- batteriet, der skal fodres -\nAlmindelig batterier smider vi væk, når de er "færdige" - opladelige batterier virker igen, når vi har "ladet dem op". Brændselsceller virker i årevis, når de bare bliver fodret med hydrogen og oxygen - og de har mange fordele!\nHvad er en brændselscelle | Hvad brændselscellen ikke er | Hvad kan brændselsceller bruges til | Hvor får vi brændstof (H2) fra | Hvordan kan H2 udvindes af naturgas | Brændselsceller og miljøet | Hvordan fungerer brændselscellen | Problemer - udfordringer - muligheder | På Risø forskes i brændselsceller | Dantherm tager bc-udfordringen op | Brændselscellens historie | bc-modelbil |\nHvad er en brændselscelle (bc)\nEn bc er et batteri, der leverer en spænding på omkring 1volt. Billedet til højre viser et simpelt input/output-diagram for bc'en.\nHvis du antænder en blanding af H2 og O2, vil det brænde eksplosionsagtigt. Slutproduktet bliver vand, og der udvikles varmeenergi.\nI brændselscellen styrer vi reaktionen mellem H2 og O2 ,så den ikke er eksplosiv, og således at der foruden varme også udvikles el-energi.\nInput: Brændstoffet, som er hydrogen, og oxygen.\nOutput: Vand - og den udviklede energi er ca.50% el-energi og 50% varme-energi.\nHvad brændselscellen ikke er\nBc'en regnes ikke for en egentlig energi-kilde!\nGanske ligesom vi ikke regner en brændeovn for at være en rigtig energikilde, men blot et sted, hvor energien "slippes løs", så vi kan glæde os over den.\nEt kildent spørgsmål: Hvad er en energikilde? Diskutér det og hav i tankerne, at energi kan have mange former.\nEnergikilden, vi udnytter i en bc, er brændstoffet hydrogen, og i brændeovnen er det træ. I begge tilfælde er det kemisk energi - energi, der dannes eller frigøres ved en kemisk proces.\nEksempler på andre "rigtige" energikilder:\nTraditionelle brændstoffer: Kul, olie, gas, alkohol mv.\nHvad kan brændselsceller bruges til\nDe kan bruges steder, hvor der nu bruges traditionelle batterier. I småtingsafdelingen kan de bruges til bærbare computere og mobiltelefoner.\nDe kan udgøre et kæmpe kraftværk. BC'er kan nemlig sættes sammen i store " stakke ", så de kan levere den effekt og spænding vi ønsker - og endda være lige så effektive (have samme virkningsgrad ), som en enkelt celle.\nAlmindelige batterier, der tilsvarende sættes sammen, vil få nedsat virkningsgraden betydeligt. Søg på internettet:\nPrøv at søge på internettet med søgeordene:\nPå engelsk hedder brændselsceller fuel cells og kraftværk hedder power plant. Søg på de to ting.\nVed at regulere tilstrømningen af H2 og O2 , kan vi selv bestemme, hvor meget vores bc-kraftværk skal yde, og om den måske helt skal slukkes. Det hele kan foregå fra minut til minut - modsat det traditionelle kraftværk, som helst skal køre ret konstant - og det tager et helt døgn og koster dyrt at starte op, når det har været slukket!\nStudstrupværket - et traditionelt kraftværk.\nHvert enkelt hus kan have sit eget bc-kraftværk, for om kraftværket er lille eller stort er underordnet - bc'er virker lige godt.\nEl-biler kan bruge bc'er som strømforsyning - og andre køretøjer, tohjulede som mangehjulede.\nFind artikler om mini bc-kraftværker\n(søg fx på mini kraftværk hus brændselsceller)\nFind artikler om bc-biler\nHvor får vi brændstof (H2) fra\nHydrogen (brint) er der uanede mængder af i vand, og efter en tur i en brændselscelle indgår det i vand igen.\nVi kan altså udvinde H2 af vand, enten ved at sende strøm igennem det eller ved at varme det op til meget høj temperatur. I begge tilfælde tvinger vi den reversible proces til venstre.\nI vort luftige land kunne vi fx lade vindmøller klare elektrolysen - og vi ville opnå en næsten fuldstændig miljø-neutral løsning!\nDiskutér begrebet miljø-neutral.\nForsøg: Spalt vand i H2 og O2 ("vandsønderdeling") - bemærk, at det er nøjagtig den modsatte proces af den, der foregår i bc'en!\nVi udvikler energi, når processen går til højre og må bruge samme energimængde, når den går til venstre. Processen kan gå begge veje og kaldes reversibel.\nDiskutér problematikken: Der skal bruges lige så meget energi for at lave hydrogen af vand, som der kommer energi ud, når processen går den modsatte vej.\nH2 forekommer også mange andre steder i naturen - ikke mindst i organiske forbindelser som olier, fedt, kulhydrater (sukkerstoffer) og i kulbrinter som gas, benzin og dieselolie.\nMange af de bc-løsninger man satser på i disse år er baseret på at hente H2 ud af sådanne stoffer.\nDiskutér problemer med miljø og forurening, når H2 udvindes af organiske forbindelser\nNaturgas (metan eller CH4) kan være et godt stof at hente H2 fra i Danmark og i andre olieproducerende lande.\nI øvrigt kan den udvindes af alle organiske forbindelser, men i nogle tilfælde kan det været bøvlet og ret dyrt at få et rent H2-produkt ud - og det sætter bc'er stor pris på, hvis de skal holde længe.\nHvordan kan H2 udvindes af naturgas\nDet kaldes reforming, når man udvinder hydrogen af naturgas, og det foregår i en gasprocessor.\nNaturgassen skal først afsvovles, det vil sige renses for aromatiske svovlforbindelser, der er tilsat som sporingsgas (lugt-stoffer).\nSelve reformingen er to-trins:\nCH4 + H2O <-> CO + 3 H2 (ved ca. 1000 grader)\nCO + H2O <-> CO2 + H2 (ved 425 grader)\nSlutprodukterne bliver altså kuldioxid, CO2, og hydrogen, H2.\nNår naturgas brænder, bliver slutprodukterne CO2 og H2O.\nAndre kulbrinter kan reformes ligesom CH4.\nBrændselsceller og miljøet\nBrændselsceller, der "fodres" med rent hydrogen forurener ikke: Deres "affald" består af helt rent vand.\nProblemerne opstår, når man producerer hydrogenet. Hvis vi lader vindmøller spalte vand til H2 og O2 er det også forureningsfrit.\nVælger vi at hente hydrogenet fra metan (CH4), bliver affaldsstoffet fra bc'en rent CO2, og det forurener ikke. Får vi metanet fra biogasanlæg skaber det heller ikke andre miljøproblemer, men bruger vi naturgas fra oliefelterne, er vi i færd med at bruge fossilt brændstof, og så bliver der ubalance i CO2-regnskabet med eventuel drivhuseffekt til følge.\nBeskriv forureningen og dens følgeproblemer i en by i dag og i fremtidens bc-energi-by (inddrag boliger, virksomheder, transportmidler).\nCO2 forurener ikke!\nbc-kræftværkets fortrin i samspil med vindenergi.\nhvilke forureningsproblemer der er forbundet med traditionelle batterier contra bc'er.\nforureningsproblemer fra bc-biler og benzin-biler\nforureningsproblemer i forbindelse med kulkraftværker contra bc-kraftværker\nMåske venter der stadig overraskelser på miljøområdet:\nDiskutér påstanden, som faktisk er blevet fremsat:\nDe store vanddampmængder fra en global forsyning med bc-energi vil skabe ubalance i skydækket og dermed give klimaproblemer?\nHvordan fungerer brændselscellen\nGrundprincippet i alle brændselsceller er, at vi putter hydrogen (H2) og oxygen (O2) ind, og ud kommer energi i form af el og varme samt rent vand.\nDen normale kemiske reaktion\ngiver blot varme som biprodukt, mens brændselscellen også giver elektricitet.\nOxygenet kommer som regel direkte fra atmosfærisk luft - vi behøver altså ikke tænke på flasker med O2 .\nBilledet herunder viser, at det er kontaktplader og endeplader, der fylder - ikke den centrale brændselscelle (membraner og elektrolyt).\nI et kammer er der to porøse elektroder (a: anode, k: katode) og mellem dem en elektrolyt, her fosforsyre - i andre typer bruges andre elektrolytter.\nHydrogen trænger ind i den porøse elektrode, a, og ioniseres og bliver til 2H+ + 2e-.\nElektronerne vandrer over til den modsatte elektrode i et udvendigt kredsløb (her vist som en modstand).\nH+-ionerne bevæger sig gennem elektrolytten over til den modsatte elektrode, k. Her reagerer H+-ionerne med elektroner og O2 og danner H2O.\nSå længe man bliver ved med at tilføre oxygen og brændstof i form af hydrogen, producerer cellen elektricitet.\nBilledet er gengivet med tilladelse af IRD Fuel Cells A/S - teksterne er oversat af IA\nProblemer - udfordringer - muligheder\nDer er rigeligt med energi til os alle på kloden og til vores mere og mere energikrævende udfoldelser. Der er til gengæld knyttet problemer til forbruget - men lad os betragte dem som udfordringer i stedet for og i fællesskab prøve at løse dem, for de kan løses!\nFind ud af, hvor meget energi Solen leverer på én kvadratmeter i Danmark pr. år. (Søg på: "solindstråling pr. m2")\nBeregn den samlede energi, solen leverer i løbet af et år på\nen byggegrund på 800 m2\nen mark på én hektar\nBeregn en danskers energiforbrug pr. år.\n(Søg på: "energiforbrug pr. dansker" eller "energiforbrug pr.indbygger").\nSammenhold resultaterne af indstrålingsenergien og med en danskernes energiforbrug.\nAlle beregningerne skal naturligvis bare være grove tilnærmelser.\nDen helt store udfordring i forbindelse med energiforsyning er lagring af energi. Naturen selv opbygger energilagre:\nSolenergi lagres i naturen\nDen indlejres i planter og dyr som kemisk energi, og den energi kan vi så frigøre ved at afbrænde fossile brændstoffer eller biobrændsel. Det er en koncentreret energi og meget praktisk at udnytte for os.\nDen optages af atmosfæren, det øvre jordlag og ikke mindst i havenes vandmasser. Den energi er afgørende for vejr og klima. Vi udnytter en lille bitte del af den energi i vandkraftanlæg, i vindmøller og i varmepumpesystemer. Det er "blød energi" med meget lille energitæthed, og dermed er den noget bøvlet at bruge.\nHvordan lagrer vi energi i samfundet og i forbindelse med vores dagligdag?\nKan vi lagre el-energi?\nHvordan kan vi lagre varme-energi?\nKan vi lagre kemisk energi, som naturens egen lagring i biosfæren - eller kemisk på anden vis?\n(Søg på "energilagring")\nDen anden store udfordring er distribution af energi: Hvordan kan vi få den hen, hvor vi skal bruge den - eller med os når vi rejser? Umiddelbart er det indlysende, at materialer med stor energitæthed - eller "koncentreret energi" - er nemmeste at "fragte rundt", både i køretøjer og i ledningssystemer. Men det er ikke nok: energien skal også "være på en praktisk form". For eksempel har hydrogen stor energitæthed, men er ikke helt let at distribuere.\nFind eksempler på, hvordan vi i dag får energien ud, hvor vi skal bruge den (tænk både på el-energi, varme-energi og energiråstoffer).\n(Søg på: "distribution af energi")\nDen tredje store udfordring er miljø-skader som følge af stort energiforbrug. Disse skader kan opdeles i to typer:\nForurening, hvor atmosfære, vand eller jord får tilført giftige eller miljøfarlige stoffer.\nKlimatiske forstyrrelser - det kan være globalt, lokalt eller måske i mikro-målestok, mikroklima.\nEt eksempel er den forøgede drivhuseffekt, som jo især skyldes det ugiftige, livsnødvendige CO2.\nEt andet eksempel er temperatur-stigninger i hav- og fjordområder ved udledning af kølevand fra store kraftværker.\nFind og beskriv eksempler på forurening i forbindelse med energiforbrug og udvinding af energiråstoffer.\nDen fjerde store udfordring er at få energien fordelt rimeligt og retfærdigt både i de enkelte lande og globalt. Stort energiforbrug er ækvivalent med rigdom - i fattige lande er energiforbruget pr. indbygger meget lille. Men også i rige lande kan energiforbruget være meget ulige fordelt i befolkningen. Hvad er det, der skal til at ændre skævdelingen af energiforbruget i verden?\nFind tabeller over energiforbrug pr. indbygger i en række i-lande og u-lande\nBrændselsceller og energi-udfordringerne\nLad os lige slå fast: Brændselscellen er ikke en energikilde - den skal selv forsynes med brændstof. Den er et bud på en måde at styre eller forvalte energiforsyningen i små som store enheder fra mobiltelefoner til hele samfund.\nFørste udfordring: Er det let at lagre brændstoffet til bc'erne?\nDet bedste brændstof, hydrogen, er ikke let at lagre. Ved normale temperaturer kan det ikke - ligesom fx kulbrinterne - presses sammen og blive til væske. Og som luftart fylder det meget, så især i køretøjer vil skrumletunge flasker gøre hydrogen-bilen lidet tillokkende.\nDer arbejdes på højtryk - også i Danmark - for at finde smarte måder at gemme hydrogen på, og blandt de mere lovende er Kemisk binding af hydrogen som metalhydrider (fx MgH) på metaloverflader\nStore lagre af hydrogen kan laves dybt ned i undergrunden i store "lommer" i lighed med de gaslagre, vi allerede har i mange lande - også i Danmark.\nAnden udfordring: Er det nemt at distribuere og transportere bc-brændstof?\nHydrogen kan distribueres i rør, gasledninger, tilsvarende det nuværende naturgasnet - måske kunne dette net på et tidspunkt simpelthen bruges til hydrogen i stedet for til naturgas!\nUdfordringen er altså bygning/udbygning af et gasnet, så vi kan tanke hydrogen til bilerne eller få det lagt ind i husene til vores lille bc-kraftværk dér.\nTredje udfordring: Hvordan virker bc'er i miljøsammenhæng?\nHydrogen, oxygen og "affaldsstoffet" vand forurener ikke og skader sandsynligvis ikke miljøet.\nNormal forbrænding af H2 sker under dannelse af H2O, men er temperaturerne meget høje, kan luftens kvælstof "blande sig i processen", og der danne NOx-er (forskellige kvælstof-oxider), som er giftige og miljøskadelige.\nDisse høje temperaturer arbejder man dog normalt ikke med i bc'er\nFjerde udfordring: Kan bc'er bidrage til formindske kløften mellem rig og fattig?\nDette spørgsmål er i højeste grad politisk, og et par saglige aspekter i den politiske debat kunne være\nhydrogen er vidt udbredt over det meste af kloden som bestanddel af vand og organiske stoffer - ingen lande kan "lukke for hydrogen-hanen" for at skade andre....\ndet kræver energi at udvinde hydrogen - har alle nationer og befolkningsgrupper adgang til den nødvendige energi? Sol-, vind- og bølgeenergi kun være en del af løsningen....\nbc-teknologi er avanceret - vil det udelukke nogle lande?\nNår vi så i øvrigt skal forsøge at vurdere brændselscellers fremtid i energiforsyningen, spiller en række ting ind:\nOmkostningerne - bc'er må kunne konkurrere med andre typer af el-/varme-producerende enheder. Indtil de kan det, vil de kun blive brugt til specielle formål og ikke blive virkeligt udbredt.\nHoldbarhed og driftsikkerhed - bc'er må stadig udvikles for at kunne konkurrere på holdbarhed og driftsikkerhed. De skal op på mindst 40.000 driftstimer i temperaturer mellem -35°C og 40°C.\nSystemets størrelse - fc'er kan laves i alle størrelser, men skal vi have stor effekt - som fx til drift af en bil - så fylder et samlet anlæg med reformer og bc'er stadigvæk for meget.\nSamfundet infrastruktur - vores samfund er indrettet til traditionel energi-produktion med masser af tankstationer til flydende brændstof og med naturgasledninger.\nSkal bc'er virkelig komme til deres ret, må vi have en udbygget hydrogen-infrastruktur. Vi må have etableret brintsamfundet. Og det er ikke noget, vi kan gøre fra dag til dag.\nVi er i bc'ernes barndom, og det varer endnu en del år, før deres energiproduktion bliver en betydelig del af vores daglige forbrug - men de mange kræfter, der bruges på forskning og udvikling af bc'er antyder, det nok skal komme!\nFørste udfordring: På internettet er der masser af uddybende stof om lagring af hydrogen. Søg fx på brint og lagring for at dykke længere ned i problematikken.\nAnden udfordring: I stedet for et omfattende gasnet til distribution af hydrogen, kunne man forestille sig, at hydrogenet kunne fremstilles lokalt, altså meget tæt på brugerne. Hvordan? Diskuter perspektiverne i denne tankegang. Stikord: Vindmøller, solceller, biogas.\nTredje udfordring: Diskutér en kombination af vindmøller, solceller og bc'er ud fra et miljømæssigt synspunkt.\nFjerde udfordring: Tag den politiske diskussion, der hører til denne udfordring!\nDiskutér tilsvarende problemstilling i vort nuværende samfund, der overvejende er baseret på kul, olie og uran.\nNok en problemstilling: Hvordan ville forsyningssikkerheden være i et samfund baseret på bc-energiforsyning?\nBc'er gør det muligt at udnytte overskydende vindenergi og solenergi til hydrogen-produktion.\nBc'er støjer og vibrerer ikke - i modsætning til gas- eller dieselmotorer. Derfor kan de fx bruges i almindelige parcelhuse.\nBc'er, der anbringes nær brugsstedet, giver næsten intet distributionstab, eller nettab, som vi også kalder det. El-energien skal jo ikke transporteres ret langt (tænk på hvor den el, du bruger, kommer fra).\nBc'er har større el-virkningsgrad end små kraftværker.\nBc'er er hurtig at starte op og lukke ned og nemme at regulere effekten på ("skrue op og ned for hydrogen-hanen").\nDen traditionelle energiforsyning (olie, gas, kul) er ret nem at styre, fordi...\n...brændslet er af stor energitæthed - der er bundet meget energi pr. kg. materiale\n...brændslet er let at opbevare i tanke eller, for kuls vedkommende, blot i dynger.\n...brændslet er let at flytte med skib eller i køretøjer over land eller i rørledninger\nNoget lignende gælder for kernekraft og uranbrændslet. Her er dog knyttet en del bekymringer i retning af uheld ved transport og i forbindelse med opbevaringen af affald - og også i forbindelse med uheld på kraftværker.\nPå Risø forskes i brændselsceller\nPå Forskningscenter Risø forsker de i bc'er af den keramiske type, der kræver høj arbejdstemperatur (omkring 1000°C). Vi har besøgt Risøs bc-laboratorier, og billedserien herunder giver en fornemmelse af indsatsen for at finde frem til de helt rigtige keramiske materialer til både elektrolyt og elektroder.\nEn stak færdige brændselsceller.\nDenne store valse-maskine skal pulverisere det keramiske materiale,\nbc'erne skal laves af.\nDe keramiske materialer undersøges...\nHer ruller flasker med forskellige slags keramisk pulver rundt for at få\nblandet dem grundigt før støbning og brænding.\nDer eksperimenteres med brænding under forskellige forhold i de små\n...og måleudstyr og computere opsamler data.\nResultaterne af prøvebrændingerne undersøges og analyseres - blandt\nandet i mikroskop.\nI denne ovn (de hvide halv-cylinderlåger med de snoede varmelegemer)\ntestes en brændselscelle (husk på, at denne type arbejder ved ca.1000°C)\nTestopstillingen er vist på en tegning på væggen ved siden af testovnen.\nDantherm tager bc-udfordringen op\nDantherm i Skive i Midtjylland har omkring 500 ansatte, og de har i snart 50 år lavet anlæg til luftbehandling (varme-, ventilations-, affugtnings- og airconditionanlæg).\nI Dantherm kan de se perspektiverne i brændselsceller - derfor er de i front på det område.\nDet kræver konstant produktudvikling at klare sig i konkurrencen - der er mange steder i verden, hvor standard-produkter kan laves langt billigere end i Danmark.\nDerfor satser Dantherm hårdt på udviklingsafdelingen.\nÉn af de ting, der er meget aktuelle her, er projekter omkring brændselsceller.\nHer står alting åbent, så man kan se "indmaden" i apparater og anlæg, der er på vej fra ide-stadiet til produktion. Vi har fået lov til at fotografere nogle af de ting, de eksperimenterer med. Dantherm har stor åbenhed om deres egen produktudvikling, men må bede mig om ikke at fotografere de produkter, andre virksomheder bidrager med i udviklingsarbejdet - dem er de nemlig kontraktlig forpligtet til at "holde tæt til kroppen".\nEn 1 kW UPS med brændselsceller, elektronisk styring og brændstof (hydrogen-flaske), der automatisk kobler til, når nettet går ned - det er Dantherms nyudviklede UPS-anlæg (UPS er en forkortelse for ”Uninterruptable Power Supply”\nEt af Dantherms produkter er skabe til ventilation og køling af sendeustyr til mobiltelefon-master.\nMasterne er normalt forsynet med strøm fra det almindelige el-net, men svigter nettet, skal et backup-system (UPS-anlæg) straks overtage forsyningen, så vi intet mærker, hvis vi bruger vores mobiltelefon.\nHer sætter Dantherm ind med en bc-løsning.\nDantherms servicechef, Lars, demonstrer et UPS-anlæg:\nIkke så meget som et blink så vi på computeren, da Lars trak stikket til den ud af stikdåsen! UPS-anlægget, der er forsynet med et bc-enhed, overtog øjeblikkelig strømforsyningen til computeren!\nUPS... strømmen "går" - UPS-anlægget tager over!\nDantherm ønsker at udvikle deres egen "brintgenerator", gasprocessoren.\nForsøgsanlægget på billedet skal "splitte CH4-molekyler ad" og hente hydrogen ud af dem. Det er ikke helt enkelt - blandt andet fordi naturgas er tilsat ildelugtende sporingsgas, der skal renses fra for ikke at ødelægge bc'erne. Der er mange led i udviklingsprocessen, før man får lavet en prototype:\nAnlægget skal være kompakt, og alligevel skal man kunne komme til at lave service på det. Det hele skal udtænkes og laves, så det er nemt at producere på samlebandet. Alle funktioner skal optimeres, så det er bedre en konkurrenternes anlæg. Og det skal også helst være billigere, ellers kan Dantherm lige så godt købe færdig anlæg og bruge i deres egne produkter.\nI udviklingsafdelingen er der først og fremmest ansat ingeniører, og Dantherm arbejder tæt sammen med Aalborg Universitet for at sikre sig kvalificeret og engageret arbejdskraft til de mange specialiserede produkter, de udvikler.\nLille gasprocessor til at eksperimentere med - udviklet på Dantherm i Skive\nAllerede i 1839 opdagede englænderen William Grove princippet, der senere førte til brændselscellerne:\nHan havde spaltet vand i hydrogen og oxygen i et elektrolyseapparat som det til højre. Da han var færdig, fjernede han batteriet og satte et følsomt måleapparat til i stedet for - hov, nu lavede elektrolyseapparatet strøm! De hydrogen- og oxygen-bobler, der sad på elektroderne fik apparatet til at virke som et batteri.\nHan noterede sine opdagelser, men først langt senere, i 1890'erne, blev de taget op igen af kemikeren Ludwig Mond, der lavede porøse elektroder, så der kunne sidde meget mere H2 og O2 på deres overflader.\nI 1895 lavede den amerikanske kemiker William W. Jacques et batteri på 100 bc'er af den lidt specielle type på billedet til højre - Kulstof (i form af kulelektroden C) udgjorde brændstoffet.\nHans "bc-stak" ydede 1,5 kW, om end kun i kort tid\nI 1933 begyndte den engelske ingeniør Francis T. Bacon at udvikle en bc-type med en elektrolyt af vandig opløsning af KOH ved 200°C og under højt tryk og med porøse nikkel-elektroder.\nFørst i 1959 kunne Bacon demonstrere et rigtigt anlæg.\nDerefter gik udviklingen hurtigere, fordi bc'er viste sig nyttige i rumfartøjer, og frem til i dag er udviklet en række typer med hver deres fordele til forskellige formål.\n(Dette korte historiske resumé kan udvides noget her - siden er på dansk: http://www.risoe.dk/afm/sofc/fuel/history_dk.htm )\nModelbilen til højre drives af en lille el-motor.\nMotoren forsynes med el-energi af en brændselscelle. Brændselscellen er bygget sammen med hydrogen- og oxygentanke.\nSådan startes bilen op:\nTankene skal fyldes med destilleret vand.\nVi sender strøm ind i brændselscellen.\nVandet spaltes nu ved elektrolyse i H2 og O2, som efterhånden viser sig i tankene - naturligvis dobbelt så meget H2 som O2.\nNu kan bc'en sættes på bilen og motoren sluttes til - og vores bc-bil kører frisk til!\nTil modelbilen hører også et solcelle-panel med otte solceller. Dem kan man også slutte til brændselscellen, når vandet skal spaltes til H2 og O2. På den måde får vi den ideelle miljøbil, der alene kører på solenergi, og den afgiver intet - vandet, der dannes, når bc'en driver bilen løber tilbage i de to beholdere!\nDesværre lader modelbilen sig vist ikke skalere op til fuld bil-størrelse.\nHvis I har adgang til en bc-bilmodel:\nHvilke målinger og beregninger kunne være interessante at lave på de forskellige dele (motor, bc, solcelle)?\nLav målingerne og beregningerne.\nStikord: Spænding, effekt, serie-/parallel-forbindelser.\nHvilke problemer vil vi støde på, hvis vi forsøger at lave en rigtig bil efter samme princip som modelbilen?\nHer kan du læse mere om bc'er: http://www.vvsu.dk/elearning/bc01-01.htm


Billig billeje I Dandenong\nHome Australien Dandenong\nBiludlejning med en rabat på op til 70% I Dandenong. Utroligt lave priser og permanente specielle tilbud Fra det øjeblik, du henter nøglerne, kan du køre til alle steder på et bykort eller steder I nærheden for at nå derhen hurtigst muligt, eller for at lave en række stops. Ingen anden rejsemulighed giver dig sådan bevægelsesfrihed og fornøjelse fra en tur.\nAldersbegræsninger for biludlejninger I Dandenong\nBillig biludlejning I Dandenong er muligt for bilister 25 år og over. Unge bilister under 25 kan være pålagt ekstra gebyrer på stedet. Nogle biludlejningsfirmaer opkræver et ekstra gebyr for bilister på 71-75 år. Aldersbegrænsninger hos en udbyder og beløbet af et ekstra gebyr kan findes, når du booker en bil i Dandenong på vores hjemmeside ved at gå til Aldersbegræsning sektionen.\nDandenong tilbud på biludlejning


Den ideelle føde | livets-vaerksted\nI åndsvidenskaben defineres det levende liv som et immaterielt, evigt ”jeg” bag alle organismer og bevidstheder. Her beskrives, at der er ønske, begær og vilje, dvs. bevidsthed bag alle verdensaltets bevægelser. Dermed kædes begrebet liv og levende væsener sammen med alt, hvad der eksisterer i verdensaltet.\nI årtusinder er vi blevet undervist i visdom og loven for livet: ”Du skal elske din næste som dig selv”. Åndsvidenskaben udvider og fordyber nu forståelsen af, hvem denne næste er. Med analysen af det evige jeg, bliver det synligt, at vi alle er kosmiske søskende på forskellige trin. Dyrene er fx vores yngre slægtninge i udviklingen. Vores evige fælles-jeg er forklædt i utallige ydre variationer af størrelse, form og livsrytmer – selv i vor egen krop pulserer livet.\nLivets oplevelse veksler mellem lys og mørke. I denne evige proces skulle vi igennem en kulmination af krig og uvidenhed for at mættes\naf dyrerigets livsbetingelse: magt er ret. En evig lovmæssighed: man høster som man sår garanterer, at vi mættes. For helt at vinde freden, må vi overvinde vores ufærdige dyriske sider og nu tilpasse os det livgivende princip, hvilket også kræver at retten forenes med magten.\nLigesom vi ikke bliver alkærlige væsener i Guds billede på ét jordeliv, tager det også tid for vores organisme at omstille sig til den menneskelige føde – den rene frugternæring. Længe endnu behøver vi alle de vegetariske produkter, da udviklingen foregår organisk fra liv til liv og ikke kan forceres. Indtil videre er det mindste onde at koge grøntsagerne, da disse organismers nedbrydning ikke fører til realistisk smerte for det oplevende liv bag. Men vi må altså selv undersøge hvilken føde, der passer vores egen fordøjelse bedst. I analyserne af mikrokosmos forklares, at den fuldkomne føde består af de mikrovæsener, der lever videre i legemet. De der dræbes, gør ingen nytte og forsvinder som afføring. Det er disse vi, for sundhedens skyld, bør undgå at spise.\nOgså i kroppens mikroverden lever myriader af levende væsener på lignende vis, som vi selv befinder os i jordklodens levende organisme.\nDem kan vi behandle kærligt med den rette ernæring, frisk luft, lys, søvn og positive tanker. Vi kan endda tage hensyn til de mange mikrovæsener, der fortsætter deres liv i legemet længe efter vores ”død”. Det kan vi gøre ved at anvende mere fuldkomne bisættelsesmetoder.\n"I den kommende verdensordning vil man\ni stedet for nutidens store slagteri- og\nmægtige virksomheder, der har til opgave\nat fremme planternes forædling og udvikling\naf spiseligt frugtkød."\nDet levende væsens organisme skal have næring ligesom alt andet, der skal frembringe kraft. En ild kan ikke brænde, uden at der kommer ved på ilden; der skal stadig fyres. En maskine kan ikke gå, uden at der tilføres næring.\nEn elektromotor skal have strøm, og der skal fyres op under en dampmaskine eller en dampkedel osv.\nHent printvenlig pdf-fil


Rygbåren Løvblæser - Se udvalget online\n✓Nogle byggemarkeder sælger et bredt sortiment, og nogle er specialiserede i en bestemt varetype. Du kan beslutte hvorvidt det er vigtigt for dig at du har mange forskellige grupper af varer at vælge i mellem, foruden bare rygbåren løvblæser.\n✓Såfremt du står og skal bruge varerne hurtigt eller blot gerne vil undvære leveringsgebyret, så kunne du overveje at fragte produkterne personligt. Det er i særdeleshed et alternativ i de gængse byggemarkeder.\n✓For en del er gør-det-selv projekter lig med adskillige spørgsmål. Af den grund kan det være en god idé at bestille ved en netbutik, som kan give information omkring rygbåren løvblæser.\n✓Du skal have fokus på hvilke handelsbetingelser der gør sig gældende når du handler online, så du kan slippe for udfordringer med bl.a. returret. Derfor bør du tjekke forretningens betingelser.\n✓Det er selvsagt utrolig vigtigt at undersøge, hvorvidt de produkter du ønsker at købe online faktisk er på lager i byggemarkedet. Ellers bør du overveje at tjekke de andre.\n✓Der er forskel på prisen på billige rygbåren løvblæser alt efter hvor du handler online. Nogle satser på gode priser, og nogle har fokus på kompetent sparring. Du bør tænke igennem hvad du helst vil have.\n✓De gængse byggekæder tilbyder produkter fra alverdens leverandører, hvorfor du så kan bestille fra et stort udvalg af rygbåren løvblæser online.\n✓De kendte byggekæder finder du overalt i landet, og som følge af det har kunderne chancen for at købe online og fragte varerne på eget initiativ. Derigennem har man chancen for at undvære leveringsgebyret, samt endda have varerne straks.\n✓De store byggecentre er folkekære og kendte firmaer, som medvirker til øget sikkerhed når man skal handle online. Dette vil nogle se fordele i.\n✓Flertallet af nichefokuserede netbutikker er små familiefirmaer, som oftest har danske ejere, gerne endda lokalt nær dig. Dem understøtter du ved at købe rygbåren løvblæser online på deres hjemmeside.\n✓Mange specialiserede netbutikker er ekstraordinært passionerede omkring de produkter de sælger online, da de ikke sælger andre produkter. Ergo bør du modtage ekstra kyndig sparring fra mennesker som er specialister i lige præcis rygbåren løvblæser.\n✓Alverdens nichebutikker styrer selv produktionen af varerne som du kan finde i byggecentrene. Idet du køber direkte på de nichefokuserede webshops online vil du få en skarpere pris.\nXL-Byg begyndte i 2002, og omfatter i dag cirka 2.000 personer i byggemarkedets 104 butikker. XL-Byg har sit primære fokus på salg til private og professionelle, og afsætter hvert år for cirka 5 milliarder kroner.\nHarald Nyborg blev stiftet i 1904, og udgøres i dag af mere end 2.000 ansatte i firmaets 33 byggecentre. Harald Nyborg fokuserer på at sælge til private, og omsætter årligt for omtrent 5 milliarder kroner.\nBauhaus begyndte i 1988, og udgøres i dag af cirka 1.000 medarbejdere i firmaets 17 byggecentre. Bauhaus sætter ind på salg til private, og sælger hvert år for omkring 2 milliarder kroner.\nSilvan åbnede i 1968, og styres dagligt af flere end 1.000 personer i firmaets 41 butikker. Silvan har sit primære fokus på gode tilbud til private, og sælger årligt for omtrent 1 milliard kroner.\n10-4 så dagens lys i 1947, og er nu arbejdsplads for omtrent 100 medarbejdere i selskabets 6 butikker. 10-4 specialiserer sig i billige priser til private og professionelle, og omsætter hvert år for omkring 500 millioner kroner.\nStark begyndte i 1896, og er i dag arbejdsgiver for omkring 2.000 mennesker i de 72 butikker. Stark fokuserer på salg til professionelle, og sælger hvert år for omtrent 7 milliarder kroner.\nJem og Fix åbnede i 1988, og er i dag arbejdsgiver for omtrent 2.100 personer i forretningens 122 varehuse. Jem og Fix har fokus på gode tilbud til private, og afsætter hvert år for i omegn af 2 milliarder kroner.\nBygma blev grundlagt i 1952, og lønner i dag mere end 2.300 personer i firmaets 56 byggecentre. Bygma specialiserer sig i salg til professionelle, og omsætter årligt for omtrent 5 milliarder kroner.\nJohannes Fog åbnede i 1920, og udgøres nu af i omegn af 500 medarbejdere i virksomhedens 9 butikker. Johannes Fog er specialiseret i salg til private, og sælger årligt for ca. 1 milliard kroner.\nDavidsen blev stiftet i 1944, og udgøres i dag af over 1.000 ansatte i virksomhedens 9 byggecentre. Davidsen specialiserer sig i gode tilbud til private og professionelle, og sælger årligt for ca. 2 milliarder kroner.\n1Inden du indleder byggeprojektet kan det være aldeles essentielt at være sikker på, at projektet overholde de gældende regler. Alt efter hvordan du bor kan der gælde mange love omkring, hvad du gerne må, og hvad der ikke kan lade sig gøre.\n2Det er en god idé at spørge om hjælp til arbejdet, i særdeleshed i tilfælde af vigtige arbejdsopgaver. Krævende byggeprojekter gør krav på mere end en person. Endvidere bør det være mere produktivt og mere socialt når man er flere om opgaven.\n3Husk at du kan spørge om tilskud fra det offentlige til gør-det-selv projekter. Det får man såfremt byggeprojektet hjælper miljøet. Af få tilbud om et bidrag beroer altså på at projektet influerer positivt på miljøet.\n4Du skal unden ingen omstændigheder undlade at tage højde for dit velbefindende, så glem ej beklædning såsom fod- og hovedbeklædning som hjælper dig overfor eventuelle risici. Det er fornuftigt at du husker dit velbefindende i byggeprojektet, især når du ikke sikrer dig assistance fra en fagperson.\n5Ved projekter udenfor kan vejrsituationen få meget at sige. Derfor må du jævnligt undersøge vejrforudsigelserne når du nærmer dig byggeriets start, så du slipper for at det uventet går i gang med at stå ned i stænger bedst som du er ved at færdiggøre det svære byggeprojekt.\n6Forberedelse viser sig som metoden til et godt forløb med din byggeproces. Du må sammensætte en gennemarbejdet arbejdsplan, der beskriver hvilke gøremål der skal laves hvornår, som også inkluderer en kronologisk rækkefølge. Forsøg at være konkret når du nedskriver din handlingsplan.\n7Ofte vil det være fornuftigt at lave et budget for istandsættelsen, så du har et økonomisk overblik. Det må være fornuftigt at gennemgå samtlige poster, hvorefter man kunne kortlægge den billigste pris på hver enkelt.\n8Der præsenterer sig næsten altid overraskende problemer i tilfælde med omfangsrige opgaver, og som følge heraf vil det vise sig væsentligt at man har afsat betragtelig plads i tidsplanen, med formålet om at man kan føle sig selvsikker på at komme i mål.\n9Du kunne tænke over om det er muligt at klare det hele selv, eller du alternativt burde have assistance fra en professionel til færdiggørelsen af byggeriet. Når du sikrer dig assistance fra en fagmand kan det være en god idé at modtage prisoverslag fra diverse selskaber.\n10Man skal aldrig undvære værktøj. Det er fordelagtigt at du har det klar til brug når du starter byggeprocessen. Det er derudover afgørende at indkalkulere de her udgiftsposter i det økonomiske overblik.\n11Du har adgang til en hel del artikler og videoer via nettet som kan hjælpe dig. I særlig grad YouTube faciliterer ekstremt meget almennyttig information, navnligt når man søger på engelsk.\n12Det kan blive meningsfuldt at du har de presserende bygningsmaterialer parat inden du går i gang med håndværket. Du kan med fordel forfatte en punktforms huskeliste som indeholder alt hvad der er nødvendige, og efterfølgende eftergå listen, hvormed du føler dig tryg ved at du har det hele.\nXL-Byg.dk har en score på 4,3 ud af 5 på Trustpilot, som utvivlsomt er ret så beundringsværdigt. Ratingen tager udgangspunkt i 2.856 bedømmelser, hvoraf hele 59 % giver den højeste karakter, og kun 9 % kvitterer med den laveste karakter. Lige nu har XL-Byg.dk 67.935 fans på Facebook.\nDavidsenShop.dks rating på Trustpilot er 4,7 ud af 5, hvilket uden tvivl er ekstremt overlegent. Scoren grundlægges af 11.467 anmeldelser, hvor imponerende 86 % har givet topkarakter, og blot 2 % giver den laveste karakter. Som det ser ud nu har DavidsenShop.dk 53.774 Facebook-følgere.\nHarald-Nyborg.dks Trustpilot-rating ligger på 4,6 ud af 5, som utvivlsomt er ualmindeligt imponerende. Evalueringen tager udgangspunkt i 28.109 anbefalinger, hvoraf hele 76 % giver den bedste karakter, og alene 4 % har givet dumpekarakter. I dette øjeblik har Harald-Nyborg.dk 8.857 Facebook-fans.\n10-4.dk har en bedømmelse på 4,7 ud af 5 på Trustpilot, hvilket uden tvivl er kolossalt overlegent. Vurderingen grundlægges af 19.208 kommentarer, hvor imponerende 84 % giver 5 stjerner, og blot 2 % har givet 1 stjerne. Pt. har 10-4.dk 43.202 fans af deres Facebook-side.\nBauhaus.dks Trustpilot-bedømmelse ligger på 4,3 ud af 5, hvilket jo er ret så betryggende. Ratingen tager udgangspunkt i 23.161 kommentarer, hvoraf ikke mindre end 69 % har givet toprating, og alene 8 % kvitterer med den laveste karakter. Som det er nu har Bauhaus.dk 56.023 fans på deres Facebook-side.\nEn lang række internet firmaer udlover til alt held et hav af forskellige billige fragttyper til rygbåren løvblæser. En yndling er i dag at få leveret til et afhentningssted, og så kan du blot gå forbi efter din nyindkøbte vare når det passer dig bedst. Fragtformen er altså yderst gnidningsløs, samt oftest endda den prisbilligste leveringstype.\nDu bør derudover påtænke at få ordren sendt til din bolig eller til din arbejdsplads. Leveringsformen er for det meste en tand dyrere, men ligeledes temmelig smertefri ved køb af rygbåren løvblæser online. Den mest letkøbte leveringsmanér kan ikke benægtes at være at hente produkterne selv, som desværre beroer på at du opholder dig i nærheden af e-forhandlerens byggecenter, for eksempel Jem og Fix, Silvan, Bauhaus eller Harald Nyborg.\nLeveringstiden på rygbåren løvblæser er naturligvis usædvanlig vigtig ifald man absolut skal bruge dine nye varer inden for få dage, og derfor er det relativt aktuelt at vi checker den forventede leveringstid på rygbåren løvblæser. Flere internet virksomheder – fx Bauhaus, Jem og Fix, Harald Nyborg og Silvan – frembyder billig levering på næstkommende hverdag på de fleste produkter online, der dog stiller krav om at orden realiseres forud for et fast klokkeslæt, så de garanteret kan nå at få produktet sendt afsted før personalet får fri.\nEn hel del online outlets frembyder gratis fragt på rygbåren løvblæser online, men i mange tilfælde kun når man bestiller for et præcist beløb. I øvrigt bør man overveje den mest betalelige fragtmetode, hvilket typisk er at få fragtmanden til at levere pakken til et afhentningssted.\nEn masse byggecentre tilbyder klik-og-hent hvor du handler billig rygbåren løvblæser online og afhenter i byggecenteret. Eksempelvis Jem og Fix, Bygma, Silvan, XL-Byg, Bauhaus, 10-4, Davidsen, Harald Nyborg og Stark. Byggecentrene giver for eksempel klik-og-hent på rygbåren løvblæser i disse byer:\nHøjbjerg, Birkerød, Thisted, Haslev, Brabrand, Allerød, Ringsted, Viborg, Nakskov, Nærum, Risskov, Dragør, Frederiksberg, Skanderborg, Hobro, Søborg, Lystrup, Stenløse, Esbjerg, Hjørring, Vanløse, Frederiksværk, Farum, Jyllinge, Albertslund, Rudersdal, Nykøbing Falster, Herlev, Næstved, Gladsaxe, Fredericia, Vordingborg, Vallensbæk, Rødovre, Ishøj, Charlottenlund, Valby, Virum, Hedensted, Frederikshavn, Solrød Strand, Svendborg, Greve, Kolding, Varde, Taastrup, Køge, Hillerød, Kokkedal, Silkeborg, Frederikssund, Horsens, Helsingør, Sønderborg, Roskilde, Slagelse, Nørresundby, Skive, Brønshøj, Grenaa, Aalborg, Middelfart, Hvidovre, Glostrup, Ølstykke, Odder, Lillerød, Gentofte, Tårnby, Hedehusene, Værløse, Nyborg, Korsør, Aarhus, Vejle, Lyngby, Åbyhøj, Tilst, Herning, Holbæk, Ikast, Odense, Hørsholm, Ballerup, Aabenraa, Rønne, Brønderslev, Holstebro, København, Kalundborg, Brøndby, Struer, Randers, og Haderslev, .\nClick-and-collect for rygbåren løvblæser er tilgængeligt i alle regioner af Danmark: Fyn (Nordfyn, Østfyn, Vestfyn, Midtfyn, Sydfyn), Sjælland (Lolland, Hovedstaden, Bornholm, Østsjælland, Falster, Sydsjælland, Midtsjælland, Vestsjælland, Nordsjælland, Amager) og Jylland (Syddanmark, Sydjylland, Midtjylland, Østjylland, Vestjylland, Nordjylland, Sønderjylland).\nNår vi kigger i tendenserne er det markant, at netshoppere mange gange søger efter for eksempel billig rygbåren løvblæser og rygbåren løvblæser priser. Man ser desuden jævnligt folk søge fx køb rygbåren løvblæser, rygbåren løvblæser online samt rygbåren løvblæser tilbud, plus de velkendte byggecentre som Stark, XL-Byg, Bauhaus, 10-4, Jem og Fix, Bygma, Harald Nyborg, Davidsen og Silvan.\nGode tilbud på rygbåren løvblæser\nDet er efterhånden ret nemt for internetbrugere at prissammenligne på billige rygbåren løvblæser online på forskellige e-forretninger, og med det motiv har massevis af netbutikker ikke kunne lade være med at presse priserne på rygbåren løvblæser en hel del, og ydermere tilbyde fragt uden gebyr.\nTrods dette kan det til hver en tid vise sig gunstigt at efterprøve enkelte internet varehuse i Danmark efter udsalg og tilbud på rygbåren løvblæser online før du gennemfører din handel, således at du er sikker på at opnå den skarpeste pris. Se ikke blot hos de gængse byggemarkeder som Harald Nyborg, Davidsen, Jem og Fix, XL-Byg, Bauhaus, 10-4, Silvan og Stark.\nDu skal trods alt være så påvagt, at når en shop på nettet markedsfører billige rygbåren løvblæser online til en pris som er umådelig billig, burde det for det meste være et faresignal om en uoprigtig webbutik. Bestillinger med betalingskort er i hvert fald en del af en bestemmelse, der værner os imod uægte webbutikker.\nVi tilråder kortbestillinger eller MobilePay. Som et alternativ kan du anvende et afbetalingstilbud som fx ViaBill, ifald du ønsker at dække beløbet til rygbåren løvblæser af flere omgange. Det tilbydes som regel hos online nichebutikker, men ikke de gængse byggemarkeder som for eksempel Bauhaus, Davidsen, Harald Nyborg, Stark, Jem og Fix, 10-4, Silvan og Bygma.\nNår der ses på statistikkerne står det tydeligt, at internet shoppere ofte leder efter bl.a. rygbåren løvblæser online og køb rygbåren løvblæser. Man ser desuden jævnligt mennesker kigge efter fx rygbåren løvblæser priser, rygbåren løvblæser tilbud og billig rygbåren løvblæser.\nTrustpilot resulterer i fuldkommen fortræffelige chancer for at blive klogere på en hel del andre køberes oplevelser og af den grund er det en hjælp, at du evaluerer internet selskabets vurderinger inden du færdiggør din shopping med billige rygbåren løvblæser online.\nFacebook medfører også super ærlige genveje til at få et kig ind i online shoppens kundefokus. Desuden møder vi faktisk internet shops som giver folk mulighed for at skrive en anmeldelse af ordreforløbet, som ligeledes må tages i brug til at få et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nInden folk handler billige rygbåren løvblæser online i en internet virksomhed behøver de sådan set tage stilling til webbutikkens forretningsaftale, men det er naturligvis ikke super interessant, i særdeleshed ved de kendte byggemarkeder som Jem og Fix, Davidsen, Bauhaus, XL-Byg, Silvan, Harald Nyborg, 10-4, Bygma og Stark.\nEn anden valgmulighed kunne være at kigge hvorvidt e-butikken er godkendt af e-mærket, grundet at det er et tegn på at online firmaet respekterer de gældende danske regler, udover at online webshoppen tit efterses af jurister der har indsigt i reglementet på området.\nDet er en rigtig god mulighed for bistand, hvis du møder dilemmaer i forbindelse med dit indkøb af rygbåren løvblæser. Herudover er det prisværdigt at køber er opmærksom på de vigtigste regler der kan have betydning for bestillingen af rygbåren løvblæser online, til eksempel den returret hjemmesiden tilbyder.\nI den relation er det ydermere afgørende, at man til enhver tid sikrer sin kvitteringsmail, så man en anden gang vil kunne bevise bestillingen af rygbåren løvblæser, ligegyldig om man har købt fra Harald Nyborg, Stark, Jem og Fix, Bygma, Davidsen, XL-Byg, 10-4, Bauhaus eller Silvan.\n1Generelt tilråder vi at tjekke om internet firmaet er medlem af e-mærke ordningen, da det almindeligvis er et sympol på at e-forhandleren retter sig efter de opstillede regler, udover at internet forhandleren en gang i mellem tilses af fagfolk som mestrer de gældende regulativer. Inden folk shopper billige rygbåren løvblæser hos en netshop behøver de ideelt set betragte webbutikkens betingelser.\n2Trustpilot forærer dig forholdsvis fantastiske løsninger til at evaluere en hel del øvrige konsumenters oplevelser og af den grund anbefales det, at du besigtiger internet firmaets ratings inden du handler billige rygbåren løvblæser online. Facebook indebærer lignende stort set hæderlige metoder til at få indtryk af internet virksomhedens troværdighed.\n3Den billigste løsning til levering vil i de fleste tilfælde være at du selv henter pakken, som jo stiller krav om at du lever nærved online firmaets adresse. Den leveringsudgave er jo usædvanlig essentiel hvis vi absolut skal bruge rygbåren løvblæser med det samme. Alternativt så lover nogle e-handler i Danmark levering uden beregning, men i mange tilfælde kun ifald der bestilles for en fastsat sum.\n4Fragtperioden er naturligvis rigtig central om man behøver varen inden for få dage, og herved er det skam aktuelt at vi gransker den estimerede leveringsdato for rygbåren løvblæser. Temmelig mange online forhandlere annoncerer billig dag-til-dag fragt på mange af shoppens varenumre, men glem ikke at det afhænger af at du når at bestille tidligere end et angivent klokkeslæt.\n5Generelt tilråder vi betalinger med kort eller betalinger med mobilen. Handler med kort er dækket ind under en bestemmelse, som bistår kunden imod fup e-butikker. Som en alternativ mulighed kunne du udnytte en billig afbetalingsordning som f.eks. ViaBill, såfremt du har til hensigt at afbetale betalingen over et længere tidsrum.\n6Det er i dag ultra nemt for købere at undersøge tilbud online på billige rygbåren løvblæser på diverse e-shops, og ergo præsterer en hel del e-forretninger fragt uden omkostninger. Trods dette kan det imidlertid vise sig fordelagtigt at studere nogle butikker på nettet efter tilbud og rabat forinden du gennemfører din handel, sådan at man er garanteret at skaffe sig den skarpeste pris.\n7Inden nogen shopper billige rygbåren løvblæser på en e-forretning burde man principielt tyde shoppens handelsaftale, dog er det bare ikke særlig spændende. Ligeledes er det anbefalelsesværdigt at du er obs på de grundlæggende bestemmelser der gør sig gældende i forbindelse med shopping af billige rygbåren løvblæser online, som fx hvilken ombytningsret webshoppen kører med.\n8Indtil flere e-handler i Danmark lover billig levering på rygbåren løvblæser, men undertiden er det betinget af at man shopper for en bestemt pris. I øvrigt burde man tage den billigste fragttype, som i mange tilfælde er at få leveret produkterne til et udleveringssted. Den bliver tit ydermere særdeles smart. Den mest prisbevidste slags levering kan ikke modsiges at være at du selv henter produkterne.\n9En lang række online forretninger foreslår nu til dags en hel del forskellige billige leveringsløsninger til rygbåren løvblæser. En favorit iblandt mange er lige nu afhentningssteder, og så kan du blot hente de nyindkøbte varer lige når det passer dig. Fragtformen er nemlig ret ukompliceret, og oftest derudover den mest betalelige mulighed for levering.


Frandsen Lamper | Køb de Flotte Frandsen Ball Lamper Her\nFrandsen Lighting A/S har designet og produceret lamper siden 1968, og har derfor en klar vision omkring deres design samt en omfattende viden og ekspertise inden for alle led i produktionen. Frandsen lamper fremstilles i smukke materialer således produkterne signalerer kvalitet og god smag. Frandsen Lighting har stor fokus på design og produktudvikling. De kigger derfor sortimentet igennem et par gange årligt, og reviderer lamper og disses nuancer. Frandsen designprodukter er fremstillet til at passe ind i hjemmet til dig som vælger kvalitet før pris. Se vores udvalg af Frandsen lamper her på shoppen. Har vi ikke netop den lampe oprettet som du går og tænker på, skaffer vi den gerne hjem til dig.\nFrandsen Lighting reviderer deres sortiment 2 gange årligt, for hele tiden at følge med strømmen, således du kan finde en smart kvalitets lampe som passer ind i dit hjem og matcher trenden inden for nye farver, faconer osv. Finden du ikke lige den ønskede Frandsen lampe her på shoppen, er du velkommen til at kontakte os på vores kontaktformular eller tlf. 5578 0303, så skaffer vi den hjem til dig.\nSmart magnetisk væglampe.\nb>Vælg mellem flere farver i mat eller blank\nSmart magnetisk væglampe - Hvid mat\nFrandsen Ball G9 bordlampe uds


Magasiner | Danske Medier\nDanske Medier og magasinerne\nDanske Medier varetager interesserne for magasinerne på en lang række områder. Foreningen bidrager med politisk interessevaretagelse i både Danmark og EU, såvel som juridisk bistand, målinger og events.\nHerunder kan du finde det mest relevante materiale for magasinerne.\nDanske Medier varetager magasinernes politiske interesser i en række sager.\nDanske Medier udgiver en række vejledninger og værktøjer der kan hjælpe magasinerne i forbindelse med nye regler, lovgivning eller standarder.\nMagasinerne i foreningen\nI Danske Medier er der to stående udvalg, Redaktionelt udvalg og Distributionsudvalget, hvor magasinerne er repræsenteret.\nMagasinerne inden Danske Mediers dannelse i 2012 repræsenteret af Dansk Magasinpresses Udgiverforening. I dag varetager Danske Medier magasinernes interesser gennem både udvalg og interessenetværk, såvel som gennem Danske Mediers løbende politiske interessevaretagelse.


Hvordan finder man ro, når hele ens krop skriger i smerte? Døgnet rundt. Året rundt. - SLAP AF\nUdefra ligner Annemette enhver anden 32-årig kvinde. Hun bor smukt og klæder sig smukt. Hun ved bedre end mange andre, hvad der rykker stylingsmæssigt, og hun elsker at bruge sin tid på at drikke kaffe, spise middage med sine veninder og nusse om sine to, små niecer.\nIndvendigt ligner Annemette ikke enhver anden 32-årig kvinde. Hun er nemlig på førtidspension, lever med stærke, kroniske smerter og bor i en krop, der kan holde til så utroligt lidt af gangen. På en god uge har Annemette tre eller fire mindre gøremål — på en dårlig én af slagsen kan det være svært overhovedet at tage et bad eller sove om natten.\nAnnemette Moesgaard er født med en lidelse, der hedder Skoliose, der på ikke fagsprog kan oversættes til skæv ryg. En genetisk betinget sygdom de fleste berørte lever med uden nævneværdige mén. Dog ikke Annemette. Hun har levet med smerter altid.\nI 2012 fik Annemette derfor foretaget en stor rygoperation, for at stivgøre 10 ryghvirvler i sin S-formede rygsøjle. En operation, der skulle hjælpe Annemette af med smerterne og sikre, at hun ikke skulle leve med fysiske begrænsninger resten af sine dage.\nJa — sikre, at Annemettes liv kunne komme til at indeholde ligeså meget karriere, børn og fremtidsdrømme som alle andres.\nChancen for at operationen ville gå godt var 95%, og i lang tid troede både Annemette og lægerne, at hun var landet i den heldige pulje. Men da smerterne kun var blevet flere og værre et år efter operationen, kunne Annemette indskrive sig i den uheldige 5%-gruppe.\nDen slags klub, man ikke ønsker at blive en del af.\nOperationen havde gjort mere skade end gavn. Uden at lægerne rigtigt kunne fortælle hvorfor. For selve operationen var faktisk gået fint. Mest af alt var det egentlig bare som om, at Annemettes krop af en uforklarlig grund ikke kunne holde til alt det, den havde været igennem.\nSom at blive slået hjem i Livets Ludo\nFem år efter operationen blev Annemette tildelt førtidspension. Som 28-årig. Fordi smerterne var blevet fuldstændig invaliderende. Fordi lægerne ikke kunne gøre mere for hende.\nDrømmen om at blive folkeskolelærer kunne Annemette godt droppe, og ønsket om at blive mor blev hurtigt et liv i Utopia. Den skæve ryg resulterede i en skæv livsskæbne.\nMen midt i det, der bedst kan forklares som nogle urimelige livsvilkår, har Annemette alligevel fundet verdens største ja-hat og et glas med vand, der altid er halv fyldt.\nOg de morgener, hun vågner efter endnu en søvnløs og smertefuld nat, drikker hun bare en masse appelsinjuice og undgår bitterheden ved at fokusere på de små, men positive ting i livet, der tilsammen har vokset sig til en kæmpestor og kraftfuld livsglæde, der driver Annemette fremad.\nFor for Annemette er livet en gave. Livet er det, der sker lige nu, og livet leves bedst, når man fokuserer på den blå himmel og ikke skyen, der kommer snigende.\nFølg Annemette og hendes indretning på Instagram: @amoesgaard


Erindringer ved Vibeke Sperlings død - Magasinet rØST\nErindringer ved Vibeke Sperlings død\nIndsendt af Michael H. Clemmesen | maj 23, 2017 | Politik\nNEKROLOG | Journalisten Vibeke Sperling gik bort den 13. maj 2017. Hun var en vigtig stemme for Central- og Østeuropa i en tid, hvor der taltes lidt om disse regioner. Michael H. Clemmesen deler sine erindringer om og med Vibeke Sperling.\nJeg lærte Vibeke at kende omkring 1980, efter jeg var blevet bedt om at prøve at forklare Informations læsere, at kernevåben godt nok var forfærdelige, men at truslen om deres anvendelse desværre var nødvendig i datidens verden.\nMed de efterfølgende sikkerhedspolitiske diskussioner på møder rundt om i landet og i medierne kæmpede vi fra hvert sit hjørne, men ud af dette kom hurtigt et dybt personligt venskab, der varede halvdelen af vores liv.\nMod slutningen af 1980’erne var vi endt på samme side i indsatsen for at forklare og støtte balternes vej til frihed. De tre folks genvundne selvstændighed var blot et element i den serie af dramatiske udenrigspolitiske begivenheder, der fulgte fra 1989 til 1994, hvor Vibeke selvfølgelig direkte dækkede kupforsøget i efteråret 1991, der udløste Sovjetunionens opløsning.\nDerefter fulgte reportagerne fra starten af Jugoslaviens opløsningskrige i det følgende par år, hvor hendes dybe kendskab til landets folk og sprog fra sine ungdomsår og studier i Aarhus sikrede, at danskerne fik et godt og nuanceret grundlag for det militære engagement i FN- og NATO-ramme, der prægede 1990’erne.\nDet var også i de år, hvor jeg sammen med Vibeke deltog i rejser i den russiske provins med en blandet gruppe under ledelse af Märta-Lisa Magnusson og Ib Faurby. Her fik vi alle syn for hendes beslutsomhed og arbejdsmoral.\nDen første episode, jeg husker, var fra rejsen til Volgaregionen i december 1992. Gruppen var indkvarteret i et sammenfaldet tidligere sanatorium for geologer uden for våbenindustribyen Izhevsk i Udmurtien. Vibeke var stærkt influenzasyg og der var kun én, delvis brugbar, telefonlinje i de uopvarmede betonbygninger. Herfra kunne man – måske – få etableret en dårlig telefonforbindelse ud af Rusland. Men Vibeke ville have sin historie igennem uden at vente på bedre muligheder. Hun fortalte os næste dag, at det var lykkedes at tale historien hjem under anvendelse af en betydelig del af natten.\nDen næste erindring er fra året efter, hvor gruppen var i Nordkaukasus og bl.a. besøgte hovedstaden Groznij i Tjetjenien. Det var et år før starten af Første Tjetjenske Krig, og Rusland havde indledt, hvad der senere bliver kaldt ”hybridkrig” mod udbryderrepublikken regering med specialstyrker og bevæbnede oppositionsgrupper.\nJeg erindrer ikke mindst mødet med republikkens præsident, den tidligere sovjetiske flyvergeneral Dzjokhar Dudajev, der havde lært om selvstændighedspolitik af esterne under sin tid som chef for bombeflydivisionen i Tartu få år tidligere. Under mødet sad Vibeke ved siden af præsidenten, der ikke mindst forsøgte at overbevise denne energiske, velforberedte, flotte, jævnaldrene kvinde.\nSenere blev Vibekes engagement i tjetjenernes skæbne årsag til, at hun blev forment adgang til det Rusland, som hun på godt og ondt forstod og forklarede så meget bedre end næsten alle andre. Det var en tåbelig beslutning, der skadede det dansk-russiske forhold.\nDerefter fulgte et besøg i Moskva med min kone i foråret 1994, hvor vi boede hos Vibeke. Det blev et kursus i energisk, professionel udlandsreportage. Vibeke ønskede at udnytte tidsforskellen mellem Moskva og København til hver morgen at have to historier fra Rusland klar til Danmarks Radio. Hendes tykke bog med kontakter fra hele landet – høje og lave – gjorde det muligt for hende at dokumentere og levendegøre historierne gennem telefonopringninger.\nUnder besøget skulle også vi opleve historien fra maskinrummet og blev taget med til årsmødet i Vladimir Zirinovskijs sortskjortede liberaldemokrater. Vi fulgte også demonstrationen i anledning af årsdagen for Jeltsins angreb på det russiske parlament. Vibeke, den gamle revolutionære aktivist, forklarede, hvorledes vi skulle undgå at blive trampet ned, hvis uropolitiet blev sat ind mod demonstrationen.\nAt vores kontakt i de efterfølgende ti år næsten kun omfattede bidrag til Det Udenrigspolitiske Selskabs tidsskrift Udenrigs, som Vibeke redigerede, var resultatet af, at jeg da arbejdede i Baltikum.\nDen næste gang, vi var sammen, blev ved markeringen af drabet på Anna Politkovskaja i Ib Schierbecks bogcafé i efteråret 2006. Vibeke var på mange måder, som Anna have været: Uselvisk, engageret, søgende, modig. Men jeg kendte ikke Anna – kun Vibeke, der forenede disse egenskaber med varm menneskelighed.\nHun var et sjældent og sjældent godt menneske.\nFor mange år siden fortalte Vibeke (von) Sperling mig i spøg, at hun nok ville ende på et refugium for adelsfrøkener. Sådan blev det ikke. Diabetikeren Vibekes engagement gjorde, at hun aldrig sparede sig selv. Hun fortsatte selv efter, at hun var blevet ramt af andre alvorlige sygdomme.\nHun fortjener mere, meget mere, end nekrologer som denne. Hendes liv og gerning har rigeligt stof til en biografi, som vi alle vil kunne lære og beriges af.\nMichael H. Clemmesen er historiker, pensioneret brigadegeneral fra Hæren ogKommandør af Dannebrog. Han har været leder for Baltisk Forsvarsakademi og ansat som militærhistoriker i Forsvarsakademiets Center for Militærhistorie. Forfatter af bogen “Den lange vej til 9. april”.\nAf Michael H. Clemmesen\nForrige ICTY lukker og slukker\nNæste Fra offer til overlever – krigsbarndoms-museet i Sarajevo\nMichael H. Clemmesen er historiker, pensioneret brigadegeneral fra Hæren og Kommandør af Dannebrog. Han har været leder for Baltisk Forsvarsakademi og ansat som militærhistoriker i Forsvarsakademiets Center for Militærhistorie. Desuden har han skrevet bogen “Den lange vej til 9. april”.\nØsteuropæere får ikke den nødvendige tolkebistand\nFornuftsægteskabet mellem Rusland og Belarus


Det siger andre om Fagtek\nHos Fagtek arbejder vi hårdt på at levere en så god og effektiv service som muligt, så vores kunder får den professionelle hjælp, som de har brug for. Derfor er vi også meget glade, når vores kunder giver udtryk for, at de er tilfredse med vores service. Her kan du læse, hvad nogle af vores kunder siger om samarbejdet med Fagtek.\n"Efter at vi nu har haft besøg af jeres medarbejder et par gange\ner det på sin plads at komme med en ros og anerkendelse for veludført arbejde.\nDet er rigtig dejligt at blive mødt af fagfolk der forstår at lytte,\nhandle derudfra og bidrage med gode løsninger.\nNår I har været i faglokalet kan man være sikker på at det hele er velsmurt og checket.\nTak for jeres positive tilgang.\nHorst-Werner, Uffe Skolen\nSikkerhed og service i faglokalet er en skal-opgave og ikke en kan-opgave\nHenrik Petersen er lektor på UC Syd i Esbjerg, hvor han afholder kurser for Håndværk og Design-lærere fra hele landet. Nogle af disse kurser er sikkerheds-kurser, og Henrik pointerer da også, at det er enormt vigtigt, at sikkerheden er i orden i faglokalet.\n”Jeg plejer at undervise i, at sikkerhed og service i faglokalet er en skal-opgave og ikke en kan-opgave. Og den er udenfor budgettet, kan man sige. Det handler om dit fysiske arbejdsmiljø – altså om at udsugning, filtre og alt sådan noget er i orden” udtaler Henrik Petersen.\nIfølge Henrik er der mange skoler, hvor faglokalerne slet ikke lever op til standarderne – hverken sikkerheds- eller funktionsmæssigt: ”Jeg kommer rundt i mange værksteder, der er i en dårlig forfatning. Værkstederne bliver tonet ned og forfalder. Det kan man se rundt omkring. Jeg har været i værksteder, hvor man tænker: Det kan da ikke passe, at de kan undervise her. Når jeg har sikkerhedskursus, så går vi det hele igennem. Så siger de: Hold op hvor er der mange ting, der halter hjemme ved os.”\nHenrik anbefaler sine kursister, at de får en aftale på plads om at få lavet et service- og sikkerhedstjek af værkstedet: ”Til lærerne, der er på kursus, anbefaler jeg, at de tegner en kontrakt. Og at de så aftaler, alt efter hvad behovet er, om lokalet skal serviceres én gang om året eller hvert andet år. Så er der nogen, der siger, at det har de ikke råd til. Men så siger jeg, at det hedder sikkerhed, og alt der hedder sikkerhed, det er slet ikke et spørgsmål om at have råd. Det er kommunen forpligtiget til.”\nLærerne kan ikke selv stå med ansvaret\nHenrik fortæller, at der er mange lærere, der tror, at de selv kan sørge for, at sikkerheden overholdes i faglokalet, men det er ifølge Henrik ikke noget, man som lærer har kompetencerne til, og derfor heller ikke noget man skal stå med ansvaret for.\n”Der er rigtig mange af mine kursister, der tror, at man selv kan lave sikkerhedstjekkene, men der siger jeg, at det er nødvendigt, at de får tjekket værkstedet, maskinerne og installationerne! Som lærer skal jeg ikke lave sikkerhedstjekkene, for det er ikke mit arbejde. Jeg skal lave noget andet, som jeg er god til, og så tager Fagtek sig af servicen, hvilket I er gode til. Jeg regner ikke med, at f.eks. idrætslærerne laver service og sikkerhedstjek på idrætsredskaberne. Og det mener jeg heller ikke en lærer, der er uddannet i Håndværk og Design skal – de kan ikke have ansvaret for værkstedets, maskinernes og installationernes sikkerhedstilstand!” siger Henrik.\nTillid til Fagtek\nHenrik understreger, at han har tillid til Fagtek og den service, Fagtek yder: ”Jeg har stor tillid til jer! Det er vigtigt, at Fagtek har nogle medarbejdere, der skaber en tillid – så man ikke føler sig snydt. Og det gør jeg ikke med Leif, som er den tekniker, der kommer ud til os.”\nVigtigt at få serviceret faglokalet regelmæssigt\nHenrik pointerer ofte over for sine studerende og kursister, at det er vigtigt at få serviceret faglokalet regelmæssigt, da det ellers kan gå hen og blive en dyr fornøjelse. Han nævner en episode, hvor servicen på udsugningsanlægget rendte op i mange penge, fordi det var blevet forsømt i mange år. ”Vi havde åbenbart ikke serviceret vores udsugningsanlæg i 10-12 år. Så skulle der jo pludselig ny motor i og nyt filter og dit og dat. Og så bliver det jo dyrt” fortæller Henrik. Derfor kan det aldrig betale sig at vente med at få tjekket op på faglokalet.\nMange overholder ikke kravene til gas\nTil slut nævner Henrik, at sikkerheden også er et problem i faglokaler med gasinstallationer: ”Jeg tror, I skal gøre meget ud af at markedsføre, at folk har brug for et gastilsyn. Ude på skolerne er de slet ikke klar over, hvad der stilles af krav til gas i dag. Der er rigtig mange steder, hvor det slet, slet ikke opfylder de krav, der er til gas. Jeg fortæller tit mine kursister, at den dag de får gasinspektion, så bliver hele deres anlæg kasseret.” Det kan derfor være en dyr og farlig fornøjelse at nedprioritere sikkerheden i faglokalet.\n"Vi har kun gode erfaringer med Fagtek.\nDe kommer, gennemgår lokalet, og undervejs får vi en snak om de ting, der skal tjekkes op på.\nOg når Fagtek er gået igen, ved vi, at lokalet er tjekket og lever op til kravene.\nVi oplever servicemedarbejderne som venlige, løsningsorienterede og fagligt velfunderede."\nDan Tygesen, Rødding Skole\nKirsten Bruhn, der i over 20 år har været sløjd- og håndværk og design-lærer på Beder Skole, er meget tilfreds med det samarbejde, hun igennem årene har haft med Fagtek.\n"Vi får en henvendelse, når det er tid til det årlige besøg, så jeg synes egentlig, at det går meget smooth. Det er nemt at arbejde med, fordi man ved, at det er én gang om året. Så er der ligesom styr på det."\n"Vi havde fornøjelsen af serviceteknikeren Christian, som leverede et professionelt serviceeftersyn af vores faglokaler suppleret med generel vejledning om brug af lokaler og redskaber."\nJens Wadsholt, Hedehusene Skole\nSådan lyder det fra René Høg, som er håndværk og design lærer på Mosedeskolen i Greve. ”Fagtek var på skolen da jeg startede. Jeres tekniker, ham har jeg så kendt i knap 15 år, og jeg er meget tilfreds med ham."\nMinimum én gang om året lægger Fagtek vejen forbi Mosedeskolen for at yde det årlige serviceeftersyn af sløjd- og fysiklokalet. "Han kommer altid til det aftalte tidspunkt, og så er han selvhjulpen. Herudover forstår vi hinanden rigtig godt, og hvis jeg ringer ud over servicebesøget og siger, at jeg har dét og dét problem, som jeg ikke kan løse, så kommer han, og så finder vi hurtigt ud af det. Han er altid til at fange" lyder det fra René.\n"Jeg tog fat på Fagtek og sagde, at vi havde nogle lokaler, som vi skulle have gjort noget ved... Jeg tænkte, at det er helt klart en opgave for Fagtek, og dem ville jeg være helt tryg ved." Sådan siger Bent om samarbejdet med Fagtek. Renoveringen på skolens godt 8.000 km2 krævede struktur og planlægning, og så var der behov for en samarbejdspartner, som man kunne stole på ”… som serviceleder har jeg behov for at vide, at når jeg trykker på knappen, så ved jeg at tingene bliver lavet, og jeg skal ikke ud i nogen større diskussion eller forklaring om, hvad det er, jeg har brug for. Fagtek, I kender behovet før jeg gør det. Så det gør det meget nemmere for mig” udtaler Bent. Der var et tæt samarbejde og sparring undervejs, og forløbet kunne ikke have været bedre.\nSom så mange andre skoler får International School of Billund udført service af deres faglokaler én gang årligt. Samarbejdet mellem Bent og Fagtek har stået ved i mange år, og det skyldes ifølge Bent, at: ”sikkerheden og maskinerne er i orden. Det er ikke et spørgsmål om at fralægge sig ansvaret, men mere et spørgsmål om sikkerheden af, at der bliver gjort det, som skal gøres. Der er noget ekspertviden der, som jeg ikke har, men som jeg ved andre har”.\n”I lavede service derude, og montøren, han havde stort set allerede fundet ud af, hvad der var galt, og vidste lige hvad der skulle til. I kom også med en pris rimelig hurtigt. Da jeg kendte jer, og vidste at I havde styr på det, så havde jeg ikke noget problem med at bruge jer overhovedet. I var også de første, jeg tænkte på, når det var noget med spånsug og et anlæg” udtaler Christian Johansson, som er teknisk drift- og vedligeholdsansvarlig for en del af Gladsaxe kommunes ejendomme.\n75 % af anlægget skulle skrottes, for at der kunne bygges nyt, så det var en større opgave, og det var ikke noget, som kunne ordnes med småjusteringer. Det var langt fra nok. Fagtek bød ind med ideer og løsningsmuligheder, allerede inden det overhovedet blev igangsat. I samarbejde med arbejdstilsynets rådgiver, Fagteks ideer og løsningsmuligheder, skolen og kommunen blev der iværksat en plan. ”Vi fik fundet ud af, hvad der skulle til, og hvad vi kunne genbruge af de ting vi havde, og de ting vi ikke havde mere. Så fik rådgiveren lavet et udbudsmateriale, som Fagtek så kunne give en pris på.”\nHar du også lyst til at fortælle om dine erfaringer med Fagtek? Så skriv en kort vurdering af os.\nSom tak sender vi dig en æske lækker chokolade, som du enten kan dele med dine kolleger eller holde helt for dig selv :)


Sydhavnstippen » Blog Archive » Sydhavnens Folkemøde på Stejlepladsen den 14. september 2019\n« Høstpicnic 2019 afholdes den 22. september\nKommuneplan 2019 i høring til 22. oktober: Grøn Agenda Sydhavns høringssvar (Stejlepladsen og Lærkesletten) »\nLørdag den 14. september 2019, fra kl. 11 til sen aften, afholdes Sydhavnens Folkemøde for første gang. Dette første Folkemøde (af mange må man tro) er velvalgt lagt på Stejlepladsen ved Bådehavnsgade, som Folketinget for nylig har affredet ved lov, således at Københavns Kommune kan bebygge naturområdet for at skaffe penge til infrastruktur.\nPå svfolkemode.dk kan man læse at “Sydhavnens Folkemøde er skabt af 100% frivillige kræfter, der ønsker at udbrede og skabe debat om bydelens nuværende kvaliteter og fremtidige potentialer – for dermed at sikre at den fremadrettede byudvikling bygger videre på disse unikke kvaliteter.” Ambitionen er desuden at skabe en samlende folkefest.\nInfo om program og tilmelding til boder findes på svfolkemode.dk.


Hot, hot, HOT: Forbandede kærlighed af Colleen Hoover | LOVEBOOKS\nDet første ord jeg vil bruge til at beskrive den her bog er hot. Hot, hot, hot. I kender den der følelse man får, når man virkelig, virkelig kan lide en person? Når bare det at være i nærheden af dem er nok til at man bliver helt stum, falder over ordene og nærmest ikke kan være i sin egen krop? Forbandede kærlighed fanger den følelse fantastisk. Det er først og fremmest det, der får den til at fungere så godt. Tate flytter ind hos sin bror og møder Miles, der bor i lejligheden lige overfor. Nærmest lige fra start er kemien mellem dem er en eksplosion, der venter på at ske.\nFor selvom Miles, piloten med den mystisk fortid, bare ønsker et fuldstændigt uforpligtende forhold, der foregår i sengen (hvor det til gengæld fungerer rigtig godt) og ikke noget andet sted, så er det som om han ikke helt mener det alligevel. Som om et ønske om nærhed slipper gennem hans følelseskolde facade. Tate og Miles deler, lige meget hvad Miles tror, noget der stikker dybere end bare fysisk tiltrækning. Miles skal bare lige turde åbne sit hjerte op igen, men som vi langsomt præsenteres for hans fortid, så forstår vi udmærket, hvorfor det er så svært.\nRomanen er delt op i kapitler fra både Tates og Miles perspektiv. Vi følger Tate i nutiden, og Miles i fortiden, hvor vi langsomt finder ud af, hvad præcis det er for en hjerteskærende begivenhed, der har gjort ham så distanceret og kølig overfor ideen om kærlighed. Det er ikke altid jeg er glad for at en roman bruger hvert andet kapitel i fortiden, men her var jeg absolut lige så opslugt af Miles’ fortid, som af hans nutid med Tate.\nJeg regnede ikke med jeg ville græde … Men det gjorde jeg. Af glæde og af sorg. Miles’ historie bar en smerte og en dybde i sig, som jeg ikke forventede, men var ufattelig glad for at finde. Det gjorde bare hans forhold til Tate mere smukt og mere frustrerende. Lykke er noget man skal tillade sig selv, selvom det kan være svært når fortiden kommer i vejen med sin smerte, og skygger for alt det, der kan redde en.\nForbandede kærlighed er en historie, der viser kærlighedens skyggesider, på alt det vi udsætter os selv for i kærlighedens navn. Det er både smukt, og det kan være grimt. Spørgsmålet er hvilken del, man vælger at tro mest på – den positive eller den negative?\nKærligheden er en kamp, til tider en absolut forbandet kamp, specielt for Miles og Tate. I det her tilfælde er det en kamp, man bliver yderst opslugt af, og som jeg ikke lagde fra mig før jeg var færdig. Helt absolut en bog jeg vil anbefale til sommerheden – ja, til al slags vejr, faktisk.\nDe tror, at de kan håndtere det, men de indser begge hurtigt, at de leger med ilden. For Miles bærer på en mørk hemmelighed, som han ikke er parat til at slippe, og som tiden går, falder Tate langsomt, men sikkert for den flotte og mystiske pilot. Og pludselig er intet særlig enkelt længere …


Liste N: Fokus på lokalsamfundet - Stevnsbladet\nForside>Alle indlæg>Generalforsamling>Liste N: Fokus på lokalsamfundet\nListe N: Fokus på lokalsamfundet\nGeneralforsamlingHårlevMøder / ArrangementerNyt StevnsPolitik\nDen nyvalgte bestyrelse i Nyt Stevns. Fra venstre Rehne Høst Altenburg, Vivi Larsen, Poul Erik Brixtofte, Louise Nordgaard, Stig Weiendorph Pedersen, Inge Milbrat og Charlotte Jensen. Rene Langelund Larsen og Jeppe Kirchof er ikke med. (Foto: Jens Larsen)\nHårlev: Det var en ganske særlig generalforsamling for Nyt Stevns, der blev afholdt med ca. 40 medlemmer ud af et samlet medlemstal på omtrent 100, idet 2018 var det første år, hvor Nyt Stevns sad med de to første folkevalgte repræsentanter i kommunalbestyrelsen i Stevns Kommune.\nDet var desuden vigtigt for Nyt Stevns at understrege sin betydning som lokalliste, hvorfor man også startede med at spise den så omtalte Stevnsgryde.\nFormanden Poul Erik Brixtofte lagde ud med en pep-talk, og mente at befolkningen havde lagt mærke til Nyt Stevns.\n– Aktivitetsniveauet i lokallisten har været særdeles højt det forgangne år. Vi har været synlige på en lang række områder, fremhævede han i sin beretning.\nPoul Erik Brixtofte nævnte også de omfattende arrangementer, som Nyt Stevns har afholdt for lokallistens medlemmer.\nNyt Stevns har gennemført virksomhedsbesøg og haft ture til mange forskellige lokale seværdigheder, ligesom lokallisten har været ude og præsentere sin politik på bl.a. høstmarked i Hårlev og By Night-arrangementer i Store Heddinge.\n– Jeg vil tillade mig at sige, at vi ikke har ligget på den lade side. Men det har været meget positivt og det giver god energi, når vi mærker opbakningen fra jer medlemmer.\nRisiko for bod\nTidligere borgmester og nuværende medlem af kommunalbestyrelsen Mogens Haugaard aflagde politisk beretning.\nHan understregede Nyt Stevns kritik af flertalsgruppens økonomiske politik, og fremhævede, at Nyt Stevns forventer af 2018 boner ud med en overskridelse på servicerammen på 35. mio. kr. og et kassetræk på 57 mio. kr.\n– Det betyder, at Stevns Kommune formentlig bliver den kommune i landet, der overskrider servicerammen mest. Det siger noget om, hvor voldsomt, det er. Der er for øjeblikket risiko for en bod på mellem 1,5 og tre mio. kr., sagde Mogens Haugaard.\nTo lokale projekter\nTil gengæld glædede Mogens Haugaard sig over to kommunale projekter, som var igangsat mens han sad i borgmesterstolen.\n– Det ene er besøgscenteret i Boesdal. Det kommer til at betyde meget på turismesiden for hele Stevns og i særdeleshed Rødvig. En anden og mindst lige så glædelig ting er, at statsvejen til Stevns også er kommet et meget stort skridt videre. En VVM screening bliver iværksat, og det betyder med meget stor sandsynlighed, at vejen kommer, lød det fra Mogens Haugaard, som takkede for opbakningen til at gøre Nyt Stevns til et solidt alternativ til de etablerede partier i kommunen.\nKamp mod flertallet\nDebatten om de to beretninger beskæftigede sig bl.a. med om de nye ejendomsvurderingsregler betyder, at der skal betales penge tilbage til ejerne.\nEr det kommunen eller staten, der i så fald skal betale? lød spørgsmålet. Og det ville kommunalbestyrelsesmedlemmerne Mogens Haugaard og Jørgen Larsen undersøge.\nNogle medlemmer mente, at Nyt Stevns havde for mange læserbreve i lokalaviserne, andre fandt at det netop skabte synlighed om lokallistens politik, som ofte blev nedgjort på kommunalbestyrelsesmøderne, hvor flertalsgruppen blev kritiseret for, at føre blokpolitik og nægte at svare på spørgsmål fra Nyt Stevns.\nFormanden Poul Erik Brixtofte bekræftede dette, men oplyste, at der var et respektfuldt og godt samarbejde med både Enhedslisten og DF.\nBegge beretninger blev godkendte, ligesom regnskab og budget, og der var heller ikke uenighed om valg til bestyrelsen, som fandt sted uden kampvalg.\nBestyrelsen konstituerede sig således: Formand: Poul Erik Brixtofte, næstformand: Rene Langelund Larsen, kasser: Rehne Høst Altenburg, sekretær: Louise Nordgaard samt Inge Milbrat, Vivi Larsen, Jeppe Kirchof, Stig Weiendorph Pedersen og Charlotte Jensen. Conni Høgh Olsen og Jørgen Larsen blev valgt som suppleanter.\nForrige indlægMange gode input til Stevns Naturcenter\nNæste indlægNørregade 17 er solgt


En ældgammel lille blyamulet med navnet Margareta | upnweb.me\nEn ældgammel lille blyamulet med navnet Margareta\nDen så vitterligt ikke ud af meget, da den for nylig dukkede op af jorden i forbindelse med et kloakeringsarbejde i Møllergade i Svendborg. Bare 2×2,6 centimer stor i sammenfoldet tilstand og holdt i gråbrune kedelige nuancer. Men ifølge middelalder- og renæssancearkæolog fra Arkæologi Sydfyn Allan Dørup Knudsen er der tale om et helt særligt fund, som er med til at belyse dele af byens historie, som ikke på forhånd har været kendt. – Amuletten fortæller os om en del af det levede liv i Svendborg, som vi ellers sjældent har mulighed for at dokumentere ved udgravning, fortæller Allan Dørup Knudsen.\nAmuletten er udformet som en blystrimmel, der er foldet fem gange på den korte led fra den ene ende til den anden. Den måler 2×2,6 centimeter sammenfoldet og 13×2,6 centimeter udfoldet. Blyet ser ud til at have et højt indhold af sølv.\nMan har længe vidst, at Svendborg var i en rivende udvikling i første halvdel af 1200-tallet, hvor de store gejstlige byggerier Franciskanerklosteret og Vor Frue Kirke anlagdes, og Skt. Nicolai Kirke blev ombygget i tegl. Men udgravningen i Møllergade giver nu for første gang konkrete beviser for Svendborgs ekspansion efter år 1250 i den nordøstlige del af middelalderbyen. – Nu vi kan se, at datidens Møllergade undergik en kæmpe renovation – for sin tid et meget stort arbejde – og at Svendborg som by voksede mod nord langs Møllergade med bebyggelse ud til gaden, siger Allan Dørup Knudsen.\nTjenerinde Margareta søgte livsbeskyttelse gennem amuletten\nMargareta er nu den ældst kendte kvindelige indbygger i Svendborg, men hvem hun mere præcist var, kan vi desværre kun gisne om. Sikkert er det dog, at blyamuletten har tilhørt hende, og at den med al sandsynlighed har skullet hjælpe hende sikkert gennem tilværelsen. Nationalmuseets ekspert i inskriptioner, museumsinspektør Lisbeth Imer, har haft amuletten under lup. Oversat til forståeligt dansk står der på den: – Jeg besværger jer elvermænd og elverkoner og alle dæmoner ved Faderen og Sønnen og Helligånden og ved alle Guds helgener, at I ikke skader guds tjenerinde Margareta hverken i øjnene eller i andre lemmer. Amen. Du er stor i evighed, Herre. Ordene Gordan, Gordin og Ingordan figurerer også på den, og netop de tre ord er flere gange fundet på amuletter af træ og metal fundet i Danmark, Norge og Sverige. – Det har i mange år været omstridt, hvad ordene egentlig betyder, men jeg hælder til, at det er en påkaldelse af elverfolk eller dæmoner, forklarer Lisbeth Imer.\nFolket var stærke i troen\nSvendborg-amuletten giver et sjældent indblik i, hvordan almindelige borgere brugte kristendommen i deres daglige liv. Længe har det været kendt, at de gejstlige kræfter var stærke i datidens Svendborg, og nu er der også beviser for, at troen blandt almindelige folk var stærk, lyder det fra Allan Dørup Knudsen: – Vores viden om byens borgere og deres daglige liv i middelalderen er desværre yderst begrænset, men gennem denne amulet kommer vi helt tæt på Margareta og kan føle hendes lidelser og bønner for et godt og sygdomsfrit liv.\nHar ligget i lommen gennem flere 100 år\nUdfoldet fylder amuletten 13 centimeter og rummer fem linjer med små latinske bogstaver – efter Lisbeth Imers vurdering forfattet af en skribent med en sikker og kyndig hånd. – Bogstaverne er ikke mere end 2-4 millimeter høje, og nogle steder har skriveren haft overskud til at pynte dem med for eksempel kors, siger hun. Blyamuletter har været anvendt gennem store dele af middelalderen fra cirka 1100 helt op til 1400-tallet og findes både med runeindskrifter og som denne med latinske bogstaver. Inskriptionerne vidner om, at de har været brugt i magisk øjemed til at holde sygdomme fra livet eller til at helbrede syge. Man forestiller sig, baseret på deres meget små og sammenfoldede størrelser, at folk har haft amuletterne på sig syet ind i tøjet eller som fast bestanddel i en lomme. Efter metaldetektorerne blev tilgængelige i Danmark i 1980’erne er antallet af fundne blyamuletter steget støt, men amuletten fra Møllergade er den første af sin slags, der er fundet i Svendborg.\n700-årige amuletArkæologi SydfynblyamuletFynHistoriemiddelalderbyennationalmuseetSvendborg\nOs nordboere holder mest ferie


Sirup til drinks | Køb billigt Sirup til drinks her | føtex.dk\nSirup er en væske, som tilføjes diverse lækre drinks for at opnå en mere gennemtrængende smag og for at give drinken det sidste pift. Sirup fås i mange forskellige varianter og anvendelsesmulighederne for dette produkt er næsten uendelige.\nSirup til drinks - hvad er det?\nSirup kendes nok mest som værende et tykt flydende sødemiddel, som oftest bruges i forbindelse med bagning eller på pandekager. Dog er det ikke den type af sirup der her tales om. Der findes nemlig også sirup som anvendes til drinks og diverse andre drikke. Denne type sirup er en spændende væske, og der er ikke grænser for varianter af denne.\nSirup anvendes som en blandingsdel i en drink. Grundet den kraftige smag drikkes produktet aldrig rent. Produktet bruges til at skabe ekstra fokus på en særlig smag i en drink, eksempelvis smagen af kirsebær. Dog bruges produktet også i nogle tilfælde til at gøre drinken mere spændende af udseende, da sirup fås i alle regnbuens farver.\nTyper af sirup\nDer findes rigtig mange forskellige sirupper, og det er kun fantasien som sætter grænser for de mange spændende blandinger der kan mixes. Gruppen af sirup produkter indeholder en bred vifte af forskellige smagsvarianter. Disse smagsvarianter afspejler sig i en lang række af forskellige frugter, hvor det er muligt at finde alt fra jordbær til litchi smag.\nDrikke med sirup\nVi er glade for, at kunne tilbyde dig et stort udvalg af sirup i diverse forskellige varianter. Køb din sirup online her.


Få super god omtale i dag - Bimhouse\nEr det ved at være på tide at investere tid og penge i pressemeddelse, så findes der rigtig mange gode bureauer, som man kan vælge at kontakte, og på denne måde har man alletiders mulighed for virkelig at få bedre omtale og komme ud med sit budskab, og få mere opmærksomhed. Det kan være en god ide hvis man har lanceret et nyt produkt, tilbud eller hvis man gerne vil ud med et budskab, sit brand eller andet, for på denne måde bliver man bedre markedsført, og pressemeddelse giver rigtig godt. Se derfor nærmere på de mange forskellige bureauer, der er klar til at hjælpe en.\nSe derfor nærmere på pressemeddelse i dag. Der er flere og flere firmaer og marketingsbureauer, samt medier der er klar til at hjælpe en. Der er også mange freelance journalister, der kan tilbyde dette. Så har man brug for mere omtale omkring noget specifikt, er det helt sikkert værd at bruge tid og penge på en pressemeddelse i dag.\nI og med der er så mange bureauer, freelance journalister og meget mere, der tilbyder at lave pressemeddelse, så har man også alletiders mulighed for at få udsend pressemeddelse til en rigtig god pris, da konkurrencen er høj og der er mange udbydere. Se derfor nærmere på de mange super gode og attraktive priser allerede i dag. Der er flere og flere, der vælger at gøre brug af denne metode indenfor promovering, og når først de har brugt denne, så er det svært ikke at gøre det igen, da resultatet virkeligt er godt.\nDet er derfor en god ide at se nærmere på journalistik her i Danmark og undersøge alle de gode tilbud, således man finder de allerbedste tilbud og løsninger for ens behov og formål. Se derfor nærmere på nettet og kontakt endeligt de mange udbydere i dag. Det betaler sig.


Skole i USA bandlyser IPad og computer i klassen: - Eleverne skal væk fra skærmen - TV 2\nSkole i USA bandlyser IPad og computer i klassen: - Eleverne skal væk fra skærmen\n28. apr. 2018, 19:45\nAmerikansk skole har droppet ipads i undervisningen\nFlere skoler i USA er gået bort fra tech-baseret undervisning og skifter iPads og computer ud med blyant og papir.\nUndervisningen er i gang. Foto: Kirstine Biltoft-Knudsen / TV 2\nFlynn Mcdonald presser blyanten mod papiret.\nDen 11-årige skoleelev har sit kladdehæfte åbent og noterer med sirlige bogstaver det, hans engelsklærer skriver på tavlen.\nPå bordene foran ham og resten af eleverne i 5. klasse på skolen Basis Independent Manhattan i New York, er der ikke skyggen af computere, iPads eller andre former for teknologiske hjælpemidler.\nI stedet er der massevis af notesbøger, blyanter, penalhuse og viskelædere.\nFor på Basis Independent Manhattan er teknologi i klasseværelset bandlyst. Computere bruges kun på skolen i sjældne tilfælde, og iPads ser man slet ikke.\nOg det er faktisk en god ting, mener den 11-årige amerikanske skoleelev.\n- Man er meget mere i kontakt med læreren, når man ikke sidder bag en skærm, forklarer han, da TV 2 er med ham til engelskundervisning en helt almindelig torsdag.\nHans klassekammerat Christian Yeagley er enig.\n- Jeg savner det ikke. Når jeg har en computer eller IPad, gør den meget af arbejdet for mig – for eksempel kontrollerer den, om jeg staver rigtigt. Nu føler jeg, det er mig, der gør det hele selv, siger han.\nDen såkaldte low-tech tilgang er en helt bevidst strategi fra skolens side, og er en del af Basis Independent Manhattans læringsfilosofi.\nHer skrives stile i et kladdehæfte, og noter er noget, man tager i hånden. Størstedelen af den skriftlige kommunikation med hjemmet foregår ikke via et ForældreIntra men i stedet gennem såkaldte kommunikations-hæfter, hvor eleverne skriver deres lektier ned og får deres karakterer – alt sammen håndskrevet, naturligvis.\n- Børnene er vokset op i en teknologisk verden, og er jo allerede bedre til at begå sig på computere og IPads end os voksne. Så det er slet ikke der, vi skal lære dem noget. Det, vi skal fokusere på, er at gøre dem til kritisk tænkende individer, og vi ved, at man bedre optager information, når man skriver det ned i hånden, siger Flynns engelsklærer Sarah Moriarty.\nLow-tech i verden teknologi-mekka\nHun kan godt bede om at få stillet en computer til rådighed, men skoleledelsen opfordrer hende og de andre lærere til at lade være, medmindre der er en rigtig god grund til det.\nEleverne kan også godt komme på programmerings-kurser efter skoletid, hvis de ønsker det, men teknologi skal give mening – ikke bare bruges, fordi man kan, mener skoleledelsen.\nKoncentration i klasselokalet. Foto: Kirstine Biltoft-Knudsen / TV 2\nDén filosofi gælder også på Basis Independent Manhattans skole i Silicon Valley i Californien. Her er den blot én ud af flere low-tech-skoler, der er åbnet i det, der ellers er kendt som verdens teknologi-mekka.\n- Vi tror på, der er noget meget magisk i forholdet mellem lærer og elev, ansigt til ansigt, og det kan ikke komme til udtryk på samme måde, hvis der er en skærm mellem dem, siger Mike Scionti, der er faglig leder på Basis Independent i New York.\nPopulær hos tech-forældre\nPå skolerne i New York og Silicon Valley har flere af børnene ellers forældre, der selv arbejder i tech-industrien for virksomheder som Google og Facebook.\nDet gælder også forældrene til Flynn Mcdonald og hans lillesøster, Aurelia, der går i 2. klasse på skolen.\nDeres far, Neil McDonald, er salgsleder i tech-virksomheden Oanda Corp, der arbejder med finansiel teknologi, hvor han leder et team med 35 programmører.\nMen på trods af hans egen hverdag, hvor den nyeste teknologi er i højsædet, har Neil McDonald alligevel valgt, at hans børn skal gå på en skole, hvor den slags stort set ingen rolle spiller.\n- De får nok tid på iPads, telefoner og computere i deres fritid. I skolen vil jeg gerne have, at de lærer at skabe relationer med andre mennesker, engagerer sig og er aktive i et fysisk fællesskab, siger han.\nGik på højteknologisk skole\nIPads er på ingen måde bandlyst i familiens hjem, og ligesom deres far er Flynn og Aurelia Mcdonald ikke ligefrem teknologiske analfabeter.\nSøskendeparret har deres egen Youtube-kanal, og så snart skoledagen er forbi, og de er hjemme i familiens lejlighed på New Yorks Upper West Side, finder de hver især deres iPads frem for at uploade videoer, spille 'Minecraft' eller følge med på Snapchat.\n- Det er jo meget rart bare at se Youtube og slappe af, siger Flynn med øjnene nede i iPad’en.\nFør gik han og søsteren på en højteknologisk skole, hvor alle eleverne fik udleveret iPads og lavede deres lektier i Google Docs.\nMen selvom de begge nyder tiden med deres iPads, er skoledagen faktisk bedre uden alle skærmene, mener de.\n- På min gamle skole lavede vi rigtig mange ting på vores iPad. Vi var ikke ligeså fokuserede med læreren, som vi er nu, siger Aurelia Mcdonald.\nHendes bror er enig.\n- Jeg taler meget mere med læreren, end jeg gjorde før, siger han.\nIkke bange for fremtiden\nOg det er netop derfor deres forældre valgte at flytte dem til en skole, hvor de kan få en pause fra skærmen, fortæller deres far.\n- Da de gik på tech-skolen var de på deres iPads hele skoletiden, og når de så kom hjem skulle de igen på IPad for at lave lektier. De sad konstant med øjnene nede i skærmen, og det var umuligt for os at have en samtale med dem. Sådan er det ikke længere, siger Neil McDonald.\nHan er ikke bange for, at børnene vil blive koblet af udviklingen, selvom de ikke bruger teknologi i skoletiden.\n- Det, jeg selv lærte om teknologi i skolen, er forældet nu, og der vil formentlig alligevel ikke være iPads om 10 år. Børnene skal nok lære det, der kommer. De er allerede meget mere tech-smarte, end vi er, siger han.


Sommer opdatering på Kennel Seahill High Wind\nSommeren har haft tag i os, vi var en tur i Sverige - medio juli, her havde vi et 2 dags kursus i SSRK Södra, dette kursus var tiltænkt de som havde været ansvarlig for prøver og træning i SSRK afdeling Södra, 2 spændende dage med kursister på flere forskellige niveau. Vi havde et stort område med lyng, skov og vand til vores rådighed, begge dage startede med forskellige små afprøvninger og test, således vi kunne se hvad der var godt - og hvor der måske kunne hjælpes, begge dage blev eftermiddagen meget med linjer frem og til siderne i terrænet samt selvfølgelig vores kæphest "områdesøg"\nBegge dage afsluttede vi med walkup hvor alle kunne deltage uanset hundenes niveau, set fra tilbagemeldingerne fra Sverige tror vi dette kursus ramte plet.\nI september skal vi til Region Nordsjælland og afholde et kursus på sammen måde for regionens trænere o.s.v bliver også rigtigt spændene. Andre privattrænere køre i denne eftersommer lignende kurser i andre regioner, region Sydsjælland har også set nødvendigheden af et samarbejde med de som køre træningen i andre regi, så endelig ser det lydt ud for fremtiden. Det eneste der nu mangler ar at klubbens bestyrelse og Træningsudvalg får mulighed for at kigge igennem sammen optik som regionerne, således der igen kan komme ro om klubbens trænings situation, men som tidligere nævnt titter solen frem bag de mørke tordenskyer. Vi tror det snart finder et passende leje.\nEfter vores kursus i SSRK tog vi videre på "ferie" sammen med gode hundevenner og fik trænet en masse hund, hver dag med 4-5 timers træning - nogle endnu mere. Vi fik set og afprøvet nye terræner - og nye discipliner bla. dirigering over vand på så lange afstande at vi måtte hente en kikkert for at se hvad vej hunden svømmede.\nUndtagen den uge i Sverige, har vi hjemme kørt træning hele sommeren, endda med super flot tilslutning sommerferien taget i betragtning. Basistræning, videregående træning samt et markeringstræning hold.\nHvalpe holdet startede også op i juni og dette blev en blanding af hvalpe fra vores egne kennel og en masse andre seriøse hvalpe ejere, også dette med stor tilslutning. Trist er det dog at høre hvorledes nogle af disse førstegangs hvalpe ejere fortæller om deres oplevelser med hvalpetræningen i vores klub, håber at Trænings udvalget i stedet for at fokusere så meget på privattræningen, brugte deres kræfter på at få disse nye medlemmer introducerede til klubben, samt klædt klubbens hvalpetrænere på, således disse kursister for den hjælp og introduktion til at træne en retriever til jagt. Husk på hvor vigtigt det kan være for klubbens fremtid at vi beholder dem som medlemmer, så at træne hvalpehold er yderst vigtigt, for mange deres første bekendtskab med klubben.\nVores egene træningen har selvfølgelig også været målrettet mod det forestående Unghundemesterskab i Danmark, samt det Norske Unghundemesterskab. Det er altid spændende at træne unghunde på den alder, de en næsten som en åben bog........man læser næsten deres tanker når tingene går galt. Men også en tid med meget positive og glædelige oplevelser med de unge hunde som til stadighed flytter deres grænser.\nHelle og jeg har de sidste uger brugt en masse aftener og dage på at lægge B-prøven i Suserup, som løb af stabelen i går d. 7 august. Vi havde for længe siden lovet at hjælpe prøvelederen med at lægge klasserne, da hun aldrig havde prøvet dette. VI hjalp på den måde vores klub for tredje gang i år, det er jo altid spændende at lave et oplæg som vi kan stå inde for. Men at planlægge en klasse tager nu meget tid, planlægning, afprøvning, afmærkning, instruktion af hjælpere o.s.v.\nNår der nu er brugt så mange timer på dette, bliver ens skuffelse over at dommer efter få minutters kig på prøven, kan dømme ens arbejde ude, pludselig er alle de timers arbejde spildt, dommeren har magten - det som kunne være motiverende for dem der skal lave en prøver i fremtiden, bliver pludselig det modsatte, ærgerligt.\nDer står i vores markprøvereglement at prøverne skal efterligne praktisk jagt så meget som muligt, men for mig betyder dette jo samtidigt at dommerne også skal ha et stort kendskab og forståelse for jagten, at man som prøvelægger skal bruge tid på at diskutere med dommeren om jagttid vs regulering på div. vildt arter - samt almindelig forståelse for hvorledes jagten i Danmark foregår. Derfor er det meget vigtigt at man forstår hvad tanker der ligger bag et oplæg. Jeg kunne ønske mig at man brugte tid på forståelsen for hvorfor jagt er som det er, måske et emne at tage op på næste dommerseminar.\nWalkup i åbenklasse blev godt modtaget, både af dommere og deltagere som syntes forandring fryder.\nUd over disse små episoder var vores indtryk at prøven blev godt modtaget, der var da roser fra flere dommere under dagens afslutning, hvor det bla. lød således "en anderledes prøve, men meget jagtrealistisk" "hvis ikke hundene kan løse den vandmarkering er det nok ikke en god ide at tage dem med på jagt" Det var spændende at lave disse oplæg.\nMarkeringstræning holdet har afslutning i morgen tirsdag, det har været rigtig rart at være sammen med jer, i har flyttet jeres grænser rigtigt meget - om det rækker til alle poster på søndag kan kun tiden vise, Knæk & Bræk til jer alle i Østjylland.


Mode og Myter: Britney altså!!\nPrøv lige at se min nye header - Britney da hun var på toppen. Altså rent fysisk (og muligvis mentalt), for ligegyldigt hvordan hun ser ud, så laver hun super pop-musik.\nMen hvordan man kan være mange-mange-mange milionær og have SÅ grimt hår, er ud over min fatteevne. Hvorfor tager hun ikke de der ekstentions ud og klipper håret i en sød pagefrisure ala Victoria Beckham?\nEt af universets store spørgsmål....


Aktuelle projekter - Solrød Kommune\nSolrød Kommune er med i konkurrencen!\nArbejdet med udvidelse af idrætsfaciliteter (ny idrætshal) i Solrøds Idrætscenter er gået i gang. I først\nRealiseringen af Strandens Hus er i gang\nProjektforslag for varmeforsyning af Naurbjerg, Kirke Skensved og Havdrup med overskudsvarme mv. Status p\nDer sker en renovering af pergola og en opgradering af ude- og legearealer, som er færdig i løbet af 2021\nSolrød Kommune indgår i et samarbejde om at skabe bedre digital infrastruktur (bredbånd og mobilsignaler)\nDer er flere arbejder i gang vedr. Genopretningsplanen for Uglegårdskolen: Udskiftning af facade Der pågå\nDer er ønske fra flere borgere og foreninger om at skabe bedre adgang til Pepes bar. Derfor undersøges fo\nHer kan du læse om større, ikke-kommunale projekter.\nForberedelse til kystsikring af område A øst for StrandvejenDet første skridt i kystsikringen af område A\nUdarbejdelse og implementering af Strategi for el-ladestandere\nAlle byrådsmøder, der er blevet optaget, kan ses her på kommunens hjemmesideLæs mere om: Her kan du se juni måneds byrådsmøde\nLørdag d. 20. august 2022 kan du som ny tilflytter komme med på bustur rundt til Solrød Kommunes skjulte skatte af gamle gravhøje, naturskønne områder og andre seværdigheder. Læs mere om: Guidet bustur for ny tilflyttere\nNu igangsættes renovering af broen der fører Banestien over Solrød ByvejLæs mere om: Renovering af bro over Solrød Byvej\nIndstil kandidater, der har gjort en særligt indsats for det frivillige sociale arbejde. Frist for indstilling er den 28. august 2022.Læs mere om: Indstil din kandidat til frivillighedsprisen 2022\nHar du lyst til at have en Sjov Sommer? Gå på opdagelse i en lang række aktiviteter. Læs mere om: Børne- og ungdomsaktiviteter i sommerferien\nKlitterne på dele af stranden skal være højere og bredere for at sikre området mod oversvømmelser. Læs mere om: Nu går vi i gang med at sikre vores kyst\nHver mandag kan flygtninge fra bl.a. Ukraine komme til Åben Rådgivning i Aktivitets- og frivilligcenteret. Læs mere om: Få svar på dine spørgsmål til Åben Rådgivning\nDer er allerede plantet 32 træer, og til efteråret vil der blive sået blomstereng på strækningen. Læs mere om: Nu bliver Cementvej forskønnet\nPlejecenter Christians Have inviterer til Åben have, hvor du kan nyde den smukke sansehaves mange muligheder og høre om at være grøn frivillig i haven. Læs mere om: Besøg den eventyrlige sansehave\nFejlene ved springvandet bliver udbedret nu, og springvandet forventes at virke igen i starten af juni. Læs mere om: Snart virker springvandet ved Strandvejstorvet igen\nTag testen og få råd og vejledning til, hvordan du kan sikre dit hus bedre mod indbrud.Læs mere om: Hvor godt er dit hjem sikret mod indbrud?\nHar du som forælder modtaget dækning for tabt arbejdsfortjeneste for at passe dit alvorligt syge eller handicappede mindreårige barn i en eller flere perioder siden den 1. januar 2012? Og haLæs mere om: Genoptagelse af sager om tabt arbejdsfortjeneste efter Servicelovens § 42\nSe referat af Byrådets møde den 22. juni 2022.Læs mere om: Dagsordener og referater\nSolrød Kommune oplever for tiden et ekstraordinært stort antal byggeansøgninger.Læs mere om: Forlænget byggesagsbehandlingstid\nFølg med i hvad der er af aktuelle høringer og høringssvar i Solrød Kommune. Læs mere om: Aktuelle høringer og afgørelser


Ilisimatusarfik: Vi tolererer ikke sexchikane | Sermitsiaq.AG\nTirsdag, 20. oktober 2020 - 15:17\nSexchikane eller anden seksuel krænkende adfærd accepteres eller tolereres ikke af Ilisimatusarfik. Det slår rektor Gitte Adler Reimer fast i en pressemeddelelse.\n- Som universitet har vi et stort ansvar, når vi sender vores studerende i praktik eller for den sags skyld vores medarbejdere på opgaver i andre institutioner her i landet og i udlandet. Derfor har vi altid en forventning om at såvel studerende som personale bliver mødt med god adfærd, hvor respekten for et andet menneske vægtes højt til enhver tid, udtaler rektor Gitte Adler Reimer.\nPraktikanter udsættes for sexchikane\nUdtalelsen kommer efter, Tusagassiuinermik Sulisut Peqatigiiffiat/TP og Dansk Journalistforbund har rettet henvendelse til Ilisimatusarfik, der har oplyst rektoren om, at tidligere og nuværende journalistpraktikanter ofte er blevet udsat for sexchikane.\n- Som institution vil vi fremover bede vores studerende og personale om at melde alle former for krænkende adfærd fra menneske til menneske, som de bliver udsat for. En krænkende adfærd kan få alvorlige konsekvenser for nogle af os og ingen skal finde sig i, at den slags adfærd finder sted på nogle arbejdspladser, lyder det fra rektor Gitte Adler Reimer.\nIlisimatusarfik oplyser i en pressemeddelelde, at alle institutter og afdelinger på Ilisimatusarfik er blevet oplyst om, at alle studerende, der skal ud på ophold på andre arbejdspladser informeres grundig om, hvad de skal gøre, hvis de møder krænkende adfærd eller sexchikane.\nFremover vil man også snakke om problemer af den slags ved evalueringer af studieophold.