Man har dog helt fjernet den stokastiske komponent fra opgaverne.\nDette er helt anderledes, hvis man kommer fra andre fag, og vil belyse en eller anden sammenhæng. Her er det spørgsmål man oftest stiller noget i stil med\nHer er nogle observationspunkter. Find en god model til at skrive sammenhængen.\nFor det første ved man jo i virkeligheden ikke, hvilken statistisk model, der er rimelig at benytte, og det er ikke engang sikkert, at der er en “korrekt” statistisk model. Man kan forestille sig en situation, hvor man eksempelvis gerne vil beskrive sammenhængen mellem børns længde/højde og deres alder. Vækstkurver har ofte form som (del af) en logistisk kurve, men hvis man kun betragter børn, som er mindre end 5 år, kan en ret linje måske ligeså vel beskrive sammenhængen (for børn under 5 år). Med andre ord kan det altså nogle gange godt være foredelagtigt at bruge en simplere model, der er god til at beskrive det konkrete fænomen vi er i gang med at modellere.\nFor det andet er det heller ikke muligt at give noget entydigt bud på, hvad der præcis menes med en god model. I gymnasiet har \_(R^2\_) i nogle fag været brugt som en slags mål for om en model var god, men det er en størrelse, der ikke nødvendigvis giver noget entydigt svar, og som ikke generelt kan bruges til at sammenligne to modeller (se andet dokument om brugen af \_(R^2\_)).\nDenne anden type spørgsmål er måske tættere på, hvordan man i praksis ville bruge statistikken. Ulempen ved dette - i forhold til de første to spørgsmål - er, at man kan komme ud for, at to studerende besvarer det samme spørgsmål på to forskellige måder (den ene kunne fx. bruge en ret linje mens en anden brugte et 2.-grads-polynomium), og kommer frem til lidt forskellige løsninger, hvor den ene ikke er meget bedre end den anden. Dette kunne opstå, hvis den ene har tegnet data op og siger: “mit scatter plot ser ud til at jeg kan beskrive sammenhængen med en ret linje”, mens den anden siger “mit scatter plot ligner en ret linje med måske en lille krumning, så jeg bruger en parabel”. Begge personer, har i princippet argumenteret korrekt, og derfor er begge svar derfor også korrekte.\nI begge situationer har de studerende vist, at de kan tænke “statistisk”, og kan oversætte en problemstilling til en matematisk relevant model, og det er denne vinkel, der mest fundamentalt adskiller statistikken fra matematikken. Hvis alle altid var enige om hvilken statistisk model, der skulle benyttes, og hvilke forudsætninger, der var gældende, så ville alle statistiske problemstillinger blive reduceret til matematiske problemer. Sådan er det desværre bare ikke, og man bliver nødt til at lære de studerende at “tænke statistisk”.\nHvordan kan man implementere statistik i gymnasieskolen?\nStatistisk tankegang kan groft illustreres i nedenstående figur, hvor man har en fagspecifik virkelighed, man gerne vil beskrive. I praksis gøre det ved at formulere dette så simpelt som muligt herunder formulere de fagspecifikke spørgsmål man gerne ser besvaret, indsamle data, der kan belyse problemstillingen, og derefter oversætte denne virkelighed til en relevant statistisk model og analysemetode. Og til sidst kan man uddrage konklusioner og oversætte disse tilbage til den relevante fagspecifikke kontekst. Det er super vigtigt, at hele kæden gennemføres: målet med den statistiske analyse er at kunne udtale os om den konkrete problemstilling - ikke at løse et matematiske problem.\nFigur 1: Illustration af statistisk tankegang.\nVi ser en oplagt mulighed i at faget statistik, evt. kombineret med noget IT, kan udgøre matematiske elementer af de forskellige andre (ikke-matematiske) gymnasie-fag i en fornuftig kombination med at dele af statistikken og sandsynlighedsteorien skal være en del af selve matematikfaget. En fælles forståelse af hvad statistikken er på tværs af alle fagområderne kan så søges i f.eks. en figur a la den vist her, og de ord der skal til for at forstå den overordnede tankegang i “statistical reasoning”. De fire cirkler i figuren matcher 100% de fire punkter, som man i den amerikanske SET report anbefaler som måden man bør tænke og arbejde med statistik på high school niveau (Chapter 6, side 31-32).\nEn måde at integrere statistikundervisningen i matematikfaget er at bruge statistiske problemstillingen som indgang til at diskutere matematiske problemstillinger. Så sikrer man, at man ikke kun laver “matematik for matematikkens skyld”, men at man laver matematik fordi man også kan bruge det til noget.\nDesuden er der jo mange ting i løbet af den daglige skolegang, der lægger op til at tale om variation. Hvis eleverne eksempelvis laver fysikrapporter er der jo ikke ualmindeligt, at de skal estimere nogle konstanter eller (tidligere) har skullet udregne \_(R^2\_) for en på forhånd givet model. Her kunne det være oplagt på tværs af grupperne at vise, hvor stor variation, der bare er blandt grupperne i klassen for de målte værdier.\nIndtil nu har vi ikke nævnt hypotese tests direkte. Ideen bag hypotesetests er nært knyttet til den naturvidenskabelig metode og de tanker som Karl Popper præsenterede om falsificering af hypoteser i 1930’erne. Hypotesetests og \_(p\_)-værdier er konceptuelt ret svære, og bliver alt for ofte brugt alt for automatiseret og ukritisk. Der en generel trend i de statistikfaglige miljøer globalt set i retning af at fokusere mere på usikkerheder og konfidensintervaller end hypotesetest. The American Statistical Association (ASA) udsendte i marts 2016 for første gang i historien en pressemeddelelse med konkrete input til hvordan man (ikke) laver statistik. En meget kort version af dette kan udtrykkes som: Man kan IKKE lave statistik alene ved en eller anden automatiseret (og matematisk veldefineret) p-værdi-beregning. Verden i dag består efterhånden af alt for mange sådanne forkerte/ufuldstændige statistiske anvendelser som følge af for dårlig metodisk forståelse og indsigt globalt set. På KU Matematik berøres hypotesetest nu faktisk slet ikke i det indledende statistikkursus.\nDeskriptiv statistik er vigtigt.\nBegrebet variation er vigtigt.\nLineær regression er vigtig.\nBinomialfordelingen er vigtig.\nChi-i-anden test er vigtig - specielt, hvis det bruges til noget mere end blot at lave hypotesetests, men at man også forsøger at beskrive relative effekter og/eller usikkerheder.\nUsikkerhedsbetragtninger er vigtigere end hypotesetest.\nOverordnet set mener vi at det er udmærket at statistik-undervisningen i matematik-timerne fortsat fokuserer på to centrale problemstillinger:\nsammenligning af binomial-sandsynligheder.\nsimpel regression, hvor observationerne modelleres ud fra én kovariat.\nMen vi foreslår at begge emner åbnes op så de bruges til at italesætte bredere strømninger i den statistiske proces:\nErfaring med data-genererende mekanismer, det vil sige simulation.\nErfaringsbaseret forståelse af betydningsindholdet af usikkerhedsintervaller som f.eks. konfidensintervaller og prediktionsintervaller.\nBrug af deskriptiv statistik (først og fremmest tegninger) til at indkredse en relevant model, og erfaring med at forskellige data-genererende mekanismer får de deskriptive metoder til at reagere forskelligt.\nEt reelt valg mellem flere plausible modeller.\nHvis man sammenligner binomial-sandsynligheder i to grupper, skal det fremstå som lige så interessant og ønskværdigt et resultatet at binomial-sandsynlighederne er forskellige som at de er ens, og man skal kunne formulere interessante konklusioner i begge tilfælde (f.eks. konfidensintervaller for den fælles sandsynlighed i tilfælde af at grupperne er ens, separate konfidensintervaller for de to sandsynligheder i tilfælde af at grupperne er forskellige, og eventuelt et konfidensområde for oddsratio). Man skal også have en vis erfaring med trevejstabeller og med hvordan opdeling efter ekstra variable kan ændre konklusionerne.\nHvis man laver regression skal man kunne diskutere forskellige transformationer af data og eller af kovariaten. Man skal have en vis erfaring med kvadratisk regression og med regression i to grupper. Man skal kunne uddrage relevante konfidensintervaller, f.eks. for hældningen, i de forskellige tilfælde, og man skal helst også kunne sige noget om usikkerheden i forbindelse med prediktion af fremtidige observationer.\nStatistik behøver ikke nødvendigvis at blive opfattet som et selvstændigt emne indenfor matematikken, da statistiske problemstillinger kan bruges som indgangsvinkel til eller udgangsvinkel på at lære nye matematiske emner. Eksempelvis lægger lineær regression direkte op til mindste kvadraters metode, simulationstankegangen og simulationer lægger op til prædiktion, integralregning/arealer kan bruges som indgang til sandsynlighedsregning, og generelle funktioner kan bruges som oplæg til modelsammenligninger.\nVanskeligheden med disse udvidede diskussioner er at de ikke passer særlig godt ind i den klassiske model for matematik-undervisning.\nEn egentlig teoretisk-matematisk behandling af modellerne er for omfattende til at kunne gennemføres på gymnasialt niveau. Derfor foreslår vi at der lægges vægt på simulation og oversættelse af modelnotation til simulationer, og ikke på matematisk udledning af resultater.\nModsat den sædvanlige facon i matematik er der ikke ét rigtigt svar i sammenligning af modeller.\nDet er forestår et udviklingsarbejde om hvordan man kan inddrage udvidede modelbeskrivelser i den skriftlige studentereksamen. Den ikke-matematiske natur af den undervisning vi foreslår, gør det givetvis nødvendigt at eleverne får adgang til rigtige datasæt af en anseelig størrelse ved eksamen (man skal ikke tænke i 7-8 observationer, som man typisk gør i de aktuelle regressionsopgave - man skal nærmere tænke flere hundrede observationer). Det bliver derfor vigtigt at IT-organisation af eksamen der muliggør dataadgang, og at man har optrænet en IT-parathed hos eleverne.\nRigtigt mange matematiklærere i gymnasiet vil have brug for en faglig opkvalificering for at kunne varetage denne type undervisning.\n© 2016 - 2022 Claus Thorn Ekstrøm, Ernst Hansen, Per Bruun Brockhoff og sandsynligvis.dk.


Offentligt toilet skal være en del af det nye rådhusbyggeri – Rødovre Lokal Nyt\n7. jul 2020, 09:08\nHand down or raise the toilet seat\nGorm Christiansen ser gerne, at den kommende rådhusbygning får et offentligt toilet. Foto: SignElements\nlæserbrev Gorm Christiansen ser gerne, at den kommende rådhusbygning får et offentligt toilet.\nAf Gorm Christiansen, Vamdrupvej 17\nRødovre Lokal Nyt skrev i avisen den 3. juni 2020, om kommunens planer med byggeriet af et nyt rådhus i Rødovre. Kommunalbestyrelsen har i den forbindelse bevilliget 1,7 millioner kroner til afholdelse af en arkitektkonkurrence.\nMålet er, at rådhusbygningen skal være borgernes hus, i et bæredygtigt byggeri og bykernen kommer til at huse en ny kommunal bygning med flere rådhusfunktioner.\nJeg vil foreslå, det bliver et fast element i arkitekternes tegningsforslag, for alle de arkitektfirmaer som deltager i konkurrencen, at der bliver adgang til et offentligt toilet.\nI de seneste år har vi set lukning af toiletter på togstationer og busterminaler flere steder i Storkøbenhavn.\nDet har kommunen ikke haft direkte indflydelse på, for her er det DSB eller Movia, som bestemmer. Men det betyder, at folk forretter deres nødtørft i det offentlige rum, hvilket er til stor gene for andre.\nEt offentligt toilet i den nye bygning, vil løfte muligheden for at man vil deltage i arrangementer og aktiviteter i bykernen, når man ved, man kan træde af på naturens vegne på en ordentlig måde.\nAlle er velkomne til at bruge toiletterne\nKære Gorm Christiansen.\nTak for dit konstruktive og relevante forslag om offentligt toilet i den kommende administrationsbygning. Der er endnu ikke taget stilling til formuleringen af den opgave, som deltagerne i arkitektkonkurrencen skal løse – det sker til efteråret. Dit forslag vil blive taget med i overvejelserne.\nDa der er tale om et offentligt byggeri, hvor alle borgere har adgang, skal der naturligvis også indtænkes toiletter i bygningen. Alle er velkomne til at bruge toiletterne inden for åbningstiden – ligesom det er tilfældet i dag med toiletterne omkring rådhuspladsen på eksempelvis biblioteket og rådhuset. Der er ikke taget stilling til, hvilke åbningstider den nye administrationsbygning skal have.\ni Rødovre Kommune


Regn på taget – mammalade\nferie & rejser, gamle dage, sommerhus\nSkrevet af mammalade on 17/04/2014 22/04/2014\nVi er på påskeferie i et lejet gammelt og ikke mindst charmerende grimt sommerhus i Rørvig. Her til aften kan jeg høre regnen trippe på taget som utallige små fødder. Det er så mange år siden jeg sidst har ligget i en seng og lyttet til regn på taget.\nLyden minder mig om trygheden i vores sommerhus, når jeg lå i min overkøje og skulle sove, mens mine forældre sad og snakkede i stuen. Lyden af mine forældre og lyden af regnen mod taget gjorde mig tryg og søvnig.\nNicholas sover nu, og jeg nyder at ligge her ved siden af ham.\nTidligere indlæg Den store brune pose\nNæste indlæg Sommerhus med syrlig bismag


Guide: Sådan finder du din projektor - sc-lyngby.dk\nPosted on juni 25, 2020 by Cecilie Mortensen\nHvis du løbende gerne vil kunne afspille videoer eller vise præsentationer med en projektor, så skal kvaliteten selvfølgelig også være helt i top. Det giver den bedste oplevelse, både for dig og dem, som skal se det, der vises på projektoren. Heldigvis så er der også gode muligheder for at finde en projektor, som kan leve op til de krav, du har til den. De bliver nemlig lavet i dag, så kvaliteten og brugeroplevelsen hele tiden forbedres. Det gælder uanset, om den skal bruges til en hjemmebiograf, på en uddannelsesinstitution eller til noget helt tredje.\nHvis du gerne vil finde den bedst mulige projektor, så er der flere ting, du selv kan gøre.\nSådan får du den bedste projektor\nDen bedste projektor kan vurderes ud fra flere forskellige ting. Først og fremmest er det vigtigt, at du ved, hvad den primært skal bruges til. Skal du eksempelvis bruge til den at skallere billeder op og ned, så er der visse modeller, som er særligt egnet til det.\nHvis du omvendt gerne vil anskaffe dig en projektor, så du ikke behøver et almindeligt fjernsyn, så find gerne en projektor med lyd.\nNår du er klar over, hvad du skal bruge din projektor til, så start gerne med at undersøge de anmeldelser, som er af forskellige projektorer. Der laves nemlig løbende tests af, hvilke som er bedst til forskellige formål – og den erfaring kan du selvfølgelig også trække på. Du kan også søge vejledning hos det firma, du overvejer at købe fra, så du bedst muligt finder en model, der passer til det, du skal bruge den til.\nDe fleste har et bestemt budget, de kan købe for, når de leder efter en projektor. Du kan derfor også lede efter en model, som bedst muligt indfrier dine krav indenfor det budget, du har til rådighed.\nFor at starte et sted kan du begynde jagten på din næste projektor her: https://techeksperten.dk/projektor/.


A touch of Trine: maj 2012\nJeg kreerede dette kort til min søde fru moder til Mors Dag i år. Hun er te-drikker - sukker med te (nu sødemiddel men proportionerne er de samme).\nJeg brugte en Donna skabelon til den elegante kande her, og Mor blev meget glad.\nDet lille te-brevs mærke\nGlossy på "Mor" - tilføje mere elegance\nMin kloge Mor - derfor den lille ugle og selvfølgelig mere kærlighed "Made with love"\nBagsiden er der også gjort lidt ud af - finishing touches\nIndsendt af Trine skrevet 00.58 1 kommentarer\nYrsa x 2\nMin kollega Birthe, bestilte 2 kort til den samme fødselar. Jamen, så var det jo med at lave 2 meget forskellige kort.\nDet første var et "Y", da fødselaren hedder Yrsa. Der er et lille "60" på kortet - begge dele jeg har vendt om på det andet kort, hvor det er alderen, der er stor og navnet, der er lille.\nKortet er holdt i de grønne lime nuancer, jeg har lavet konfirmationskort med. Nu var jeg jo inde ien stime *s*\nClose up af fe-clusteren med roser og vedhæng\nSløjfer og rhisten er altid et hit hos mig: søde og elegante\nDet andet kort blev noget større, da talskabelonen jo er det. Jeg lavede endda en overlapning mellem "6" og "0" hvilket jeg sjældent gør. Endnu engang cluster med blomster og pynt. Nålen har jeg i sin tid købt i Føtex og så har jeg tilføjet de pink perler for at den skulle passe til kortet. Alm. lim eller glossy er godt til at standse perlerne, så de bliver, vhor u vil have dem på nålen.\nDejlige farver ...\nClose up af føromtalte nål\nClose up af bagsiden. Giver hvert kort et finishing touch!\nIndsendt af Trine skrevet 02.04 1 kommentarer\nThere is no Yoda only Zuul (lay out nr. 27)\nMeget simpelt lay out, jeg har lavet for at fremhæve 2 ting:\n1) at en blitz på det rigtige tidspunkt kan være heldigt nok, når kattens øjne lyser op som en Ghostbuster-skurk! (deraf titlen for de ikke-filmnørder der måtte læse med)\n2) det er noget fantastisk lækkert papir med poter, jeg har fået fingrene i gennem Karen - og nu skulle der altså knald på farverne!\nIndsendt af Trine skrevet 00.59 0 kommentarer\nAndreas - portræt\nSøndag d. 6. maj blev endnu en flok dejlige børn fra Gjøl konfirmeret. De her var de første jeg havde æren at være (klasse)lærer for, da jeg i sin tid ankom, og jeg har stadig minder, tegninger og hilsner fra dem, så de står mit hjerte nær.\nAndreas er en sød, intelligent og pæn dreng så det var en dejlig kreativ chance at få lov at forevige ham i en gave på hans store dag. Hans mormor, Alice, har de foregående år bestilt portrætter af sine konfirmerede børnebørn gennem mig heriblandt Andreas' kusine Mathilde sidste år (også en tidligere elev).\nMen Alice døde sidste år efter lang tids sygdom. Hun havde før det - i festligt lag - mindet mig om at nu var det snart Andreas' tur og at vi to da havde en aftale. Så for et par måneder siden kontaktede jeg Andreas' mor, Alices datter, Anette, der meget gerne ville have traditionen ført videre.\nTillykke Andreas - og alle de bedste ønsker for din lyse fremtid!\nAndreas med skoleportræt\nIndsendt af Trine skrevet 21.24 0 kommentarer\nEtiketter: Konfirmation, Tegning og maleri\nYoda & Yoda (lay out nr. 28)\nEn kat og hans legetøj - en kærlighedshistorie ... eller noget. Ihvertfald får Yodas "bamse" Yoda tit og ofte kærligeheden at føle. Sandra & Toke gav Yoda bamsen, da de var på besøg en dag. På billederne kan I se en pænt udkørt kat, der stadig ikke vil give slip fra sit bytte, selvom de har "slåsset" længe. Og det andet billede er mig, der har nuppet Yoda-bamsen til en opstilling inden den blev alt for molestreret. (Allerede der så jeg LO potentialet i historien)\nDe to har været uadskillige siden. Katten slæber bamsen med op i seng. Således vågnede Michael en morgen, jeg var taget afsted, og så over på min side af sengen. Der lå katten og sov ved min hovedpude ... men poterne på bamsen.\nDa Yoda fik bamsen og skulle besørge (!) første gang efterlod han den skam heller ikke inde i stuen med os andre. Den skulle med. Så han slæbte den med ud i kattebakken! Det er dog kun sket den ene gang ... og jeg fik den hevet ud inden der kom noget på den *S*\nTilbage til det kreative:\nJeg har revet og sværtet kanterne på LOet endnu engang. Det er en flot effekt men meget passende tematisk når man har med en kradse-maskine som katten at gøre. Hvis han fik kløerne i mit scrappapir skulle han med glæde gøre dette til et permanent look!\ngrønne brads i hjørnet og de stiblede linier langs kanten\nelsker effekten på papiret her og blondeborden er en elegant tilføjelse synes jeg\nLidt journaling, der beskriver situationen på billederne. Her bruger jeg 2. form "du" som jeg har set så mange gøre på deres LOs enten til børn, kærester eller kæledyr (ikke en prioriteret rækkefølge, vil jeg tilføje!) Det ville jeg da også prøve ...\nDatoen er lavet med billige klistermærker fra Kontor og Papir - ikke et totakt fejlkøb for de her er da meget fine. Overskriften er lavet med thickers og lidt opfindsomhed, da jeg var løbet tør for "O"er - så kan man vel klippe lidt i et "q".\nStjernerne er kørt igennem en bigshot med mine stjerne spellbinders. Papiret er med pålimet farvet glimmer OG tape på bagsiden, så jeg var lidt betænkelig om det kunne fungere. Det kunne det.\nen sværtet borderpunch til mat for overskrift og dato\nI alt brugte jeg fire forskellige grønne papirer, der kunne supplere hinanden. Og et close up her på stjernerne så man rigtig kan se glimmeret\nmosgummi og foam stickers ... I love it *S*\nIndsendt af Trine skrevet 23.44 1 kommentarer\nMagnus Konfirmationskort med apps\nJeg kom på noget af en opgave med dette konfirmtionskort i år. Kortet var til en dreng, Magnus, der var meget glad for bl.a. sin iPhone ... så jeg fik en ide:\nJeg ville lave et kort med ikoner fra displayet men som ejer af en gammel folde Nokia er mit kendskab til disse mobiler begrænsede. Og hold da op en jungle af ikoner, apps og kreative logoer, jeg skulle manøvrere rundt i.\nTil sidst fandt jeg en stak, der var sjove og pæne og besluttede at skrive drengens navn: MAGNUS. Dette skulle vise sig at være ikke bare kretivt men problematisk.\nHer er nogle af de ikoner jeg fandt - og brugte:\nKortet kom til at se sådan ud:\nHvert ikon er lavet på skæremaskine både det farvede og mat'en. Kanterne er rundede og jeg har brugt en hvid farveblyant og sværte for at give lys/skygge effekter samt div. farveblyanter f.eks. mørk orange og rød på "N"et. For at give det spejlrefleks har jeg givet hver tst glossy.\nM: for "message" komplet med talebobbel\nA: som i "at" eller "snabel-a" (tak Karen for lån af den rigtige die!)\nG: som i google\nN: som i "nimbus" - aner ikke hvd det står for men et ikon blandt mange, der også passedei farven\nU: for "UR" - det mest *søgte* at ikonerne men den gik lige\nS: som i "scrabble"-spil app'en. "S" var det ikon, jeg lavede først - og som jeg er mest tilfreds med.\nHvis nu min kreative tankegang ikke lige er til at følge på telegrammet er der et hint på bagsiden- Måtte klistre den ægte vare på ... just in case.\nIndsendt af Trine skrevet 22.57 1 kommentarer\nAnnes konfirmationskort - Taske\nTil Annes konfirmation ville min svigermor gerne have noget specielt. Anne er en dejlig pige, og i al den tid, jeg er kommet i deres hjem, har jeg set hvor glade, de er for hende. Der er således skolebilleder og ting, hun har givet dem, rundt omkring.\nSå selvfølgelig skulle hun have et kort til sin konfirmation d. 6. maj i år.\nFarverne har Anne faktisk selv bestemt idet det er farveplanen til hendes konfirmationsfest : indbydelser, bordkort, bordpynt osv.\nKortet skulle være feminint og sødt, elegant og flot. Der skulle være en lomme til pengegaven og plads til en hilsen inde i kortet.\nHer er et par nærmere kig på tasken til Anne:\nDen sorte silhuet pige købte jeg til Kreativ Dag i Asdal, hvor en solgte ud af udstandserede figurer. Den er så yndig jeg meget gerne vil have fingre i den selv. Blomsterkransen binder den godt sammen med farverne og så fik jeg min elskede cluster med på kortet.\nBorderpunch fra MS, diverse silkebånd og blonder et voila ... og ja, naturligvis hovedpersonens navn.\nTasken set bagfra. Næsten samme opbygning som forsiden med border og bånd, dog er pigen erstattet med den store blomst med navnetræk\nClose up af taskens bagside\nLommen har klæbepuder rundt i siden så den er dyb nok til pengene. Det gjorde at kortet ikke bare kunne foldes, som jeg plejer men skulle have en stabil "bund". Og som tidligere nævnt god plads til en hilsen til konfirmandinden.\nIndsendt af Trine skrevet 20.31 2 kommentarer\nAnne - portræt\nI dag skal Anne konfirmeres. Anne er datter af mine svigerforældres gode venner Allan & Karen og derfor famlie *S* I konfirmationsgave skulle hun have en personlig gave fra dem - udover den store gave fra dem - og de valgte et skolebillede, som jeg fik lov til at lave et portræt ud fra.\nAnnes portræt med skolefotoet ved siden af.\nDer er mange steder det kan glippe, når man skal fange en person. Er stregen forkert e vd smilet eller øjnene er det BARE ikke den person, kunden kender. Jeg har altid haft det princip, at hvis man ikke kunne lide tegningen var det okay at afvise det - no charge. Netop fordi det er så vigtigt man føler en forbindelse til billedet, af en person man holder så meget af.\nHer er nogle detaljer fra Annes portræt. I skrivende stund er hun på vej fra kirke for at blive fejret af familie og venner. Tillykke Anne!\nOg det samme er Andreas - en af mine dejlige drenge fra Gjøl. Han kommer senere i portrætform *S* Rigtig god solskins-søndag. God fest og god vind fremover!\nIndsendt af Trine skrevet 12.02 2 kommentarer\nRikkes kort forfra\nMin dejlige mands farmor, Esther, er oldemor til hele to piger, der blev konfirmeret i år. Da deres respektive store dage nu er overståe,t kan jeg vise de to kort, jeg lavede for Esther til pigerne.\nEt lyserødt til Rikke - og et grønt til Camilla: de skulle ikke være ens men gerne i samme stil. Derfor den samme opbygning og samme type papir.\nRikkes kort bagfra\nDetalje fra kortets forside\nDetalje fra kortets bagside\nCamillas konfirmationskort forfra\nCamillas kort bagfra\nIndsendt af Trine skrevet 00.32 0 kommentarer\nBabykort - Sutteflasker\nDen, der sover ... (lay out nr. 24)


Dette hotel med 4 stjerner med forbindelse til konferencecenteret tilbyder 1 indendørs swimmingpools og befinder sig tæt på Wakenitz-naturreservatet\nPool. Billede 1 af 84.\nGod service og skønt og lækkert hotel, dejligt værelse med formidabel rengøring og…\nDejligt hotel i gåafstand til den gamle by i Lübeck. Let at komme til og fra i bil.…\nParkering i området indenfor 0.1 km (6 EUR pr. nat)\nParkering er til rådighed i nærheden og koster 6 EUR pr. nat (0.1 km væk)\nJa, Hotel Hanseatischer Hof har fuldt refunderbare værelsespriser, som kan reserveres på vores hjemmeside. Hvis du har reserveret en fuldt refunderbar værelsespris, kan reservationen afbestilles op til et par dage før indtjekning afhængigt af overnatningsstedets afbestillingspolitik. Du skal bare sørge for at tjekke overnatningsstedets afbestillingspolitik for de præcise vilkår og betingelser.\nEr der parkeringsmuligheder på stedet ved Hotel Hanseatischer Hof?\nJa, hunde er tilladt. Der opkræves et gebyr på 15 EUR pr. kæledyr pr. nat. Servicedyr er fritaget fra gebyrer. Der tilbydes mad- og vandskåle.\nDu kan tjekke ind fra kl. 15.30 til kl. 00.00. Udtjekning er kl. 11.00. Der er mulighed for kontaktløs indtjekning og udtjekning.\nJa, der er en restaurant på stedet. Nærliggende restauranter inkluderer termeh Resturant - Die persische Küche (6 min. gang), Ming Garden (8 min. gang) og Lezzet (8 min. gang).\nHvad kan jeg opleve hos Hotel Hanseatischer Hof og i nærheden?\nHotel Hanseatischer Hof tilbyder en indendørs pool og en sauna samt et dampbad og en have.\nStor komfort, højt service niveau og pragtfuld morgenbord.\nPer, Rejse på 1 nat, 26. nov. 2021\nFint ophold. Hotel med god beliggenhed lige udenfor det historiske centrum. God morgenmad fint værelse.\nTorben, Rejse på 2 nætter, 25. nov. 2021\nFin service, renlighed i top. Flink personale der hjalp med opgradering. Ikke meget luksus på værelserne, tænker corona har skylden, der er hverken kuglepen, skohorn, eller andet. Der bluver ikke fyldt op med kaffe og the. Men ok ophold.\nGitte, Familierejse på 1 nat, 23. nov. 2021\nEt dejligt hotel med mange faciliteter\nEt fremragende hotel, med et godt morgenbuffet. Dog mangler elkedel/ kaffe på værelset, ellers supergodt\nGunnar, Rejse på 1 nat, 4. nov. 2021\nVirkelig dejligt og centralt hotel!\nRejse på 1 nat, 18. okt. 2021\nFint, rent og pænt.\nVi havde brug for et hotel i Lübeck i forbindelse med et seminar. Vi fik derfor ikke brugt så mange af hotellets faciliteter, men det vi så var rigtig fint. Personalet var venlige og imødekommende\nJimmy, Rejse på 2 nætter, 30. sep. 2021\nDejligt ophold. God morgenmad, rene værelser og venligt personale.\nSøren, Rejse på 1 nat, 23. sep. 2021\nDet smukkeste og helt igennem et fantastisk hotel. Lækker aftensmad og virkelig luksus morgenmad. Helt sikkert et sted vi gerne kommer igen 🙂\nHanne, Rejse på 1 nat, 31. aug. 2021\nServicen var ikke i top. Vi skulle have hjælp 4 gange over 2 dage før nøglerne til vores værelse virkede. Til gengæld var det en meget lækker morgenmad.\nMartin, Rejse på 2 nætter, 24. aug. 2021\nDejligt centralt med kort spadseretur til Altstadt\nLuksuøst hotel, lidt mærket af Covid19 situationen, da der ikke var det "leben" ved bar og restaurant, som ellers stod klar - men tomt. Værelse med altan og okay udsigt over byen, pænt bad og god seng. Wifi lod en del tilbage at ønske, da internetadgang kom og gik ret tilfældigt og derfor krævede en del roaming på egen mobil. God parkeringskælder, men til 15€ i døgnet må det forventes\nLennart, Rejse på 3 nætter, 11. aug. 2021


U21-landstræner: Superligaspillere kan skaffe EM-succes - MX.dk\nAf Ritzau - 22/05-17 16:32\nU21-landstræner: Superligaspillere kan skaffe EM-succes\nDanmarks U21-trup emmer ikke af international erfaring, men det opvejer deres niveau for, siger landstræner.\nU21-landstræner Niels Frederiksen satte mandag navne på de 23 spillere, han tager med til EM-slutrunden i Polen. (Billede: Scanpix/Henning Bagger)\n16 ud af de 23 spillere, som mandag blev udtaget til Danmarks U21-EM-trup, spiller til daglig i Alka Superligaen. Det står i kontrast til det U21-landshold, som var med ved EM for to år siden.\nDengang bestod holdet blandt andre af spillere som Jannik Vestergaard, Andreas Christensen, Viktor Fischer og Yussuf Poulsen, der alle kunne skrive flere år som udlandsprofessionel på cv'et.\nU21-landstræner Niels Frederiksen savner dog ikke international erfaring i den trup, han har udtaget.\nSpørgsmål: Ville du gerne have haft et mere internationalt snit over din trup?\n- Nej, det kan man ikke sige. Jeg synes, at vi har mange dygtige spillere i Danmark og i Superligaen generelt. Jeg er sikker på, at nogle af de spillere i truppen om et år ikke længere vil spille i Superligaen, men være i udlandet.\n- Det er ikke afgørende, om de spiller ude eller hjemme, det er afgørende, om spillerne har niveauet. Det har spillerne i vores trup, synes jeg.\n- Vi så også Pione Sisto være med ved slutrunden for to år siden, hvor han gjorde en god figur, selv om han dengang var superligaspiller, siger Niels Frederiksen.\nProfilerede spiller som Kasper Dolberg, Yussuf Poulsen, Andreas Christensen, Riza Durmisi, Pierre-Emile Højbjerg og Pione Sisto har alle alderen til at være med ved U21-EM, men de var ikke at finde i Niels Frederiksens trup.\nI Dolberg og Yussuf Poulsens tilfælde skyldes det, at deres klubber - Ajax og RB Leipzig - har sagt nej på vegne af spillerne. De to danskere ville ellers gerne med, men det var de ikke nødvendigvis kommet, selv om klubberne skulle have været positive.\nSpørgsmål: Yussuf Poulsen og Kasper Dolberg ville gerne selv være med. Ville du have udtaget dem, hvis de var til rådighed?\n- Jeg har et princip om, at jeg går ind i en dialog om hypotetiske spørgsmål. Man skal forstå, at en udtagelse er en dynamisk proces af tilvalg og fravalg, og det gør også spørgsmålet svært at svare på, siger Niels Frederiksen.\nIfølge U21-landstræneren er Andreas Christensen ikke med på grund af sit skifte tilbage til Chelsea, mens Riza Durmisi har haft problemer med baglåret og har brug for en længere pause.\nPione Sisto er træt efter en lang sæson i Celta Vigo, mens Pierre-Emile Højbjerg og Viktor Fischer har spillet for lidt til at være i betragtning.\nNiels Frederiksen fortæller, at han oppe i sit hoved udtog truppen endegyldigt for en uge siden.\nHer fandt han plads til to potentielle U21-debutanter i form af målmanden Daniel Iversen fra Leicester og Mathias Jensen fra FC Nordsjælland.\nI tillæg var også Farum-klubbens Mads "Mini" Pedersen og Twentes Joachim Andersen blandt de få, små kaniner i hatten.\n- Det er spillere, som har gjort det godt over en længere periode. Jeg er sikker på, at de kommer og vil gøre alt for at gribe de chancer, de får, siger Niels Frederiksen.\nDanmark åbner U21-EM 18. juni mod Italien. Dernæst venter opgør mod Tyskland og Tjekkiet.


En Urban Explorers bekendelser: Winnie - Life of a Stranger\nI min færden rundt i det forladte Denmark ser jeg mange mærkelige ting og glemte skæbner. Man kommer ind bag facaden i andre menneskers liv og fantasere om hvordan det har været for dem at leve i Denmark.\nFik de set det de ville? Går det deres børn godt? Havde de et dejligt liv. Var der mere glæde end sorg?\nTankerne fare gennem hovedet når jeg møder glemte liv, som står tilbage i en sæk på et mørkt loft. Sulten bladrer jeg gennem deres liv og danner min egen historie. En personlig danmarkshistorie kan man måske kalde det. I hvert fald er interessen for historie bestemt ikke blevet mindre med min hobby som Urban Explorer.\nFlere billeder fra "Life of a Stranger"