Hvor er jeg glad for at have "fundet" din hjemmeside om ØK.\nDet er godt nok længe siden, jeg blev forhyret som kahytsdreng på Falstria i 1957, og det var jo heller ikke længe, jeg sejlede. Men den korte periode til trods, har det betydet utroligt meget i mit liv. For det første kom jeg ikke i gang med det studium, jeg havde planlagt efter skoletiden. Den korte sejltur betød en klar ændring i min livsopfattelse, så jeg kom på helt andre veje!\nSejlturen med ØK betød en "brat opvågning" for en forkælet knægt. Orden og disciplin var ikke noget, jeg kendte så meget til, men det kom jeg til. En bunke oplevelser og bekendtskabet med mine "drengekammerater" er noget jeg aldrig vil glemme!\nNu er det mange år siden, og de minder, jeg har, er kommet til at betyde utroligt meget.\nPå din hjemmeside finder jeg ikke noget fra Falstria - hvorfor mon ikke? (Det var da et af de "fine" skibe - ikk´?)\nDette bilag tjener som dokumentation - og et bevis på, at man var nøjsom den gang! - Nåh, ja man måtte jo ikke drikke som 17 årig, sagde hovmesteren!!!\nGad vide, om hukommelsen er, som man tror?\nDen første del af en beretning fra MS Falstria i 1957.\nInspireret af Willys hjemmeside ”Snesejler”, er min hukommelse nu sat på prøve.\nAt jeg ”fandt” Willys side er jeg utrolig glad for, for tiden som kahytsdreng på MS Falstria står som en af de mest markante oplevelser i min erindring.\nI 1957 – efter realeksamen, ville jeg på seminarium for at uddanne mig til lærer, for der måtte være noget at gøre, var jeg overbevist om. Imidlertid kunne jeg vente et år på at komme på seminarium, et år jeg så ville bruge på at opleve noget (i dag ”sabbatår”, den gang for at tjene nogle penge!)\nDen eneste måde at opleve noget på, jeg kunne komme i tanke om, var at komme ud at sejle, så jeg søgte ind til de rederier, jeg kunne finde frem til – den gang var der jo ikke internet, så informationerne var noget vanskeligere at finde frem!\nMen…ØK svarede, og i løbet af kort tid modtog jeg en meddelelse om at stille i Lille Strandstræde på forhyringskontoret (den adresse kan jeg huske endnu uden at slå efter). Det gjorde jeg så, for første gang næsten alene uden mine forældre! Tænderne skulle være i orden, så jeg fik en trukket ud, og så fik jeg besked om at stille i Frihavnen, forhyret som ”REST DRENG” – gad vide, hvad det var? Jeg mødte til tiden på et kæmpe stort, hvidt skib og blev modtaget meget kontant! Så vidt, jeg husker, blev jeg sat i gang med at vaske op umiddelbart efter!\nI dag, hvis man følger de normale personalemæssige regler (HR-regler), skulle man have været præsenteret for nye kolleger og orienteret grundigt om kommende arbejdsopgaver…det erindrer jeg ikke skete, jeg husker at jeg blev sat i arbejde med at vaske op!\nJeg fik dog at vide, at vi skulle til Østen i et antal måneder, det var vel egentligt også nok!\nJeg husker at vi stod ud af Københavns havn – jeg iført en ny islændertrøje, købt i Nyhavn – vinkende stolt til mine forældre, som måske var lettede over, at jeg var væk nogen tid?\nSkibet hed M/S FALSTRIA, et af ØK´s hvide 4-mastede skibe – bare et FLOT SKIB – og det BEDSTE!\nFørste stop var Göteborg. Så langt væk havde jeg aldrig været før. Jeg husker en klippe (føltes som Mont Blanc!), som jeg klatrede op i, den var nok 15 meter, men hundrede meter ned!\nSå Norge, England, Holland, Belgien, gennem Gibraltar, om til Genua. Herefter skulle vi ud på en stor sørejse – over Middelhavet. Som en – absolut ”landkrabbe” , havde jeg allerede nu været udsat for "verdens største bølger".\nVi kom til Suez, herefter en spændende tur gennem kanalen, hvor man på hver side kunne se en utrolig fremmedartet natur, sand og mennesker, med kameler og æsler.\nVi nåede Aden, her steg mange handelsmænd om bord, gad vide hvordan? De stillede boder op, med lædervarer og mange fremmedartede varer op. En dæksdreng fik stjålet noget, og han blev sur, så han stal et par sko. Men da kom ”politiet”, og dæksdrengen ”sov” i sit lukaf !\nEn lang rejse over Det Indiske Ocean, så vidt jeg husker 10 dage - en dejlig oplevelse. Vi kunne slappe af helt oven på skibet, når vi havde fri, og når passagererne ikke badede, brugte vi poolen! Vi kom til Port Swettenham og til Penang, det var en stor oplevelse at sejle dertil, fordi man kom forbi kyster, som så helt anderledes ud, end det, man før havde set.. Til Saigon, hvor der stadig var ”rester” af krigen, hvor franskmændene var i landet, vi havde besvær med at komme i land. Jeg erindrer stadig det specielle landskab med floder, rismarker, okser og store vidder.\nVi sejlede derefter til Singapore, og og oplevede en by, hvor vi var fremmedartede, derefter til Bangkok.\nI Bangkok skulle Falstria i dok, så vi fik lang tid i den kæmpestore by, så stor, som jeg aldrig havde set en før.\nBangkok var en stor oplevelse. De tre uger i byen glemmer jeg ikke, de er en kæmpestor del af mit liv.\nSejlturen tilbage er den samme i omvendt rækkefølge, men naturligvis med andre oplevelser.\nDer er mange, mange flere fortællinger fra en væsentlig tid i min ungdom, men min hukommelse er kun ”sat i gang”.\nDe måneder, jeg var kahytsdreng på MS Falstria er printet ind i min hukommelse. De har påvirket mit liv, og de har været bestemmende FOR mit liv.\nDet er perioden, som overskygger mange efterfølgende år, hvor min uddannelse som boghandler, som officer i hæren, og en karriere i medicinalbranchen, helt sikkert har givet mig rygstød fra tiden som kahytsdreng!\nGO´ MORGEN…så står vi op!!!\nHvor har jeg IKKE savnet bagerens stemme, når han nærmest om natten gik sin rute og bankede på alle de døre, han kom forbi. Der var ”ingen tid til kærtegn”, det var bare med at komme op, få lagt tæpperne pænt sammen, vasket sig og så af sted til kabyssen til morgenmaden, som bestod af æg og bacon. Morgenmaden var fin, faciliteterne for pantrydrengen, opvaskerne og kahytsdrengen (den sidste var mig), var ikke specielt luksuriøse, vi spiste ved en hylde, skruet ind i væggen. Det generede os nu ikke synderligt, vi skulle jo hurtigt af sted til arbejdet. Vi var otte drenge med forskellige funktioner.\nMit eget job som kahytsdreng bestod i – under ledelse af de to stewardesser samt oldfruen, som hed ”Morten”, hvad hun rigtigt hed, ved jeg slet ikke, men hun var efter min opfattelse den person på skibet, som var øverste myndighed, inkl. kaptajnen og hovmesteren, men dem havde vi ikke så meget med at gøre.\nDer skulle pudses sko, som passagererne på sædvanlig hotelmanér satte uden for døren, og så skulle der gøres rent. I den forbindelse havde jeg det ærefulde job at rense toiletterne og gøre badefaciliteterne rent.\nEn hændelse, som ændrede min realitetssans rinder mig i hu. Et dobbelt toilet var blevet totalt stoppet, og hovmesteren besluttede sig for, at jeg skulle stikke armen ned i dem og fjerne skidtet. Det ville jeg IKKE! Han tog uniformsjakken af, smøgede de hvide skjorteærmer op og stak armen ned i det ene toilet. Der gik ikke to sekunder, så havde jeg armen nede i det andet. Det glemmer jeg aldrig og var flov. Det lærte mig, at man aldrig er for fin til et arbejde!\nSamme hovmester havde styr på vores opførsel, at vi stillede rene og pæne (så godt, vi kunne), og at vi ikke skejede ud, vi var jo mindreårige, og ”hammeren faldt”, hvis vi ikke gjorde, som befalet!\nPå Falstria var besætningen på mere end tres – sådan husker jeg det. Det er meget få navne jeg erindrer, for vi drenge arbejdede under dæk og var forment adgang til dækspersonalet og officerernes domæner. Til gengæld føler jeg, at jeg kan genkalde mig mange ansigter.\nKaptajnen gik med mellemrum en runde og kontrollerede kamrenes beskaffenhed, nej hvor havde vi respekt for ham. Vi kunne høre ham på lang afstand! Senere havde jeg slet ikke vanskeligheder med at være soldat jeg havde jo ”prøvet det før”!\nDer var et fint kammeratskab mellem os drenge, og jeg tror andre personalegrupper ”passede lidt på os”, f.eks. når vi var i havn!\nEfter rengøringen var der nogle timers frihed før der skulle vaskes op i pantryet, for mig var det efter passagererne og mest sølvtøj. Her kunne man følge livet på skibets ”bonede gulve”, hvor middage og andre måltider blev indtaget i salonen med betjening af adskillige tjenere. Det muliggjorde også, at vi ”samlede rester”, som senere blev fortæret på et drengekammer.\nPå turen ud havde vi 25 – 30 passagerer, som var mit ”løngrundlag”, for den gang levede man til dels af drikkepenge, fint nok! Jeg har fundet en liste, som fortæller, hvem der var nøglepersonel ombord:\nKaptajn: F. H. Larsen\nMaskinchef A. H. A. Jørgensen\nOverstyrmand J. Mortensen\n2. styrmand S. H. Barett\n3. styrmand P. N. Kjærgaard\nTelegrafist S. B. Christensen\nLæge N. Christiansen\nHovmester K. Dinsen\nPurser H. D. P. Larsen\nNogle hændelser har bidt sig fast i hukommelsen . For eksempel dengang en koksmath faldt overbord under en bådøvelse. Han landede på lejderen, som var slået ud i Det Kinesiske Hav, nej, hvor var vi bange, da vi kiggede ud over rælingen efter ham!\nLigeledes engang jeg blev firet ud over skibssiden for at kravle ind gennem et koøje og låse en dør op indefra, det var dengang, man var slank og modig!\nEller da ”Morten” havde sendt mig op til kaptajnens kahyt for at banke en madras, og kaptajnen opdagede mig gennem et vindue. Det påkaldte hans vrede, at nogen vovede sig så tæt på hans enemærker, lige indtil ”Morten” med løftet pegefinger fortalte ham, hvem der bestemte over rengøringen på skibet, jo der var respekt!\nHvad turen havde betydet for mig, opdagede jeg da jeg kom hjem. Oplevelserne og det at skulle indordne sig i et fællesskab, havde skabt afstand mellem mine gamle kammerater og jeg selv, det var som om, jeg ikke helt forstod dem og omvendt!\nCarl Johan Christiansen.\nPå rejse med M/S Falstria fra oktober 1957 til februar 1958.\nAllerførst en STOR hilsen til Carl Johan som har skrevet om vores første rejse i ØK.\nDette er mere en tur-beskrivelse, da jeg har haft flere rejser med ”Latinerne” København – Bangkok.\nJeg havde også taget realeksamen i sommeren 1957 og var 3 mdr. på søfartskole i Esbjerg, men bestod ikke synsprøven i september.\nVi skulle have afslutning først i oktober, så der var kun én mulighed: til søs som resturationsdreng og selvfølgelig i ØK. Skolen hjalp og den 18 oktober mønstrede jeg, efter et besøg i Lille Strandstræde, M/S Falstria som lå ved Orientkajen i København. Jeg fik beskeden: Du skal være pantrydreng, gå ned og skift tøj, nu skal der gøres rent i kabys og forrum.\nVi sejlede den 23 oktober til Gøteborg, Middlesbrough, Hamburg, Rotterdam og Antwerpen, det var spændende at se de store havne, men overraskelsen kom da vi skulle til Dover og hente passagerer.\nDover var en lille havn med to store læmoler.\nVi blev fortøjet til bøjer midt i havnebassinet, og så kom den flotteste lille steamer, nymalet alt i blankt messing sejlende ud til os med alle passagererne stående på dækket, den gik hen til gangwayen og alle gik op om bord. Det hele tog to timer, og så gik turen sydpå mod Genua.\nFra Italien gik det over Middelhavet mod Port Said, vi løb ind i dårligt vejr ved Kreta (der blæser det altid) sikke en gang søsyge, og iihh hvor man længtes hjem.\nPort Said og Suez-Kanalen var en oplevelse, der lå stadig sænkede skibe fra krigen i 1956.\nDer blev bunkret i Aden inden turen (12 døgn) gik over Det Indiske Ocean til Penang i Malaya, det første syn af Østen. Man lå på strømmen og ØK havde egen båd der sejlede folk til og fra skibet, det samme gjaldt Port Swettenham (nu Port Klang) og Singapore, men vi var jo passagerførende så vi lå som regel til kaj sammen med de rigtig store Engelske Linere.\nVi rundede Singapore besøgte Saigon og ankom få dage før jul til rejsens vendepunkt Bangkok.\nSå skete der noget : Det væltede om bord med indfødte, hele skibet fik en omgang. Der blev banket rust, skuret trædæk og hele skuden blev malet, hvor var vi et flot skib. Four Bamboo and no Fut Fut blev vi kaldt, men vi gik jo også kun 12 mil hvis vi havde vejret med os. De eneste skibe der var langsommere end os var Liberty skibene fra 2. Verdenskrig.\nVi holdt jul og nytår i ” Spangkuk ” og det var lidt svært for os knægte, det var jo første gang vi var langt fra hjemmets arne i julen.\nJuleaften samledes hele besætningen i salonen, skipper læste telegram op fra rederiet, vi fik punch og gaver fra Sømandsmissionen, der er varmt i Bangkok og der var mangt et grin over det hjemmestrik der var i pakkerne, men da vi kom Nordpå i januar sås dog en helt ny strikhue på en matros`hoved.\nVi lå længe i Bangkok og nogle af os følte at dette var ”stedet” hvor vi gerne kom igen, det gjorde flere af os også så man kunne godt bruge udtrykket: ”Vort andet hjem”, Bangkok var for ØK folk noget ganske særligt.\nNå turen gik hjemad igen, de samme havne ud og hjem, dog med én undtagelse. Vi afleverede vores passagerer i Tilbury ved London der hvor også de store linere lå, og så tidevandet, vi gik i land fra bådedækket. Det kendte vi godt for vi havde bådmanøvre hver lørdag kl. 10. Falstria var jo ikke ny så bådene blev kørt ud og sænket med håndkraft, det var hårdt arbejde men sjovt at tænke tilbage på.\nFra Hamburg gik vi gennem Kielerkanalen til København hvor vi mønstrede af i februar 1958.\nVi var 8 drenge om bord, 10 timers arbejde om dagen 7 dage om ugen med et par fridage i Bangkok, hyren var ifølge min afregningsbog 164,50 kr. om måneden, men det var heldigvis med kost, logi og transport. Vi rest.drenge i ØK var på det tidspunkt det laveste man kunne være, vi var der bare, men den voksne besætning tog sig af os på mange måder så vi ikke kvajede os ude i den store verden. Mange af de ting vi lærte som drenge til søs kom os senere i livet til gavn.\nØK Stejlen var ens for alle og ikke så ringe endda.\nJeg kom ud som koksmath i maj 1958 og sejlede gennem 10 år med 9 forskellige ØK både, men herom en anden gang. Jeg vil med denne lille beretning bare supplere Carl Johan.\nLigesom Carl Johan synes jeg også, at den første rejse var noget ganske særligt.\nMange hilsener til alle fra "De Hvide Både"\nSven Erik Jensen.\nUdpluk fra min private logbog – København/Bangkok.\nSejlede ud fra Frihavnen den 9/2-1954 ombord på M/S Fionia – bygget på B&W i 1913. Denne den 86tyvende rejse blev den sidste til Siam og retur. Herefter blev Fionia solgt til Kina.\nGik i tåge ud i Nordsøen med 2 mand på udkig på bakken. På ca. 58 grader Nord og 19 grader Øst observeredes der 30 grader om styrbord en drivende hornmine. Blev liggende et stykke tid for at opgive position til den danske marine.\nDerefter op ad Themsen til London for at tage 12 passagerer med til Malaya og Siam. Det var fortrinsvis pensionerede plantagefolk, der skulle ud for at besøge venner og de steder, de havde arbejdet.\nGik ud gennem den Engelske Kanal på kun styrbords motor, medens maskinfolkene knoklede for at få den bagbords til at fungere.\nMøgvejr i Biscayen, ”bankede pæle” i flere timer.\nPort Said: Tankede ferskt vand. Abraham kom ombord med hele sin ”forretning”. Købte kamelskammel og nye sandaler af ”ægte” kamelskind.\nBegyndte indsejlingen til kanalen. Styrbords maskine satte ud, så alle motormænd og assistenter måtte tørne ud – der skulle trækkes stempel. Også hårdt arbejde ved roret, som gav en besværlig styring med kun bagbords skrue kørende. Maskinfolkene kom af og til op for at få lidt luft samt en kop kaffe. De var sorte fra top til tå af både olie, eder og forbandelser.\nTuren ned gennem Rødehavet og over det Indiske Oceans dønninger gik uden flere problemer, så den gamle tøs havde nok længtes efter at komme under varmere himmelstrøg.\nVed indsejlingen til Malaccastrædet blev vi alle enige om, at nu skulle der holdes en Poopfest. ”Vaskerijomfruen” forfattede en sang og der blev pyntet op under solsejlet. Det blev en hyggelig aften, hvor alle deltog – undtagen dem, der havde deres vagttørn. Gamle Fionia dansede også, som hun bedst kunne. Hun havde den egenskab, at hun sprang 1,2 m for og agter, når begge maskiner kom i takt. Det så pudsigt ud, når man stod midtskibs. Utroligt, at det gamle skrog kunne holde til det.\nSingapore: Tog i Chinatown for at handle efter besøg i den smukke danske sømandskirke, iført Abahams ægte kamelskindssandaler. Pludselig kom der et tropeskyl uden lige, bundene på sandalerne svulmede op til tredobbelt størrelse og overdelene faldt af. Det viste sig, at sålerne var fabrikeret af sammenpresset pap af bedste kvalitet. Jeg kunne ligefrem høre Abraham sige: ”No problem, Sir!” Nå men, må Allah være med ham. Tog en rickshaw siddende med bare fødder, iklædt våde, næsten gennemsigtige hvide bukser og skjorte, lyttende til rickshawtrækkerens klaskende ”tjip, tjip” fra lige så bare fodsåler. Huj, hvor det gik, ned gennem drivvåde Stamford Road mod Clifford Pier.\nNæste stop: Smed anker ved Kohsichang i Siam-Bugten, ventende på højvande til at gå over barren og op ad Menamfloden. Enkelte hajer gled som mørke skygger langs skibssiden. Prøvede at få en på krogen. Det lykkedes ikke.\nEfter den altid smukke sejlads op ad floden til Bangkok samt glæden og forventningen om de ca. 3 ugers ophold, ja så føltes det som at komme hjem.\nEndelig kunne vi gøre trosserne fast. Derefter som det første for os, der havde fortøjningen agter, blev lejderen smidt ud over skibssiden mod floden, så vi kunne få ”hustruerne”, der ankom i sampaner ombord. Derefter blev faldrebet sat. I løbet af en times tid eller to blev besætningen så godt som fordoblet. Gensynet med gamle som nye bekendtskaber blev fejret om aftenen med den lokale riswhisky og øl på den gode gamle Mosquitobar , som bar sit navn med rette.\nHej Willy !\nEr jeg eneste overlevende fra Mombasa ?\nJeg har uden held ledt efter fotos og beretninger fra mit første skib, på siderne. Men her er så en gennemsejling af Port Said, som alle ØK. sejlere kender.\nBemærk: Billedet er typisk fra den gang hvor man manuelt lagde farve på et sort/hvidt billede.\nHenrik Kroman har indsendt følgende billeder.\nOnkel Gunnar i hvile og på arbejde på Poona 59.\nHong Kong Bar 74 (far nr.2 fra v. forrest)\nFars kammer på "Bussen" 74 .................................. Ækvatordåb på "Bussen" 74.\nÆkvatordåb 74 på Busuanga.\n.TAK til Henrik Kroman !\nOg tak for dit kæmpe materiale.\nDet glæder en gammel nostalgier, at se disse fotos, og falde i staver.\nBilledet til højre viser en del af besætningen på vej op til toppen af en aktiv vulkan i Japan, for frivillig at udsætte sig selv for en mulig kvælningsdød.\nJeg blev ØK-sejler i 1965, og mønstrede på Mombasa i november 1965, på Nakskov skibsværft. Som jeg husker det, travede jeg rundt i en halv meter sne for at nå frem til skibet. Så snesejler er OK for mig.\nBilledet til venstre er fra 1966, hvor jeg sejlede med Ayuthia. 'Køkkenkanoer' i Bangkok, mellem skib og kaj, og i dag undrer det mig at de turde. Men maden var vidunderlig at smage for en fattig dreng fra Horsens.\nEn dag vi var på vej til Singapore, passerede Kaptajn Carlsen os med den nye Flying Interprise-2, som han fik kommandoen på efter den dramatiske tur i Atlanten, som alle sikkert kender historien om. Han skulle også anløbe Singapore. Vores Kaptajn inviterede ham til at spise om bord. Vi drenge kunne få lov til at give ham hånden, når han kom ombord ved landgangen, vi skulle dog have rene hvide skjorter på, for at få lov til det. (fint skulle det jo være).\nConny Erik Møller\nSidste nyt fra Klong Toy 2007.\nRapport fra "Snesejlerens" Østen-korrespondent i Bangkok, Søren Tuxen\nGensyn med Klong Toei efter 34 år.\nJeg ved ikke hvorfor, men mange har frarådet mig at tage til Khlong Toei på grund af høj kriminalitet. (Toei udtales som Droi). Men en søndag i januar måned 2007 fortalte jeg min kone, at nu ville jeg drage af sted og se stedet, hvor søfolk fra en svunden tid slog deres folder. Min kone ville ikke med. En skulle jo helst savne mig, hvis noget gik galt. Hun havde været med mig for 34 år siden. Vel udstyret med mobiltelefon (Thai simkort), fotografiapparat og et rimeligt bykort begav jeg mig af sted lige efter middag.\nJeg benyttede Bangkoks moderne transportmidler. Det vil sige Sky-train fra Saphan Taksin til Sala Daeng og derfra metroen til Khlong Toei station. Klong Toei metrostation kunne lige så godt have været metrostationen på Kongens Nytorv i København. Den eneste store forskel var, at de havde et smart billetsystem, toget var renere, og der var sikkerhedscheck for at komme ind på metrostationerne.\nRuten til Klong Toei.\nEftersom vejret var usædvanligt køligt i forhold til årstiden (25 grader), havde jeg besluttet at gå de 2½ km til havnen. Det vil sige ud af Lumphini Road og solen på min højre side (gammel sømand) og til højre af Kasem Rat Road. En hyggelig tur - noget pænt og andet mindre pænt, men absolut intet skummelt.\nRet hurtigt var der skilte som viste ”Port”. Kasem Rat Road drejede lidt til venstre, og hvad så jeg foran mig? ”Gaten”.\nDa jeg var lidt tørstig, så jeg efter et sted, hvor jeg kunne købe noget drikkeligt. Det var nye tider ved ”Gaten”. Det eneste udskænkningssted var en 7-eleven, så det blev til en cola. Ingen mennesker og ingen trafik. ”Gaten” kunne jeg ikke komme forbi, men jeg kunne tydeligt se kajen, som nu blev brugt til slæbebåde.\nNr. 1. ........... Gaten i Klong Toei.\nJeg tog de første billeder af ”Gaten” og hvor ”Mosquito Bar” havde ligget.\nNr. 2. ............. Her lå Mosquito Bar.\nPå vejen ned mod ”Gaten” bemærkede jeg, at der på min højre side var noget, der kunne ligne ”Sumpen”. Dette område måtte undersøges nærmere.\nNr. 5. ................. Station for "Chao Phraya Express Boat"\nJeg fandt vejen til Sampan stationen og derefter selve sampanstationen.\nNr. 3. ......... Sampanstation.\nDet lignede sig selv, men nu meget roligt. Men hov - hvad kom der? En sampan med tre piger som blev sat i land 100 meter fra mig. Disse små longtailbåde har jeg kun set i dette område.\nNr. 4. ............... Bemærk bøjerne midt i floden.\nPå den ene side af gaden til sampanstationen var der bygget et stort tempel. ”Wat Khlong Toei Nai”.\nNr. 6. ...................... Gaden ved siden af "Wat Khlong Toei Nai"\nHer så jeg en ældre konstruktion af en krematorium ovn. Den var ved at blive klargjort til dagens ligbrænding.\nNr. 7. .......... Krematoriet i "Wat Khlong Toei Nai"\nI modsætning til dem jeg har set andre steder, hvor de brugte flydende brændsel, brugte de her træ fra gamle møbler til kremeringen. Ved et diskret kig ind i ovnen var der ikke ryddet op efter sidste kremering. Over for ovnen var der en mødesal. Her sad tre personer og så bedrøvet ud. Opsatsen til kisten var tom. Men hov der ligger jo en mand og sover. Thailændere kan da også sove de mærkeligste steder, tænkte jeg. Og dog han ligger for pænt, og så på et bord! Vedkommende havde et rødt klæde over sig, men arme og ansigt fri. Omkring de 30 år. Jo det var næste person til ovnen. Han havde ikke været død mange timer. Jeg var alene og kunne godt have taget et fotografi ubemærket, men her stoppede jeg alligevel.\nJeg bliver nød til at komme med en rettelse til Søren Tuxens indlæg vedr Krematorium Wat Khlong Toey.\nHistorien er meget sjov men med al respekt til Søren, har den intet med virkligheden at gøre.\nIngen Thaier kunne drømme om at kremerer deres afdøde et sådant sted.\nSandheden er nok den, at ovnen bruges til affald, måske en død hund eller kat, men til menesker, NEJ.\nOm man er rig eller fattig foregår en kremering på en ordentlig måde. Døden er som jeg opfatter det, det vigtigste punkt i en Thaiers liv.\nSå Sørens opfattelse af det seete på turen igennem området er fejlfortolket og for en Thaier simpelthen nedværdigende.\nHer ses en simpel forberedelse til en kremering.\nKremeringen er fra dette tempel hvor jeg en dag selv skal "fyres af".\nSvar til Jørgen Soelberg.\nTak for opdateringen vedrørende mit foto af krematoriet i Klong Toy.\nJeg skal indrømme, at det også for mig var lidt for tarveligt et krematorium.\nMen Klong Toy, stemningen og de mange blomster udenfor, har nok sat fantasien i gang.\nMen som du skriver, historien var da god, og det kan undre mig at ikke andre har korrigeret.\nSå hen til det sted som jeg mente kunne være ”Sumpen”. Det var Sumpen, men nyrenoveret. Pæne små betongader og små huse i såvel træ som beton.\nEn kvinde stoppede mig. ”Can I help you?”\n”No just looking”\n“You want a nice girl”\n“No thanks. I have my wife with me”\n“What are you then looking for”\nHun talte fornuftigt engelsk, så jeg var ærlig og fortalte om mit foretagende. Dette var et fornuftigt træk, for nu var hun en hel anden og fortalte følgende, uden at jeg skulle stille spørgsmål:\nNr. 8. ............ Her lå skinnerne som løb igennem "Sumpen".\nJeg stod lige der, hvor jernbaneskinnerne havde ligget. Over på den anden side af den store gade havde Mosquito Bar ligget samt de andre barer. Mariners Club var der ikke mere.\nÆldre motiv fra samme sted.\nHun var 45 år, og havde været i Århus tre gange. Ham hun kendte var sailor vist nok for K-line, eller var det en anden. Intet var det samme mere, alt var bedre i gamle dage. Om jeg havde besøgt de to templer? Det skulle jeg, og hun viste vej til det andet tempel. Hun ville vente på, at jeg kom tilbage, for min sikkerheds skyld.\nNr. 10. ............. Udkanten af "Sumpen" ved de store olietanke.\nJeg gik gennem ”Sumpen”. Den virkede hyggelig og ren. Der var frisører, små butikker der solgte Buddha amuletter og gadekøkkener.\nNr. 11. ........... Diagonalvej gennem "Sumpen".\nAlle sendte et smil, men jeg blev ikke tiltalt af nogen. Det andet tempel var ikke besøget værd. Der kom flere taxameter biler til og satte personer af. Det var tydeligt psykisk lettere syge, der kom tilbage til templet efter at have være hjemme i weekenden.\nJeg fandt tilbage til kvinden, som ventede på mig. Om jeg havde set, hvad jeg ville? ”No more same same, but different” var hendes kommentar. Der var åbnet til hendes hytte, den var fyldt med hunde og katte. Hun bemærkede min opdagelse. ”Ohhh my dogs and cats very very hungry. Have you some money for my dogs and cats.” Jeg forklarede hende, at jeg ikke turde tage penge med, og kun lige havde til busbilletten tilbage. Den godtog hun. Jeg takkede hende for hjælpen, men med en smule dårlig samvittighed over ikke at have givet hende så meget som 10 bath.\nNr. 9. ......... Baghave i "Sumpen".\nHvem boede så i sumpen? Jeg vil mene, at det var folk fra havnen, det store olieanlæg, slæbebådene og lignende.\nHjemturen til hotellet blev så med en taxa. De var ikke så pæne og nye som inde i selve byen. Mange lappet sammen med containertape, men jeg fandt en, der så rimelig ud.\nJeg sagde til chaufføren: ”Bai nai Menam Riverside Hotel” Den forstod han ikke. Jeg havde taget adressen med på thailandsk. Ohhh sagde han så ”Bai nai Menam Riverside Hotel”. Han pegede på taxameteret og sagde: ”No good 200 bath”. ”No” svarede jeg. 150 bath var hans næste bud. ”Now taxameter” og jeg pegede igen på det. 100 bath blev hans næste bud så. Jeg pegede igen på taxameteret. Han slog til, og det virkede. Han sagde: “May be only 80 bath may be 100 bath on taxameter”.\nEfter at have kørt et stykke tid hev han en flot brochure op af lommen. Det var en med smukke thaipiger, som kunne give mig velgørende massage m. m. Mit svar var: ”I don’t think same girls as the picture show, but now we go to hotel. My wife is waiting me”. Jeg ringede til min kone, hvor jeg fyrede et par stednavne af, og han forstod, at jeg var overvåget.\nVi kom til hotellet uden svinkeærinder, hvor jeg dog måtte vise ham den sidste vej. Taxameteret stod på 93 bath. Han grinede stolt. ”You give me 100 bath. Me very poor and you very rich”. Jeg svarede: “May be rich in Thailand but not in Europe.” “I know” svarde han. Han fik 110 bath, hvortil han sagde: ”You very good man. Sory with the first 200 bath:” Han forsvandt i trafikken, og jeg kom tilbage til min kone, som var lettet over, at jeg var tilbage.\nJeg havde tænkt på at besøge ”Penang Market”, men orkede ikke at gå vejen tilbage og lede efter det.\nPenang Market, in the Khlong Toey port district, sells clothes, food etc...but is most notable for the TVs, stereos and other electrical goods on sale here. Prices are very cheap, much cheaper than in department stores and shopping centers. This is due to the fact that most of the products have "fallen" off ships coming into the port, and so haven't been taxed. Check anything you plan to buy very carefully and buy 'as is' - any receipts or guarantees you may be offered are just about worthless. Khlong Toey market is north of Penang Market, at the intersection of Rama IV road and Narong road. The market is very large, but only a small bit of it can be seen by driving past it - it's size becomes apparent once you get out and look around. It's mainly a food market, though a few other things can be bought there as well. It's probably the cheapest place to shop for food in all of Bangkok, but the raw nature of the market means it's not for the squeamish. Ask a taxi to go to “klong toey dta-laht” or take ordinary buses 45, 46, 72, 102 or 107 which all go to this area.\nForklaring til de nummererede billeder ovenfor.\nPå billedet fra sampanstationen (billede nr. 5.) ses et skilt med en båd og 7 tal. Det var "Chao Phraya Express Boat" som sejlede dertil. Jeg spurgte dagen efter en officiel person fra "Chao Phraya Express Boat", om de stadig sejlede dertil. Nej, var svaret kun til ”S4”. Det blev stoppet efter Metroens åbning. Han fortalte endvidere lidt om hvilke klonger, der kunne besejles med en longtailbåd på den anden side af Klong Toei. Dog advarede han mig mod at tage til Klong Toei.\nFor dem som er interesseret i det gamle Bangkok, som det så ud, da Ø.K. startede op, findes der et museum, som ikke er nævnt i de gængse turistbrochurer. Museet hedder "Bang Rak Local Museum" eller "Bangkok Folk Museum". Museet består af 4 bygninger. To af bygningerne er møbleret fra ca. 1929, selv tøjet i klædeskabet er fra den tid. En tredje bygning er mere et museum. Her findes billeder af det gamle Bangkok og ØK’s kontorbygning.\nSidste bygning er administration. Haven er et museum for sig selv, med masser af myg. Tidsmæssigt er det lidt rodet, idet der både er ting som er 100 år gamle, samt andre ting, der kun er 50 år gamle. Det er ikke teak huse, men typiske familie huse, som middelklassen boede i. Et charmerende sted.\nMuseet er ikke svært at finde, men det ser ud som om, det er lukket, så find ringeklokken og brug denne. Da jeg var der, viste en pige os rundt, men hun kunne næsten ikke et ord engelsk. I administrationen var der en ældre kvinde, som talte godt engelsk. Hun havde studeret arkæologi i Oslo. Hun havde stort kendskab til ØK. Jeg fik en mindre opsang om de mange teaktræer, som ØK havde fældet, uden at plante nye. Jeg og min kone var de eneste besøgende.\nAdgangen er gratis, og der er åbent fra 1000 – 1600. Men på hvilke dage er vildledende. Så ring evt. på tlf. +66(0)22337027.\nAdressen er: 273 Soi Charoenkrung 43, Charoenkrung Road, Bangrak.\nFra Skytrain stationen Saphan Taksin er det 1,5 km. nord for denne station.\nGaden ligger over for "Central Post Office" som lige er et besøg værd. Man kan tage Chao Phraya Express Boat til N3 Si Phraya (15 bath). Fra selve Charoenkrung Road er der 270 meter til museet.\nSå er man træt af de Silom Road, Patpong og templer er dette museum et godt alternativ.\nFra Gamle dage til Nu. (2012).\nBilleder fra Jørgen Soelberg.\nDe gamle oprindelige lagerhaller i Wat Phraya Krai, Bangkok, som lå 15 km. længere oppe ad floden end Klong Toy.\nVandbøfler klar til lastning ved ØK-pakhusene i Wharf Wat Phraya Krai ca. 1935.\nHer et foto som viser hvorfor man havde lang tid i hver havn den gang. Før verden gik af lave hvor losning og lastning foregik med håndkraft\nVisitkort til berømte Charlie Bar, Bangkok, som lå tæt ved.\nDen røde firkant viser hvor hallerne ligger, kun 2½ km. fra hovedkontoret ved det røde kryds.\nTjae det summer stadigvæk af liv i de gamle lagerhaller.


Væksthusgartnernes efteruddannelse? - PDF\nDownload "Væksthusgartnernes efteruddannelse?"\n1 Væksthusgartnernes efteruddannelse? Annemarie Holsbo, Center for Analyse og Erhvervsfremme, Teknologisk Institut, oktober Opfølgningsnotat på projektet: Væksthusgartnere andet og mere end grønne fingre. I forlængelse af ovennævnte projekt er der gennemført en mindre undersøgelse, hvis primære formål har været at uddybe væksthusgartnernes og arbejdsgivernes egne opfattelser af uddannelsesbehovet og deres vilje og interesse i at deltage i efteruddannelse. I den forbindelse har der været udvekslet synspunkter via e mail med Pia Bøg Madsen fra virksomheden MultiGreen og Karin Olsen fra 3F. Efterfølgende har jeg gennemført relativt lange telefoninterviews med ejere og/eller ledere i fire store gartnerier og med en underviser fra Kold College. Inden interviewene havde Henning Gregersen samlet oplysninger om aktiviteter på kurserne inden for FKB en. Listen kan ses bagerst i dette notat. Resultatet af undersøgelsen sammenfattes i det følgende Alle er enige om, at branchen i øjeblikket er meget hårdt økonomisk presset af Holland, Polen og Tyskland. Forklaringerne er, at de har bedre produktionsvilkår, og at lønningerne er lavere. Det betyder, at ejerne tænker kortsigtet og ikke er investeringsvillige, og at uddannelse af medarbejderne bliver betragtet som en investering. Desværre viser det sig, at ejerne og lederne ikke er klar over de muligheder, der ligger i AMUsystemet for at få løntabsgodtgørelse, kørselsgodtgørelse etc., og der er slet ingen, der nævner kompetencefonden som en mulighed for at få finansieret uddannelse af medarbejderne. Flere af de pågældende virksomheder har elever, om end ikke så mange som de er godkendt til, men dette uddannelsesansvar kobles tilsyneladende ikke med, at der også kan være behov for efteruddannelse. Det er ret tydeligt, at mantraet, om at uddannelse er godt, også er blevet optaget hos lederne i væksthusgartnerierne. Så svarene i forhold til spørgsmålet om, hvilke efteruddannelser de anvender og hvor meget, indledes ofte med: Jeg ved godt, at vi måske skulle, men. Derefter kommer argumenterne: Mine medarbejdere er dygtige nok, de kan det, der grundlæggende er behov for. De kurser, jeg har brug for, findes ikke. (Dette sagt, uden at de kender kursuskataloget eller mulighederne for at få tilpasset et kursus). Vi deltager kun i de obligatoriske kurser (sprøjtecertifikaterne). Vores produktion er meget specialiseret, så når vi har brug for uddannelse, får vi nogle til at komme, eller vores forskellige leverandører holder et kursus. Vi har ikke råd (uden at have kendskab til priser i AMU, løntabsgodtgørelse eller kompetencefonden). Imidlertid viser det sig, når interviewpersoner bliver oplyst om, hvilke muligheder der findes i AMUsystemet, at flere synes, at det lyder rigtig godt, og at det ville kunne give mening også i forhold til deres virksomhed. En ejer siger: Ja, jeg så godt, at der kom et katalog fra en skole i mandags, men vi sidder i så meget bureaukrati, og der er så mange skemaer, der skal udfyldes, så alt hvad der kan, ryger bare ud og det gjorde brevet fra skolen også. Han erkender, at han heller ikke har tid/prioriterer at bruge tid på at\n2 surfe på nettet for at orientere sig på uddannelsesområdet, og jeg bliver aldrig presset af mine medarbejdere. Der er ikke nogen af dem, der kommer og vil have uddannelse! Den samme ejer svarer på mit spørgsmål, om det ville være interessant og relevant, at skolerne kom på besøg på virksomheden, at det ville være rigtigt interessant, og hvis de gjorde, så ville jeg og mine faglærte gerne bruge en halv til en hel time på at snakke med dem. Så kunne de høre, hvad vi har brug for, og vi kunne høre om mulighederne. Gartneriet har en død periode om vinteren, og muligheden for, at medarbejderne i denne periode kunne efteruddanne sig, forekommer interessant, men er tilsyneladende ikke kendt. En anden gartneriejer tilslutter sig ovenstående. Han har fastansat omkring 23 medarbejdere, hvoraf er faglærte, og i højsæsonen arbejder der mange flere. Han fortæller, at der ikke er tradition for efteruddannelse, og at hans medarbejderne ikke kræver eller efterspørger efteruddannelse. Samtidig fortæller han dog også, at de lige har udskiftet ledere, og at der er kommet en ny mellemleder, som har sagt, at han godt kunne bruge noget uddannelse. Ejeren mener, at det vil være inden for personale og ledelsesområdet, der skal igangsættes nogle aktiviteter f.eks. i forhold til at være leder/mellemleder for østeuropæisk arbejdskraft. Og det gælder både i forhold til sprog og en anden kultur. Det teknisk faglige mener han, at de har godt styr på, men det kan også afspejle, at han ikke kender til mulighederne. Hans vurdering er, at skolerne bliver nødt til at komme ud til gartnerierne både ved at være i telefonisk kontakt med dem og ved at komme på besøg. Det materiale, som de sender med posten, ryger ud, kursuskataloger duer ikke, vi har ikke tid til at læse dem. De kan vel overskue at ringe til os, så mange gartnerier er der jo efterhånden ikke! Hvis de ikke kommer ud og presser os, sker der ikke noget, men jeg tror, der er rigtig mange af os, der egentlig gerne vil, hvis vi bliver trygget på maven. Som et af de få væksthusgartnerier omtaler han på deres hjemmeside betydningen af at have dygtige og erfarne medarbejdere, foruden miljø og klimastyring. Nogle af lederne, som jeg har talt med, nævner, at de i en vis udstrækning forventer at kunne rekruttere sig til de kompetencer, de mangler, fordi der er mange gartnerier, der lukker, hvorved der bliver fritstillet faglært arbejdskraft. Og der er fortsat unge, der tager uddannelsen. Vi kan sagtens finde den arbejdskraft, vi har brug for. Flere har som nævnt elever om end færre end de er godkendt til men medansvaret i forhold til praktikpladser fører ikke automatisk til et medansvar for efteruddannelse af den eksisterende arbejdsstyrke. Til dette punkt hører ligeledes, at nogle gør sig overvejelser om, hvorvidt der (på sigt) vil være væksthusgartnere nok i Danmark til at holde gang i kursusudbyderne, hvis effekten bliver, at de kurser, de tilmelder medarbejdere til, bliver aflyst. I så fald vil det undergrave interessen igen. De rejser spørgsmålet om, hvor meget skolerne arbejder sammen for at sikre, at de uddannelser, der udbydes, også bliver gennemført. En særlig problemstilling er tilsyneladende, at væksthusgartnerne afhængig af deres avl har forskellige og forskudte sæsoner, som kan gøre det vanskeligt for skolerne at udbyde kurserne på et tidspunkt, der passer. To af de ledere/ejere, som jeg har talt med, kommer i samtalens løb ind på, at de godt kunne bruge nogle dygtige (dygtigere) medarbejdere, der kan være med til at udvikle virksomheden og nogle, som har mere indsigt i temperatur og klimastyring. Til det sidste oplyser jeg ham selvfølgelig om, at sådanne kurser faktisk findes og vil kunne afholdes. En leder siger, at de i ledergruppen for nylig har debatteret, at væksthusgartnere har brug for at blive bedre til at iagttage planternes trivsel og vækst og reagere på det. Han fortæller, at ansvaret for trivslen i\n3 væksthusene er delegeret ud til gartnerne, men at det for at fungere forudsætter, at gartnerne bliver mere observante. Lederen, der selv er uddannet hortonom, udtrykker det således: De skal have ind på rygmarven hele tiden at være opmærksomme på, hvordan planterne trives. Se på dem og nærmest instinktivt registrere afvigelser mangler de vand, får de den rigtige ernæring, er der et skadedyrsangreb under opsejling. Det er fx ikke vigtigt, at alle kender til den bagvedliggende kemi i forhold til næringsfejl, men de skal kunne se, at der er noget galt. Og når de ser det, skal de enten selv overveje, hvad det kan være og tage handling eller gå til en af os andre. Vi har talt om, at der skulle udvikles noget billedmateriale, der kan anvendes til at træne med. Han er godt klar over, at hvis det skal være et offentligt udbudt kursus, kan det ikke udelukkende handle om hans produktion og planter, men han forestiller sig, at de generelle forhold, man skal være opmærksom på, går på tværs af forskellige plantekulturer. Adspurgt om det ikke er en del af erhvervsuddannelsen, og at de faglærte gartnere derfor har kvalifikationer inden for området, er svaret nej, og at det er ikke tilstrækkeligt og ikke ligger på rygmarven. Der er (teoretisk) enighed om, at hvis der skal være en fremtid for væksthusgartneri i Danmark, forudsætter det, at der innoveres, og at produktionen optimeres. Men oplevelsen er, at det er svært at arbejde med innovation, fordi det i så stor udstrækning kommer til at hvile på lederne og ejerne selv, og de har så meget andet at arbejde med også. En af de ledere, jeg talte med, skiller sig ud fra de øvrige ved umiddelbart at være positivt indstillet i forhold til at uddanne medarbejderne, så de i større udstrækning kan bidrage til innovationsprocessen. Han fortæller, at de tidligere har brugt uddannelsesinstitutionerne i forhold til nogle af deres tillærte medarbejdere. Men han vedstår samtidig, at de mangler det grundlæggende kendskab til, hvilke muligheder der findes. F.eks. i forhold til at strække sæsonen eller selv have indflydelse på kursusindhold og kursusforløb, og han kender ikke til de muligheder, som kompetencefonden åbner. Han mener, at den største udfordring er lønniveauet i Danmark og nævner i øvrigt, at man tidligere i forhold til forbrugerne har kunnet slå på bæredygtighed og biologisk bekæmpelse i danske gartnerier. Men på det område er konkurrenterne også kommet langt. Når selv marokkanerne bruger biologi, så kan vi ikke slå på det længere. Repræsentanten for uddannelsessystemet har følgende pointer: Det er vanskeligt at skabe volumen i branchen til afholdelse af meget specifikke kurser. Noget af det, der efterspørges, er ikke (væksthusgartner) fagspecifikt. Kursusudbud bør samles på færre institutioner, der koordinerer deres udbud og afholdelse af kurserne. I forhold til den udenlandske arbejdskraft burde der måske være mere fokus på, at de danske ledere/mellemledere skal have sprog, kultur og psykologikompetencer. De unge ambitiøse, nyuddannede gartnere går videre af merkonom og teknonomvejen og/eller inden for ledelse/jura/økonomi. AMU systemet anvendes ikke, bl.a. fordi det ikke anses som et kvalificerende og meriterende videre eller efteruddannelsessystem. Gartnerområdet savner driftledermodulet, som fortsat er i landbrugsuddannelserne i forhold til erhvervelse af det grønne bevis. Konkurrencen kommer i dag fra både Holland, Polen og Tyskland. Efteruddannelsen i Holland foregår på et højere niveau, hvilket afspejler, at erhvervsuddannelserne er inddelt i flere trin, hvoraf det fjerde er højere end den danske afsluttende erhvervsuddannelse.\n4 Opmærksomhedspunkter Holland Hvad angår efteruddannelse i Holland, har jeg efterspurgt mere information, dels hos UVM, dels hos det hollandske landbrugsministerium, der er ansvarligt for uddannelserne inden for landbrug og gartneri. Jeg har ikke fået nogen tilbagemelding endnu, men det står fast, at Wageningen Universitet er den store institution på efteruddannelses og forskningsområdet inden for gartneriområdet. Se eventuelt deres udbud her: dutch/. Erhvervsuddannelsessystemet i Holland indeholder fire niveauer, og Wageningens uddannelser er formentlig især rettet mod de, der har afsluttet trin 4: 1. Assistentuddannelsen: ½ 2 år. Alment erhvervsorienterende, ingen specifikke jobområder som orientering. For unge med svage forudsætninger. 2. Basiserhvervsuddannelse: 2 3 år. Laveste egentlige kompetencegivende eud. 3. Faglig erhvervsuddannelse: det hollandske eud classic. 3 4 år for de, der kommer fra assistentuddannelsen. 2 år for dem med basiserhvervsuddannelsen. 4. Mellemlederuddannelse: 4 år. Samme adgangskrav som niveau 3. Men den eneste, der giver adgang til professionshøjskolerne. (Kilde: Kubix. Robuste erhvervsuddannelser. August 2010) Uddannelsesinstitutionerne Alle undersøgelser inklusive de store VEU udredninger og erfaringerne fra bl.a. kompetencecentre i lærende regioner tilsiger, at hvis der skal gang i efteruddannelsen i de små og mellemstore virksomheder, som væksthusgartnerierne jo tilhører, skal uddannelsesinstitutionerne være udfarende og opsøgende. Erfaringen er, at brochurer, kataloger og hjemmesider først har effekt, når virksomheden og dens medarbejdere er blevet opmærksomme på efteruddannelse. Det, der virker, er at komme ud på virksomheden til planlagte møder (så konsulenten er sikker på, at der er nogen hjemme ) og grundlæggende præsentere VEU. Mange af os, der færdes i og omkring systemet, tager for givet, at alle kender til det og synes, at det har været gentaget så mange gange, hvordan AMU er organiseret, og hvilke fleksibilitetsmuligheder der er. Men denne mindre undersøgelse, der ikke prætenderer at være statistisk robust, viser igen, at dette ikke er tilfældet. Mange forbinder stadig AMU med arbejdsløshedsuddannelser måske med truck certifikater men ikke med værdifuld kompetencegivende efteruddannelse. Det hænger formentlig også sammen med, at en del af de nuværende ledere ikke nødvendigvis er rundet af erhvervsuddannelserne og derved kender systemet indefra, men kommer til erhvervet med en helt anden uddannelsesmæssig baggrund. For medarbejdernes vedkommende gælder i en vis udstrækning det samme manglende kendskab. Desuden vil der hos nogle af medarbejderne erfaringsmæssigt være den barriere i forhold til efteruddannelse, at de ikke har gode erfaringer med fra tidligere uddannelsesforløb og derfor ikke kunne finde på selv at efterspørge efteruddannelse. Hos nogen vil det desuden blive opfattet som en blottelse at vedstå, at de ikke har de nødvendige kvalifikationer, og i et miljø/på en arbejdsplads, der har sådanne værdier, er det\n5 ikke nemt at tale om efteruddannelse. Undskyldningerne bliver så travlhed, manglende kendskab til muligheder og manglende ledelsesopbakning. I forhold til denne gruppe medarbejdere vil det være en god ide for uddannelsesinstitutionen helst i samarbejde med 3F at den, når den har kontakt til medarbejdere og virksomheder, gør opmærksom på og reklamerer for læse skrive regne aktiviteterne. Når mulighederne er præsenteret, er det selvfølgelig en god ide at undersøge, hvilke kvalifikationer der er behov for og interesse i at videreudvikle samt at fortælle om de kurser, der allerede eksisterer i eget regi, og eventuelt om moduler fra FKB en Ledelse eller andre af de tværgående FKB er. Det er indlysende, at det kræver en ekstra arbejdsindsats fra uddannelsesinstitutionerne, som skal til at være mere udfarende og opsøgende. Og i en i forvejen betrængt økonomi kan det formentlig være svært at finde økonomi til dette. Desværre viser den lille undersøgelse, ligesom andre store undersøgelser inden for en bred vifte af erhverv, der er præget af små og mellemstore virksomheder, at det er den eneste farbare vej, når man vil have dem i tale. En måde at gøre arbejdet mere rentabelt på er, at virksomhedsbesøgene ikke kun drejer sig om at få solgt en kursusplads mere. Uddannelsesinstitutionerne skulle også gøre sig til virksomhedens udviklings og uddannelseskonsulent med ansvar for uddannelsesplanlægningen. De små virksomheder har ikke ressourcer til en personaleafdeling og slet ikke til uddannelsespersoner, og hvis det kunne blive varetaget eksternt, ville det være en lettelse. For uddannelsesinstitutionerne ville det betyde, at de fik direkte kanaler til deres kursusudbud, at de fik indsigt i behov, og de kunne samtidig forsøge at koordinere efterspørgslen, således at kursusaflysninger kunne undgås. I e mailen til Henning Gregersen vedhæfter jeg to hæfter fra projektet Kompetencecentre i Lærende Regioner, som indeholder nogle erfaringer og synspunkter, som måske kan være til inspiration i det fortsatte arbejde. Parterne Hvis uddannelsesinstitutionerne skal have succes med at få sat efteruddannelse på dagsordenen i gartnerierne, er det af stor betydning, at deres initiativer understøttes og bakkes op af de organisationer, der har kontakt til området hvilket vil sige 3F, GLS A og brancheorganisation Dansk Gartneri. Det kan både være i forhold til generelt at tale om efteruddannelse og behovet for kompetenceudvikling af ledere og medarbejdere, og det kan være i forhold til information om mulighederne i kompetencefonden.\n6 Nedenstående kurser har der været aktivitet på i 2009 og i 1. kvartal 2010 (Henning Gregersen, juli 2007) kvartal 2010 Begravelsesbinderi og vareeksponering Betjening og vedligeholdelse af større gartnermaskiner 17 Betjening og vedligeholdelse af mindre gartnermaskiner Betjening og vedligeholdelse af motorkædesave Blomsterbinding Blomsterbinding, buketter og dekorationer Blomsterdesign til begivenheder og højtider Design af grønne anlæg Havecenter, havetegning og vejledning 30 Indendørs beplantning 6 10 Jule og kirkegårdsbinderi Landbrugsmaskiner, El teknik 9 Opmåling og tegning af mindre grønne anlæg 18 Plantebeskyttelse i gartneri, sprøjtecertifikat Plantedesign og varepræsentation 7 14 Planteernæring og vækstregulering i væksthuse 17 Planteliv, økologi og miljølære 33 Sprøjtecertifikat, opfølgningskursus Årstidens blomsterbinderi Total Nedenstående kurser med relevans for væksthusgartnere har der ikke været aktivitet på: Biologisk bekæmpelse i væksthuse Plantedyrkning i væksthuse og planlægning Praktisk gartnerarbejde Regulering af plantevækst i gartnerier/planteskoler Transport af planter i gartnerier/planteskoler Vedligeholdelse af væksthusteknik og udstyr


Produkt – Indkapsling – Småbokse\nVægskab med låg af stålplade, i udførelserne med flange med kapslingsklasse IP 55 og uden flange med kapslingsklasse IP 66. Nem vægmontering vha. bagplade med borehuller. Maksimal fleksibilitet ved kabelindføringen. Sikker beskyttelseslederforbindelse mellem skab og låg.\nVægskab med låge og montageplade af stålplade. Kapslingsklasse IP 66. Med 180°-hængsel. Låseindsats, der kan udskiftes, også med individuelle låsesystemer.\nVægskab med låge af stålplade, med glasplade af polycarbonat. Kapslingsklasse IP 65. Med montageplade eller bæreskinner. Alt efter udførelse forefindes der allerede borehuller til kabelforskruninger. Busmoduler af så at sige alle fabrikater kan fastgøres.


• Køb Dvd Cover på nettet – Klik for at se udvalget\nInventarland.dk er aktuelt iblandt de førende netshops inden for kontorartikler. Webbutikkens sortiment indbefatter omkring 6500 varer fra en række mærker. Deres Trustpilot-score på 9 af 10 bevidner en høj grad af kundetilfredshed. Vurderingen er baseret på 727 bedømmelser, hvoraf 575 af dem giver topkarakter. På Facebook er 4301 mennesker tilhængere af Inventarland.dk, og her har de modtaget 145 anmeldelser med en middel score på 4,5 ud af 5, som lige så vel er vældig beundringsværdig.\nEngsig.dk er pt. imellem de bedste netbutikker der sælger kontorartikler. Netshoppens sortiment rummer omtrent 15000 varer fra diverse mærker. Webbutikkens Trustpilot-vurdering på 8,8 ud af 10 bevidner enorm kundeloyalitet. Ratingen er baseret på 15 ratings, hvoraf 13 af disse giver topkarakter. På Facebook er 509 mennesker tilhængere af Engsig.dk, og herpå har de modtaget 5 ratings med en middel vurdering på 5 ud af 5, hvilket ligeledes er ualmindeligt flot.\nAJProdukter.dk er aktuelt en af de mest populære online selskaber med kontorartikler. Firmaets sortiment indeholder opimod 6000 produkter fra en række producenter. Firmaets Trustpilot-rating på 8 af 10 vidner om god tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 42 vurderinger, hvoraf 31 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 1729 personer fans af AJProdukter.dk, og herpå har butikken modtaget 13 anmeldelser med en gennemsnitlig vurdering på 4,5 ud af 5, hvilket lige så vel er usædvanligt godt.\nLomax.dk er pt. en af de bedste e-forretninger der sælger kontorartikler. Webbutikkens sortiment udgøres af mere end 60000 varer fra flere mærker. Netshoppens Trustpilot-rating på 9 ud af 10 demonstrerer stor kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 1876 anmeldelser, hvoraf 1450 af disse giver topkarakter. På Facebook er 22288 mennesker tilhængere af Lomax.dk, og herpå har virksomheden modtaget 182 vurderinger med en middel rating på 4,4 ud af 5, som også er virkelig flot.\nDaarbak.dk er pt. imellem de mest benyttede online varehuse med kontorartikler. Forretningens sortiment indeholder opimod 40000 produkter fra diverse producenter. Butikkens Trustpilot-evaluering på 9 ud af 10 markerer god kundetilfredshed. Ratingen er baseret på 277 bedømmelser, hvoraf 195 af disse giver topkarakter. På Facebook er 6348 personer fans af Daarbak.dk, og her har virksomheden modtaget 13 bedømmelser med en middel bedømmelse på 4,6 ud af 5, som ligeså er usædvanligt imponerende.\nDvd Cover shoppes hyppigt\nStørstedelen af online virksomheder tildeler nu om stunder et hav af forskellige leveringsformer. Det mest populære er nu til dags at få afleveret pakken hos en pakkeshop, hvor du så selv henter varerne når der er tid til det. Fragtmuligheden er jo temmelig bekvem, og oftest tilmed den mest prisbevidste form for levering.\nDu kan tillige afveje for og imod at bestille produkterne til levering hjem til dig eller til adressen på dit arbejde. Løsningen bliver i regelen en smule dyrere, men endvidere ultra simpel. Den mest betalelige fragtmetode af dvd cover er uden tvivl at hente varerne selv, men den mulighed nødvendiggør at du lever nær dvd cover online firmaets arbejdslager.\nLeveringstidspunktet er selvfølgelig temmelig aktuel hvis vi behøver produktet om et øjeblik, så derfor er det øjensynligt væsentligt at man ser den forventede leveringsdato ved den vedkommende vare.\nMange dvd cover internet selskaber udlover muligheden for dag-til-dag levering på en lang række varenumre, som imidlertid beroer på at orden realiseres forinden et fast klokkeslæt, således at de har en chance for at nå at få dvd cover på posthuset forinden lagerpersonalet får fri.\nEn række internet handler frembyder fragtfri levering, men for det meste er det så nødvendigt at der indkøbes for en præcis sum. Desuden bør man tage den billigste leveringsmanér, der mange gange – hvad end man er i Viborg, Dragør eller Assens – vil være at få fragtmanden til at køre varerne til et udleveringssted.\nDet har vist sig at være rigtig simpelt for almindelige dødelige at sammenligne priser (via fx PriceRunner) på dvd cover hos forskellige e-forretninger, og på grund af dette har massevis af internet butikker set sig nødsaget til at nedsætte udsalgspriserne på varerne – til juniorer, lige så vel som til herrer og damer – eftertrykkeligt, og endda nogle gange byde på gratis levering.\nTil gengæld kan det immervæk vise sig rentabelt at analysere diverse forretninger på nettet efter dvd cover rabat før du køber, sådan at man ikke er i tvivl om at opnå den mindst kostelige pris.\nMan skal trods alt være klar over, at når en netshop forhandler dvd cover til en pris som er himmelråbende fordelagtig, er det mange gange være et bevis på en uærlig online virksomhed. Bestillinger med betalingskort er heldigvis omfattet af en lovbestemmelse, hvilket assisterer en imod uægte internet shops.\nGenerelt går vi ind for bestillinger med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kunne du drage fordel af en afdragsløsning som fx ViaBill, såfremt du agter at betale prisen over tid.\nFør folk shopper dvd cover i en internet webshop kan de på en vis måde tyde e-shoppens forretningsaftale, det er dog naturligvis et tidskrævende projekt.\nEt andet forslag kan derfor være at se hvorvidt webshoppen er verificeret af e-mærket, siden det burde være et kendetegn for at internet butikken imødekommer de officielle danske regler, tillige med at online firmaet rutinemæssigt overværes af eksperter der mestrer bestemmelserne på området. Dette er desuden en god genvej til at blive hjulpet, såfremt du bliver udsat for problemer ved din handel.\nUdover dette anbefales det at du er oppe på mærkerne omkring de mest vedkommende betingelser der kan have indvirkning på bestillingen, fx den ombytningsrettighed på dvd cover netbutikken anvender. I den relation er det virkelig relevant, at man altid opbevarer sin e-mail kvittering, så man fremadrettet vil kunne dokumentere sin ordre, om du er på udkig efter et produkt til en pige eller dreng.\nTrustpilot frembyder temmelig pæne muligheder for at udforske ganske mange nuværende konsumenters iagttagelser og derfor kan det være til hjælp, at du ser nærmere på e-forretningens dvd cover ratings inden du lægger din bestilling.\nFacebook medfører for øvrigt en række udmærkede chancer for at få et kig ind i online webshoppens kundefokus. Derudover er der faktisk internet foretagender hvor kunder kan levere en bedømmelse af deres køb, hvilket ligeledes bør tages i brug til vurdering af kundernes tilfredshed.\nDette website er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi har faste samarbejder med masser af online selskaber hvori vi præsenterer virksomhedernes produkter, og tager betaling forudsat en af vores brugere fuldfører et køb.\nOplysninger angående dvd cover og internet butikker ajourføres fra tid til anden, men vi tager ikke ansvar for rettelser der kan være lavet siden vi senest opdaterede de anvendte oplysninger.


Lykke-Shop.dk konkurrenter ⇒ 12 webshops med bedre anmeldelser\nEn lang række e-handler som Lykke-Shop.dk udlover nu til dags et hav af forskellige leveringsmidler. En af dem der er mest populær er i dag at afsende til en pakkeshop, fordi du på den måde nemt kan hente dine nye varer fra Lykke-Shop når det passer dig bedst. Metoden er nemlig usædvanlig hensigtsmæssig, og typisk desuden den prisbilligste leveringsversion.\nDu kan på samme måde overveje at bestille pakken til levering til din lejlighed eller ud til din arbejdsplads. Leveringstypen viser sig sædvanligvis en lille smule mere bekostelig, men samtidig yderst ukompliceret. Den mest letkøbte fragtform vil dog til enhver tid være selv at hente ordren, men den mulighed beroer på at du er i nærheden af Lykke-Shop.dks bopæl.\nLeveringsdygtigheden er selvfølgelig virkelig betydningsfuld forudsat vi skal bruge pakken straks, og i det øjemed er det temmelig væsentligt at du dobbelttjekker den estimerede leveringstid på den aktuelle vare.\nEn del shops på nettet yder dag-til-dag fragt på deres favorit produkter, der dog beroer på at bestillingen placeres før et nøjagtigt klokkeslæt, så de har en chance for at nå at få produkterne afsted inden Lykke-Shop holder fyraften.\nVisse internet webshops yder levering uden gebyr, men i mange tilfælde er det under betingelse af at man aftager for et fastslået beløb. I øvrigt kan man beslutte sig for den mest betalelige fragtmetode, hvilket mange gange – om man befinder sig nær Aarhus, Dragør eller Hinnerup – vil være at få kørt din ordre fra Lykke-Shop.dk til et afhentningssted.\nDet er efterhånden temmelig bekvemt for alle at finde information om priser i blandt flere firmaer på nettet, og derfor har adskillige online varehuse fundet det uundgåeligt at stampe prisniveauet på produkterne – til piger og drenge, og desuden også til voksne – kolossalt, og endda nogle gange garantere portofri fragt.\nDerfor kan det immervæk vise sig nyttigt at studere et par online shops udover Lykke-Shop.dk efter tilbud forud for at du handler, så man er garanteret at indhente den prisbilligste pris.\nMan må blot ikke glemme, at når en webbutik reklamerer varer til en udsalgspris der kan virke grænseløst fremragende, så kan det tit være et faresignal om en uægte netbutik. Handler med kort er på den anden side omfavnet af et regulativ, hvilket garanterer folk overfor snydagtige internet forretninger.\nVi anbefaler generelt køb med kort eller MobilePay. Alternativt kunne du overveje et afbetalingstilbud hos Lykke-Shop.dk som f.eks. ViaBill, ifald du agter at klare regningen over flere uger.\nFør folk handler i en forhandler på nettet bør man uden tvivl kigge på netbutikkens regler, men det er almindeligvis ikke særlig morsomt.\nEn nem løsning kunne være at kontrollere hvorvidt Lykke-Shop er e-mærke godkendt, eftersom det er et kendetegn for at internet forhandleren accepterer de officielle regler, udover at e-butikken undertiden efterses af fagfolk der kender til retningslinjerne. Det giver dig genvej til at få assistance, såfremt du bliver udsat for udfordringer i processen med dit indkøb.\nLigeså slår vi et slag for at køberen er sat ind i de mest vedkommende retningslinjer der kan have betydning for ordren, eksempelvis hvilken ombytningspolitik Lykke-Shop.dk lover. Derfor er det i øvrigt vigtigt, at man permanent sikrer ens e-mail kvittering, således man til enhver tid kan eftervise handlen, hvad end man er på indkøb til en voksen eller et barn.\nTrustpilot tilbyder dig fuldkommen fornemme genveje til at iagttage en stor portion tidligere brugeres domme og derfor er det smart, at du betragter Lykke-Shops vurderinger før du shopper.\nFacebook frembringer lignende ganske passelige metoder til at få indsigt i Lykke-Shop.dks kundetilfredshed. Herinde er der en række netbutikker hvor folk kan afgive en anmeldelse af deres købsoplevelse, som tilmed kan tages i brug til at vurdere tidligere kunders oplevelser.\nDenne side er finansieret af annonceindtægter. Vi arbejder tæt sammen med et hav af e-shops hvor vi markedsfører virksomhedernes produkter, og høster provision når de besøgende vi sender videre foretager en transaktion.\nFakta omkring tilbud og webshops opretholdes jævnligt, men der gives ikke garantier imod korrektioner der er udarbejdet efter seneste opdatering af de viste informationer.


Irma har startet franchising op | FranchisePartner\nIrma har startet franchising op\naf Bo Zoffmann | 8. dec, 2016 | Blog |\nDet er jo en spændende og interessant nyhed. Det er altid dejligt, når en velkendt virksomhed vælger at anvende franchising som organisationsform, og ikke mindst i dagligvare branchen er der brug for nytænkning. Personligt er jeg ikke i tvivl om, at franchising er den rette vej for mange dagligvare butikker, og Rema1000 har jo vist vejen.\nJeg har ikke noget som helst kendskab til Irmas overvejelser og/eller forberedelser. Det er vigtigt at forstå, at min blog i denne sammenhæng beskriver en generel udfordring, som jeg ikke ved, om er aktuel for Irma.\nNår en eksisterende virksomhed forsøger sig med franchising, ved f.eks. at åbne/konvertere en enhed løbes der en alvorlig risiko. Det er snublende nærliggende at tro, at blot fordi en købmand investerer sin opsparing, og bliver indehaver af sin butik, ja så går alt andet glat. Det er en alvorlig misforståelse, at det væsentlige er ”hånden på kogepladen”. Hvis virksomheden træffer beslutningen, og anvender sin normale organisation med den kultur, som er indarbejdet gennem mange år i f.eks. kapitalkæde, så er der en alvorlig risiko for, at franchising ikke lykkedes.\nDet væsentlige i franchising er, at de indbyggede dynamikker trækker i samme retning. Det vi gerne vil have at franchisetager skal fokuserer på, skal give mening, både jobmæssigt og økonomisk for franchisetager. Ofte ser vi, at franchisegiver indbygger nogle elementer, som ikke giver mening for franchisetager, med det resultat at motivationen daler hos franchisetager. Et super aktuelt eksempel er web handel. Mange franchisegivere mener, at webbutikken er deres, og dermed er webhandelen ligeledes deres. Konsekvensen af sådan en beslutning er, at franchisetager modarbejder webhandelen.\nFranchisetager er selvstændig erhvervsdrivende og skal behandles som sådan. Kommer der en almindelig distriktschef forbi som konsulent for franchisetager, er det overvejende sandsynligt, at dialogen mellem parterne ikke fører til den ønskede motivation. Distriktschefens rolle i en kapitalkæde er grundlæggende set helt anderledes end driftskonsulentens rolle er, og distriktschefen vil have vanskeligt ved at ændre attitude overfor franchisetager, på en måde som virker autentisk.\nJeg ved ikke hvordan Irma har tænkt sig at organisere sit franchisekoncept, men der er mange bagved liggende elementer, som bør tænkes ind, når man starter på franchising. Det er i øvrigt vanskeligt, at teste af om franchising er en farbar strategi for en eksisterende virksomhed. Der er mange ting som skal indarbejdes, inden vi kan starte den første franchiseenhed op, og det er vanskeligt, at gøre det som en test, da virkelighedens verden ikke er en test.


LISTE Fire talenter der også droppede Danmark | Herrelandsholdet | DR\nLISTE Fire talenter der også droppede Danmark\nFC Nordsjællands stortalent Emre Mor droppede i dag Danmark til fordel for Tyrkiet. Mor er dog ikke den første, der har kvittet den danske landsholdstrøje.\n11. feb 2016 | opdateret 11. feb 2016\nEn kedelig tendens ramt dansk fodbold de sidste to uger. Først droppede FCK's Youssef Toutouh det danske landshold til fordel for Marokko, og i dag fulgte FC Nordsjællands Emre Mor trop - han vil fremover spille for Tyrkiet.\nLæs også:Kæmpetalent dropper det danske landshold\nMed afsæt i Mors farvel til dansk landsholdsfodbold har vi her lavet en liste af med fodboldsspillere, der har valgt at kvitte Danmark.\nEmre Mor – Tyrkiet, 22 U-landskampe for Danmark\nDet 18-årige stortalent fra FC Nordsjælland er som nævnt den seneste, der har droppet det danske landshold til fordel for sine forældres fødeland. Mor, der i efteråret blev rygtet til storklubber som Liverpool og Manchester United, har valgt at spille for Tyrkiet.\nWinston Reid – New Zealand, 15 U-landskampe for Danmark\nWinston Reid håndterer til dagligt nogle af de største stjerner i international fodbold, når han tørner ud for West Ham. Her er det Manchester Citys Sergio Agüero, der bliver lukket ned af Reid. (Foto: Tony O'Brien © Scanpix)\nDet måske største tab i nyere tid for det danske landshold er Winston Reid. Midtstopperen var et kæmpetalent på FC Midtjyllands akademi og siden også på førsteholdet – og forhåbningerne til hans landsholdskarriere var ligeledes store efter 15 ungdomslandskampe.\nMen i marts 2010 besluttede Reid at droppe det danske landshold og i stedet repræsentere New Zealand, hvor hans forældre stammer fra. Samme år kom Reid således til VM i Sydafrika, hvor han altså stillede op for New Zealand.\nYoussef Toutouh – Marokko, 14 U-landskampe for Danmark\nYoussef Toutouh sammen med Lucas Andersen på det danske U21-landshold. (Foto: Henning Bagger © Scanpix)\nFCK-spilleren besluttede for ganske nyligt at skrotte muligheden for at spille for det danske A-landshold for i stedet at trække Marokkos landsholdstrøje over hovedet.\nLæs også:FCK-profil dropper det danske landshold\n- Jeg har valgt at følge mit hjerte i det her. Min familie og jeg har rødder i Marokko, som betyder meget for mig, selv om jeg er vokset op i Danmark og er stolt af det, sagde 23-årige Youssef Toutouh til Ekstra Bladet, da nyheden om sin landsholdspræference blev offentliggjort.\nAlexander Jakobsen – Egypten, 38 U-landskampe for Danmark\nAlexander Jakobsen alias Mini Ronaldinho. (Foto: CLAUS BECH ANDERSEN © Scanpix)\nAlexander Jakobsen er nok bedst kendt i Danmark som drengen i reklamerne for Danske Bank, der lignede Ronaldinho. På de danske ungdomslandshold gjorde han dog også en markant figur og spillede hele 38 landskampe. Alligevel valgte talentet i 2013, der på daværende tidspunkt spillede for hollandske PSV, at lægge den danske landsholdstrøje i skraldespanden til fordel for Egypten.\nThomas Christiansen – Spanien, 0 U-landskampe\nDen nu fodboldpensionerede Thomas Christiansen er det vel nok mest kendte eksempel på et statsborgerskabsskift i dansk fodbold. Da Christiansen i 1991 skiftede fra B93 til FC Barcelona, var det et krav fra den catalanske klub, at den unge fodboldspiller skiftede nationalitet.\nPå den måde kunne Barcelona undgå, at Christiansen talte med i udlændingekvoten på tre spillere, som eksisterede dengang.\nThomas Christiansen. Her fra sin tid i Herfølge. (Foto: NILS MEILVANG © Scanpix)\nSkiftet fra dansk til spansk statsborgerskab var muligt, fordi Christiansens mor var spansk.\nLæs også:PORTRÆT Den perfektionistiske bolddreng vender hjem\n- Jeg følte mig helt klart mest dansker dengang, men det gjaldt jo min fremtid som fodboldspiller. Ved at skifte til Barcelona havde jeg pludselig store muligheder for at komme til at spille international fodbold sammen med de bedste spillere, har Christiansen udtalt til Tipsbladet om sit skifte.\nChristiansen nåede at spille 11 ungdomslandskampe for Spanien og 2 A-landskampe.


Caribisk strandperle på Cuba - MarcoPolo Rejser\nOversigt Introduktion Program Priser\nOplev en caribisk strandperle på Cuba. Forkæl jer selv på en rejse til Cuba med en uge under Caribiens sol. Memories Jibacoa ligger på Cubas nordvestlige kyst, omkring en times kørsel fra Havannas internationale lufthavn. Hotellet ligger halvvejs mellem Havanna og Varadeo ud til den flotte, hvide strand, Jibacoa Beach. Den imponerende smukke beliggenhed med den skønneste hvide sandstrand omkrandset af palmer, hibiscusblomster og orkideer understreger det unikke indtryk af stedet. Hotellet er kun for voksne, så I er garanteret masser fred og ro i de skønne omgivelser.\nØnsker I at opleve mere af Cuba, så tilbyder vi mange spændende rejser til Cuba og muligheder for at forlænge jeres ferie.\n9 dage fra 16.950 kr.\nPrivat caribisk hvid sandstrand med grønne palmer\nAlle måltider og lokale drikkevarer er inkluderet\nDag 1: Danmark - Havanna\nI rejser fra Danmark, med flyskifte undervejs, til Havanna i Cuba. Ved ankomsten til Havana bliver I kørt direkte til Hotel Memories Jibacoa, hvor I tilbringer de kommende syv nætter.\nMemories Jibacoa ligger på Cubas nordvestlige kyst, omkring en times kørsel fra Havannas internationale lufthavn. Hotellet ligger halvvejs mellem Havanna og Varadeo, ud til den skønne, hvide strand, Jibacoa beach. Memories Jibacoa er en perle for par og naturelskere, idet hotellet ligger væk fra de store turistområder og ned til sin egen, helt private strand. Den imponerende smukke beliggenhed med den fineste hvide sandstrand omkranset af palmer, hibiscusblomster og orkideer understreger det unikke indtryk af stedet.\nDag 1-8: Hotel Memories Jibacoa\nHotellet har i alt 250 værelser fordelt på 12 mindre toetagers bygninger. Værelserne har en pragtfuld udsigt til enten havet, poolen eller den frodige 8 ha store have med de smukke røde hibiscusblomster og violette orkideer, der slynger sig om gelændere og balkoner. Alle værelser er store, lyse og pænt indrettede med rustikke træmøbler, aircondition og et dejligt badeværelse med badekar. Mange værelser har egen balkon eller terrasse.\nAlle måltider serveres fra en yderst velassorteret buffet, hvor I hver dag har mulighed for at smage mange forskellige retter, ligesom der altid vil være spændende eksotiske frugter i rigelige mængder. Et kulinarisk højdepunkt er hotellets “hummeraften”.\nDerudover findes der to andre restauranter. Én mindre restaurant som tilbyder cubanske specialiteter, og en større, mere elegant italiensk restaurant. Begge steder skal der reserveres bord på forhånd.\nPå Memories Jibacoa er der rig mulighed for afslapning. En palmeallé løber fra receptionen direkte ned til hotellets private strand med strandbar og grillrestaurant. Nyd dagen ved stranden, slap af ved den store swimmingpool eller forkæl jer selv med en gang massage. Hotellet tilbyder også en del sportsaktiviteter. Der er fitnessrum med havudsigt, spillerum med bordtennisborde, vandaerobics, salsaundervisning og mange muligheder for vandsportsaktiviteter, bl.a. kan der arrangeres sejlture i kajak, dykning og sejlads.\nMen det behøver ikke at være strand, vand og afslapning det hele. Cubas spændende hovedstad Havanna ligger blot en times kørsel væk, og fra hotellets turdesk er der rig mulighed for at arrangere dagsudflugter. Her kan I gå på opdagelse i den spændende gamle bydel, Habana Viejas, og dens labyrint af smalle gader, der flankeres af gamle huse med tegltage, tunge trædøre og svungne smedejernsbalkoner. Bevæg jer ned af den fem km lange strandpromenade Malecón, hvor gamle amerikanske dollargrin præger gadebilledet. Indsnus atmosfæren på en af de smukke pladser: Plaza Vieja, Plaza San Francisco, Plaza de Armas og Plaza de la Catedral. Eller mærk historiens vingesus på Revolutionspladsen i det moderne Havanna. Trænger I til en pause så tag en forfriskning på den berømte bar La Bodeguita del Medio, hvor Hemingway drak sine “mojitos” i selskab med andre af byens forfattere, kunstnere, digtere og politikerspirer.\nMuligheder er der mange af i Havanna, og MarcoPolo hjælper jer også gerne med at arrangere en guidet byrundtur, ligesom vi også kan være behjælpelige med alternative dagsudflugter eller en forlængelse af jeres Cuba-rejse.\nDet er hjemrejsedag, og I afhentes på hotellet og køres til lufthavnen i Havanna.\nI kan også vælge at forlænge jeres rejse på Cuba på egen hånd. Landet byder på rigtig mange muligheder for flere spændende oplevelser. Kontakt os venligst for mere information.\nForkælelsesrejsen er en totaloplevelse, hvor alle sanser er i spil. Destinationen er eksotisk, og hotellet indbyder til afslapning og velvære i dejlige omgivelser. Forkælelsesrejserne består af fly og et særligt udvalgt hotel. Alle hoteller på forkælelsesrejser har noget særligt at tilbyde. På nogle er det de eksklusive og charmerende omgivelser. På andre er det gourmetrestauranter, lækre spafaciliteter eller et serviceniveau i verdensklasse. Så læn jer tilbage og nyd forkælelse i vidunderlige omgivelser.\nCaribisk strandperle på Cuba – 9 dage fra 16.950 kr.\nFlyrejse Danmark – Havanna t/r\nTransport fra lufthavnen til hotellet og retur\n7 nætter på Hotel Memories Jibacoa / Garden View room\nAll Inclusive-hotel hvor alle måltider, samt mange drikkevarer, er inkluderet\nfra 16.950 kr.\nfra 18.550 kr.\nRoute 66 i bil - et ægte road trip 17 dage fra 18.995 kr. Se mere\nFamilievenlig luksus på L'Alyana Ninh Van Bay 10 dage fra Kontakt os for pris Se mere\nCambodia med stil 16 dage fra 34.995 kr. Se mere Nyhed\nKør-selv på Cuba 14 dage fra 24.550 kr Se mere\nMexicos højdepunkter 16 dage fra 24.995 kr. Se mere Nyt program\nCaribisk strandperle på Cuba 9 dage fra 16.950 kr. Se mere\nLuksusrejse til Cambodia 13 dage fra 44.995 kr. Se mere Nyhed\nJeg skriver ang. Caribisk strandperle på Cuba


Brolægger i Skannerup - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nDygtig brolægger i Skannerup\nSandpartikler bør typisk være symmetrisk og kantet i formen. Partikler, der er for runde og tæt på samme graduering i sidste ende vil udvaske af leddene. Sand, der er for blød, vil ikke være i stand til at overføre belastninger ordentligt. Brolægger i Skannerup har flere forskellige muligheder for sand. Polymer sand vinder i popularitet blandt entreprenører af flere grunde. Polymere sand er i modsætning sand. Polymere sand bliver på plads, stabiliserer arbejde, følger bevægelse af pavers, reducerer ukrudt, holder insekter fra at trænge ind mellem leddene og fås i forskellige farver. Andre samlingsmetoder sand, der almindeligvis anvendes af entreprenører er brolægger i Skannerup sand, torpedo sand og sten støv.\nTypisk når samlingerne mellem pavers er helt fyldt med sand, er de belastninger, der påføres pavers overføres til de omgivende pavers. Dette gør det muligt brolægger enheder brolægger i Skannerup til at fungere sammen, som en bærende system. Samlinger, der ikke er helt fyldt med samling sand kan forårsage fliser til at handle uafhængigt, hvilket kan resultere i fremtiden fortovet fiasko.\nPavers vil have tendens til at flytte og dreje, når den udsættes for forskellige belastninger. Fuger mellem fliser, der er helt fyldt med sand, vil forhindre dette. De fleste pavers er fremstillet med afstandsstykker barer. Disse afstandseffekter stænger skabe et rum mellem pavers, der muliggør brolægger i Skannerup korrekt sand installation. Asfaltudlæggere, der er installeret uden afstandseffekter barer vil have en tendens til at knibe, hvilket resulterer i skår af pavers i tung trafik.\nBillig brolægger i Skannerup\nFør fugesand er spredt over overfladen af pavers. Pavers skal komprimeres. (Se afsnit 4.8). Efter din første komprimering af fliser, kan du sprede en liberal mængde samling sand hen over overfladen af fliser. Når du har spredt fugesand, er du nødt til at feje sandet ned udlæggeren leddene. Når fugesand er blevet fejet hen over overfladen af udlæggeren, kan du vibrere pavers med en pladevibrator. Når komprimering pavers med fugesand, anbefales det at komprimere pavers i to forskellige retninger. Brolægger i Skannerup dette vil tvinge fugesand ned i leddene og lås de pavers. Efter komprimering pavers bør fugesand påføres hele overfladen igen og fejes på plads. Dette vil sikre, at alle samlinger er korrekt udfyldt. Du bør gentage denne proces så mange gange som nødvendigt for at fylde alle leddene.\nBrolægger Lund Stevns


AgendaerPosted by Ulla Lippert Andersen Wed, November 28, 2012 10:54:59\nMedmindre andet nævnes i program eller indkaldelse, mødes vi i Grundfos Center, lokale 4, klokken 19-22.\n9. januar Vi kigger billeder. Tag 5 billeder med vi kan snakke om. Evt. nogle alternative julebilleder. Efter pausen er der månedens konkurrence med emnet: 2 farver. billedet skal være taget i rene 2 farver, f.eks. et vejskilt. Billedet sendes til FKH@ghsfoto.dk senest d. 8. januar kl. 24. Billedet må ikke have været vist i klubben eller blevet præmieret andre steder. Konkurrencen flyttet til 6. februar.\n23. januar Fotoseance på Syd, nærmere info følger.\n6. februar Billedforedrag fra rejse til Argentina ved Ditte Larsen. Pris 20,- kr. Efter pausen er der månedens konkurrence med emnet: "S/H by-miljø" og "2 farver".\nKrav til "2 farver":\n2 klare farver f.eks blå/rød - hvid/gul - sort/grøn. Farverne skal være klare set med øjet, men skygger accepteres, F.eks. et dansk flag på blå baggrund har 3 farver og dur ikke.\nBilledet sendes til FKH@ghsfoto.dk senest d. 5. februar kl. 24. Billedet må ikke have været vist i klubben eller blevet præmieret andre steder.\n13. februar UDSAT pga sygdom.Begynderkursus ved Niels Jørgen, max 5 deltagere. Pris 25,-kr.\n20. februar Natfototur i Randers.\n6. marts Billeder skal ses – også på nettet. Vi viser nogle muligheder for billedvisning på nettet og gratisprogrammer til billedbehanling. Efter pausen er der månedens konkurrence med emnet: Bevægelse (action). Billedet sendes til FKH@ghsfoto.dk senest d. 5.marts kl. 24. Billedet må ikke have været vist i klubben eller blevet præmieret andre steder\n20. marts AFLYST Atelier fotografering f.eks. stilleben. Der vil også være mulighed for at male med lys og hvad vi ellers finder på. AFLYST\n3. april Atelier fotografering f.eks. stilleben. Der vil også være mulighed for at male med lys og hvad vi ellers finder på. Efter pausen er der månedens konkurrence med emnet: Selvportræt. Billedet sendes til FKH@ghsfoto.dk senest d. 2. april kl. 24. Billedet må ikke have været vist i klubben eller blevet præmieret andre steder.\n17. april Foredrag ved Anna Pattis om Indien (Foredraget foregår på engelsk). Pris 20,-kr. Efter pausen er der mulighed for at købe egne billeder der har været udstillet.\n24. april Begynderkursus ved Niels Jørgen, max 5 deltagere Pris. 25.\n1. maj Fototur til Hald Sø og omegn. Plan B film på UP lokale 1.\n15. maj Besøg på det meget lokale Gods i Hjermind med fotoseance i parken og omegn med efterfølgende hygge evt. med billedesnak/visning hvis det regner.\n8. juni Fototur til Mors. Fuld egenbetaling.\nAgendaerPosted by Ulla Lippert Andersen Wed, June 06, 2012 08:09:58\n5. september Visning af sommerbilleder i serier af 8 stk. der skal fortælle en sommerferiehistorie. Et af dem indgår i konkurrencen. Tag hele din serie med på et USB-pen. Dit konkurrencebillede med emnet ”Sommerferie” sendes også til FKH@ghsfoto.dk senest 4. september kl. 24.00. Du kan kun deltage hvis du kommer til mødet, med mindre du er forhindret pga. Grundfos aktiviteter. Billedet må ikke have været offentliggjort eller brugt i andre konkurrencer. Uddeling af konkurrencevinderbilleder.\n19. september Workshop billedbehandling v/Jørgen i billedbehandlingsprogrammer, Lightroom. Medbring evt. din egen PC'er med dit egen Lightroom og billeder du gerne vil have behandlet. Efter pausen vil Niels Jørgen fortælle om billedekomposition.\n3. oktober Vi har fornøjelsen igen at høre et foredrag af Søren Padkjær.\nEfter pausen er der månedens konkurrence med emnet: Skæve vinkler. Billedet sendes til FKH@ghsfoto.dk senest 2. oktober kl. 24.00. Du kan kun deltage hvis du kommer til mødet, med mindre du er forhindret pga. Grundfos aktiviteter. Billedet må ikke have været offentliggjort eller brugt i andre konkurrencer.\n24. oktober AFLYST Vi skal have cowboy/indianer kamp i Bjerringbro city. Skyd din fotokollega :-) Nærmere instruktion på dagen. Plan B Film ved NJB AFLYST\n7. november Køb/salg intern i klubben. Har du (foto)-ting du ikke bruger og gerne vil sælge, så tag det med. Tag 5 billeder med til billedekiggeri og snak.\nEfter pausen er der månedens konkurrence med emnet: Dobbelt portræt. Billedet sendes til FKH@ghsfoto.dk senest 6. november kl. 24.00. Du kan kun deltage hvis du kommer til mødet, med mindre du er forhindret pga. Grundfos aktiviteter. Billedet må ikke have været offentliggjort eller brugt i andre konkurrencer.\n21. november Grundkursus 2 v/ Jørgen Jensen.\n( 1. kursus var 22-01-12)\n5. december Afslutning årsmøde med udvalgsvalg.\nDer serveres Glögg og æbleskiver :-)\nEfter pausen er der månedens konkurrence med emnet: Efterår. Billedet sendes til FKH@ghsfoto.dk senest 4. december kl. 24.00. Du kan kun deltage hvis du kommer til mødet, med mindre du er forhindret pga. Grundfos aktiviteter. Billedet må ikke have været offentliggjort eller brugt i andre konkurrencer.\nVi forsøget hen over sæsonen at tilbyde småkurser efter behov og ønske.\nØvrige aktiviteter til kalenderen\n1.-2. dec. Hjerl Hede\nAgendaerPosted by Admin Wed, December 21, 2011 08:33:13\n04-01-2012 Vi kigger juleferiebilleder indtil pausen. Derefter månedens konkurrence med emnet ”Børn”. Dit billede sendes til Franks mail fkh@ghsfoto.dk senest d. 03-01-2012 og du kan kun deltage hvis du kommer til mødet, med mindre du er forhindret pga. Grundfos aktiviteter.\n18-01-2012 Natfoto i Randers aflyst. Vi går ind og øver os med blitz og farvefiltre. Men medbring gerne nogle billeder til lidt kiggeri :-)\n01-02-2012 Vi tager ud og udforsker Bjerringbros natteliv med lang lukkertid. Efter pausen ser vi billeder fra blitz-aftenen og så er der månedens konkurrence med emnet ”Vinterlandskab”. Dit billede sendes til Franks mail fkh@ghsfoto.dk senest d. 31-01-2012 og du kan kun deltage hvis du kommer til mødet, med mindre du er forhindret pga. Grundfos aktiviteter.\n22-02-2012 Begynderkursus - Kameraets knapper og funktioner.\nVi gennemgår kameraets knapper og funktioner, MASP indstillingerne, ISO, skarpheddybde, objektiver, perspektiv, histogram og meget andet. Kurset bliver er blanding af foredrag og øvelser. Medbring kamera, dine objektiver, stativ, papir og en nyspidset blyant.\n07-03-2012 Billedkiggeri. Medbring 3 billeder og fortæl historien bag dem. Efter pausen månedens konkurrence med emnet ”Frit emne”. Dit billede sendes til Franks mail fkh@ghsfoto.dk senest d. 06-03-2012 og du kan kun deltage hvis du kommer til mødet, med mindre du er forhindret pga. Grundfos aktiviteter.\n28-03-2012 Foredrag med Søren Pagter\n18-04-2012 Besøg på Medieskolen i Viborg\n02-05-2012 18.30 mødes vi til Foto rally (50 mm) Efter pausen månedens konkurrence med emnet ”Grøn”. Dit billede sendes til Franks mail fkh@ghsfoto.dk senest d. 01-05-2012 og du kan kun deltage hvis du kommer til mødet, med mindre du er forhindret pga. Grundfos aktiviteter.\n23-05-2012 Foredrag med Erik Lou. Efter pausen månedens konkurrence med emnet ”Enligtstående træer”. Dit billede sendes til Franks mail fkh@ghsfoto.dk senest d. 22-05-2012 og du kan kun deltage hvis du kommer til mødet, med mindre du er forhindret pga. Grundfos aktiviteter.\n06-06-2012 Kursus ved Steen. Månedens konkurrence med emnet ”Voldsomt vejr”. Dit billede sendes til Franks mail fkh@ghsfoto.dk senest d. 05-06-2012 og du kan kun deltage hvis du kommer til mødet, med mindre du er forhindret pga. Grundfos aktiviteter.\n20-06-2012 Tur til ”Skrot Orla”. Plan B: Mødeaftenen skrottes\nAgendaerPosted by Ulla Lippert Andersen Sun, January 02, 2011 13:47:39\nGodt nytår til alle fra det nye fotoudvalg. Håber alle kameraer og objektiver overlevede nytåret.\nPå årets første foto-møde vil vi gerne at du medbringer 3 vinterbilleder til en fotosnak. Da billederne vil indgå i konkurrencen om månedens billede, skal det være et nyt skud og ikke have været offentligt gjort.\nDer vil også være en orientering om det nye foto-udvalg og lidt om aktiviteter det næste halve år.\nMere detaljeret halvårsprogram følger senere i januar.\nVi mødes den 5/1-2011 kl. 19.00 i lokale 4 på GC\nPå fotoudvalgets vegne\nAgendaerPosted by Per H. Nørgaard Sun, December 12, 2010 11:09:25\nSå er det blevet tid til årets sidste fotoaften i grundfos centeret.\nDer blev på sidste klubaften taget lidt hul på debatten omkring hvad vi skal næste år og de ting vi oprindeligt har fyldt i et idé katalog.\n- Hvem har gode ideer til udflugter, og vil være tovholder.\n- Hvem har rejsebeskrivelser/oplevelser, de gerne vil dele med os andre?\n- Hvem har specialviden, som måske kan være i andres interesse (Niels Jørgen vil f.eks. gerne fortælle om begynder-lyslægning og Jørgen Jensen vil gerne fortælle lidt omkring jpg formatet og tab i forbindelse med billedbehandling, undertegnede har også stadig mod på at lave en praktisk "Action-foto" træning)\n- Hvem kender nogen, som vi kan hyre til en klubaften.\n- Hvem har problemer, som vi måske kan tage op/løse på en klubaften\nNogle af de ting vi har været ude til iår er oplagte til at sætte på kalenderen for næste år.... og så sætte kalenderen på websiden?\n- Velkomst med gløg og æbleskiver\n- Sidste nyt fra udvalget, udstillinger, udvalg 2011, budget etc.\n- Idekatalog for næste år - arrangements kalender på websiden?\n- Den nye projektor skal indvies*, tag nogle af årets (årenes?) pragtskud eller "problem-børn" med til en hyggelig billedkigning\nVenlige fotohilsner på vegne af udvalget\n*Med forbehold - Vi har ikke modtaget den endnu, men den burde være "lige om hjørnet" og med en kalibrering burde vores nuværende grøn-stiks problemer være fortid.\nAgendaerPosted by Per H. Nørgaard Mon, November 29, 2010 20:32:18\nSelvom der er rig mulighed for at lege i sneen bliver den næste fotoaften nu alligevel holdt indendøre.\n- Siden sidst har der været afholdt lyslægnings-kursus hvor nogen har deltaget. Det vil vi kort følge op på, Niels Jørgen er klar på at endnu en runde for dem der ikke kunne være med første gang - men hvornår skal det være?\n- Vi skal have udstillet billeder på CR kontoret også - derfor må I der har billeder fra tidligere som er natur relaterede og tidligere har været udstillet meget gerne tage nogen med, så vil vi sammen i løbet af aftenen udvælge og sætte i ramme til denne udstilling.\n- Til rådhus udstillingen vil vi gerne have nogen af de maskin relaterede billeder der blev taget med hjem sidst, tilbage igen (da vi ved at der er nogen på rådhuset der bliver skuffede hvis ikke de er med :-)\nHar du ikke mulighed for at komme på selve aftenen med billederne må du meget gerne tage fat i enten Lars eller undertegnede så finder vi en mulighed for at tage imod dem.\nEllers vil vi tage fat i aktuelle emner:\n- Grundfos OL, 2011, hvem, hvad og seneste nyt fra komitéen (fil str. m.v.)\nHvad er vores ønsker i den forbindelse?\n- Budget & udvalg 2011\n- Så kom sneen, men det er mere til hundeslæde end flyvetur pt. - vi ser frem\nmod næste sæson. Har du en idé til et godt arrangement så tag den med!\n- "tips & tricks" & "mit workflow"\n- "Hvad blev der egentlig af den der macro konkurrence...?"\n- Aftenens debat emne: Billedmanipulation, "hvor går grænsen" - tag nogle af dine egne "manipulationer" med.\nPå vegne af fotoudvalget\nP.S: Den nye Projektor er nu bestilt, men når næppe frem til denne aften - men vi har den helt sikkert til juleafslutningen næste gang, hvor den står på "gløg & æbleskiver".\n30.06.2010, Ree Park, kl. 14:30-21:30\nMon, July 05, 2010 12:36:40\n02.06.2010, GRF Center, lok. 4, kl. 19-22\nMon, May 31, 2010 13:22:09\n19.05.2010, GRF Center, lok. 4, kl. 19-22\nThu, May 27, 2010 22:11:44


Forside /Presse og Nyt/Pressemeddelelser og nyheder/På vej mod bedre behandling af svær graviditetskvalme\nMit fellows-projekt handler om optimering af patienttilfredshed og øget samarbejde med almen praksis omkring håndtering og behandling af svær graviditetskvalme og opkastninger, fortæller læge Anne Ostenfeld.\n1. december 2021, KL 9:47\nAnne Ostenfeld er en af Nordsjællands Hospitals fem fellows. Som fellow skal Anne det næste halve år komme med forslag til problematiske arbejdsgange i lægernes arbejde og løsninger til, hvordan man kan ændre dem.\nAnne Ostenfelds fellows-projekt handler om optimering af patienttilfredshed og øget samarbejde med almen praksis omkring håndtering og behandling af svær graviditetskvalme og opkastninger - hyperemesis gravidarum. Det er en tilstand med graviditetskvalme og -opkastninger i invaliderende grad, som rammer nogle få procent af gravide. Det er en af de hyppigste årsager til indlæggelser i graviditeten, men evidens om behandling af tilstanden er sparsom. Tilstandens alvor underkendes ofte af både sundhedsprofessionelle og befolkningen, hvorfor den rette behandling ofte ikke iværksættes eller forsinkes. \nAnne har opsøgt både gravide, jordemødre og læger på Gynækologisk Obstetrisk Afdeling på Nordsjællands Hospital, og de har fået mulighed for at komme med input til behandlingstilbuddet i hyperemesis-klinikken.\n-Det har været enormt spændende og lærerigt at dykke ned i et område og danne sig et overblik set fra alle sider, fortæller Anne.\nAnne Ostenfeld er nu ved at iværksætte tiltag, som kan forbedre behandlingstilbuddet, hvilket blandt andet indebærer ændrede arbejdsgange for at mindske ventetid, når de gravide kommer ind på afdelingen, men også øget samarbejde med de praktiserende læger.\nAnne har desuden haft møde med hospitalets praksiskonsulent og er nu ved at udarbejde et standard-udskrivningsbrev, som skal ruste de praktiserende læger til bedre at kunne håndtere denne patientgruppe.\nLæs mere om Anne Ostenfelds projekt og mød hospitalets andre fellows\nPubliceringsdato: 01-12-2021 10:47


Tyverisigtet: Vi var ikke ude for at stjæle | TV2 ØST\nTyverisigtet: Vi var ikke ude for at stjæle\nEn 37-årig mand, som torsdag aften blev sigtet for tyveri, fortæller nu, at han og hans 23-årige kammerat ikke var ude for at stjæle, da de blev anholdt.\n27. sep 2013, kl. 12:26\nOpdateret: 27. sep 2013, kl. 13:44\nTorsdag aften blev en 37-årig mand og hans 23-årige kammerat anholdt ved en landejendom i Gørlev. En patrulje kom tilfældigt forbi ejendommen og vidste, at huset for tiden er ubeboet, og derfor vakte det undren, at der var lys ved boligen ved 21-tiden.\nDa betjentene nåede frem til ejendommen, stak den 37-årige af, men blev kort tid efter indhentet af betjente og politihunde.\nPasser huset for ven\nI en varebil ved landejendommen blev der fundet pumpeudstyr, som politiet regner med skulle være brugt til at suge diesel eller andet brændstof op, men det afviser den 37-årige.\n- Vi var ikke ude for at stjæle. Ham på 23 år passer huset, fordi ham, der bor der, er i fængsel for tiden, og jeg besøgte ham bare, lyder det fra den 37-årige, som TV2 ØST talte med fredag ved middagstid.\nLånte stjålet bil af ven\nMidt- og Vestsjællands Politi oplyser, at han er blevet sigtet for forsøg på brændstoftyveri og for brugstyveri, da den bil, han kørte rundt i, var stjålet, men det vidste den 37-årige ikke, bedyrer han.\n- Jeg har lånt den af en ven, men var ikke klar over, at den var stjålet, siger han.\nMen hvis du ikke havde gjort noget ulovligt, hvorfor stak du så af, da politiet kom?\n- Det er fordi, jeg havde dårlig samvittighed.\n- Jeg har bare kronisk dårlig samvittighed.\nMen over hvad?\n- Det kan jeg ikke lige komme ind på.\nLÆS OGSÅ: 2 mænd taget med grej til dieseltyveri\n23-årig skal afhøres igen\nDen 37-årige understreger, at hans ven på 23 år ikke blev sigtet for noget, og bilen med pumpeudstyret i har ingen af dem noget med at gøre, siger han.\n- Den tilhører en, som vi kender. Han var derude for at hente nogle fælge, som han har stående derude, lyder forklaringen fra den 37-årige.\nPolitiet oplyser, at den 23-årige mand i første omgang ikke er sigtet for noget, men at lokalpolitiet i Kalundborg har planer om at indkalde ham til endnu en afhøring for derefter at afgøre, hvorvidt han også skal sigtes for forsøg på brændstoftyveri.


Remington giver høj kvalitet hårklippere til professionelle såvel som enkeltpersoner søger at holde deres hår pænt mellem ture til barberen . Brug hårklippere kræver en rolig hånd og evnen til at være stille i en længere periode . Mellem brugerne, så sørg for at rense din neglesaks grundigt og gemme dem ordentligt . Vedligeholdelse af din trimming godt , når de ikke er i brug vil sikre, at de sidste til snesevis af klipninger og trim\n<. br > Plug hårklippere til en stikkontakt . Snap på enhver længde vagter , som du gerne vil bruge . Juster placeringen af skære bladet ved at flytte håndtaget på siden af Clippers . Tjek Hair Finder ( se Resources ) for at få tip om , hvordan man skære visse frisurer selv .\nDrej neglesaks til " On " position . Hold din hånd og hoved konstant , mens der skæres dit hår . Start i toppen af dit hoved og flytte ned til siderne og ryggen , der slutter med bakkenbarter og nakken . Brug den længste hårklipperen vagter for top , og brug gradvist kortere dem til siden af hovedet . At tage ud hår lidt efter lidt giver større kontrol over din endelige frisure ( du kan altid klippe mere hår ud , men kan ikke sætte den tilbage på ) . Til bakkenbarter , bruges den korteste længde vagterne . Tag vagt for at forme din bakkenbarter og rense din hårgrænse i ryggen .\nKnock nogen akkumulere hår fra foran kniven hvert par minutter , mens der skæres . Drej Clippers til " Off " position når du er færdig , og tag længden vagt . Frakobl Clippers ud af stikkontakten .\nPust ind i Clippers at løslade de fanget hår og børste enhver hår fra i mellem de roterende knive . Placer en dråbe olie , som f. eks Wahl Clipper Olie på hårklipperen vinger med flasken for at holde dem smurt . Wrap op i ledningen op og opbevares i den medfølgende sagen .\nhjemmelavet parfume essenser\nhvordan man vælger en DIY tandblegning metode\nhjem retsmidler for hangnails og sprukne hænder\nelektriske barbermaskiner : braun vs Norelco\nColgate synlige hvide retninger\nhvordan man kan matche krat toppe , bukser jakker\nhvordan man kan hule - male klipper vingerne


To forskellige landejendomme udsat for indbrud: Har du set en hvid Opel? | Rundt om Viborg | viborg-folkeblad.dk\nTo forskellige landejendomme udsat for indbrud: Har du set en hvid Opel?\nPubliceret 12. september 2017 kl. 09:17\nSmollerup/Mønsted: I løbet af mandagen var indbrudstyve på spil på to forskellige landejendomme i området mellem Stoholm og Mønsted.\nDet første indbrud fandt sted mellem klokken 7.50 og 10.30 på Toftumvej. Her knuste tyvene en rude til et badeværelse, hvorefter de vadede rundt i hele ejendommen. Ifølge politiet er der umiddelbart ikke taget noget fra stedet, men en nabo opdagede ved 9-tiden en bil - formentlig en hvid Opel Karl - som holdt parkeret bag huset.\nIfølge Henrik Thomassen fra Lokalpolitiet i Viborg er det ikke til at sige, om bilen havde en forbindelse til indbruddet.\nDet næste indbrud blev begået på Kalkværksvej i tidsrummet 7.40 til 16.45. Her fandt tyvene en stige, som de kunne bruge til at kravle op ad, så de kunne komme ind i ejendommen gennem et vindue, som muligvis stod åbnet, på førstesalen.\nDa der var en hund i stueetagen var tyvene formentlig kun rundt på den øverste etage. Politiet har endnu ikke overblik over, hvad der blev stjålet fra huset.


Underviserens guide til undervisningsplatformen\nLærervejledningen er udformet, så du som underviser kan følge vejledningen fra start til slut eller sammensætte opgaverne på kryds og tværs, som du ønsker det. Det betyder også, at du som lærer selv kan sammensætte et undervisningsforløb, der passer til den tid, du har til rådighed, eller til det forløb I skal i gang med.\nMan kan også dele klassen op i grupper og uddele forskellige øvelser til hver gruppe, som en måde at differentiere undervisningen, og som en mulighed for, at eleverne kan arbejde med undervisningsmaterialet ud fra egne interesser.\nSom lærer kan du selv introducere og undervise i webdokumentarerne på klassen, men lærervejledningen kan også med fordel anvendes i et ‘flipped classroom’ formater.\nBlooms taksonomiske niveauer\nOpgaverne på undervisningsplatformen tager afsæt i Blooms taksonomi, så man nemt kan differentiere undervisningsforløbet. Hver opgave er markeret med et ikon, hvor cirklen i kanten er 1/3, 2/3 eller er fuldendt, hvilket indikerer det taksonomiske niveau, eleven bevæger sig på i opgaven. Selve figuren i midten af ikonet kan variere fra opgave til opgave og vil indikere type af opgave.\nViden: Beskrive, redegøre, identificere og definere\nForståelse: Forklare, formulere, illustrere og fortolke\nAnvendelse: Anvende, vælge løse, skelne og afprøve\nAnalyse: Sammenligne, skelne, sammenholde, finde, udlede, analysere\nSyntese: Samle, kombinere, producere, skabe/designe, ændre, planlægge\nVurdering: Afgøre, kontrollere, bestemme, kritisere, diskutere, overveje, forsvare\nUndervisningsmaterialet er delt op i relation til de lande, der er inkluderet på platformen. Mange af opgaverne kan dog med fordel bruges på tværs af landene.\nFind lærervejledninger til hvert land herunder. Elevopgaverne kan findes på siderne for de enkelte lande.\nBangladesh var det første land vi inkluderede på undervisningsplatformen. Lander er kendt som Ground Zero for klimaforandringerne, fordi alle typer af klimaforandringer allerede rammer landet hårdt med enorme konsekvenser.\nHent lærervejledning til Bangladesh...\nSalomonøerne repræsenterer en række lignende lande defineret som små ø-udviklingslande, som er særligt udsat for havstigninger. Mange af de øer, som beboerne i disse lande bor på er ved at blive opslugt af verdenshavene.\nHent lærervejledning til Salomonøerne...\nKenya, som mange lande i det østlige Afrika, er hårdt ramt af tørke. Særligt kamp om vand og græsarealer har betydet, at konflikter mellem nomader, der driver kvæg, og landmænd er blevet værre i takt med øget tørke.\nHent lærervejledning til Kenya...\nEtiopien er henvendt gymnasieelever som dykker ned i de komplekse og interagerende dynamikker mellem klimaforandringer og konflikt. Klimaforandringer udfordrer befolkningens sikkerhed, en etno-føderal struktur skiller landet, mens et stigende antal konflikter internt i landet driver store migrationsstrømme.\nHent lærervejledning til Etiopien...\n© RIKO 2020\n- i samarbejde med Flygtningebørn.dk\nOm platformen Nyhedsbrev Kontakt\nWebsite designed by Slipström