Ugerevy: Alternativet til hyggens død er død ved hygge | Information\nUgerevy: Alternativet til hyggens død er død ved hygge\nKulturministerens musikalske teenageminder blev en befriende anledning til at vise, at der stadig findes mennesker, der kan gå amok over småting\nI denne uge gik internettet amok over, at Joy Mogensen fik sagt, at hendes yndlingsalbum var Absolute Music 2.\nSelv om fremtiden fortsat virker over gennemsnit uoverskuelig, var det, som om livet herhjemme trådte et lille skridt nærmere normalen denne uge. Folk rykkede ud af deres hjem og ud i solskinnet, flokkedes på pladser og bænke og drak øl i forårets skarpe lys.\nEn del unger var tilbage i skole, vuggestue og børnehave, og flere voksne var tilbage på arbejde. Og selv om det meste samvær var en afglans af sit gamle selv, pressede forårsfornemmelserne sig hele vejen op i toppen af myndighedspyramiden:\n»Sex er godt. Sex er sundt,« svarede Sundhedsstyrelsens Søren Brostrøm bekræftende, da Ekstra Bladet spurgte, om singler måtte gå ud og dyrke sex med hinanden. Forårsforelskelsen var genindført.\nI et lille land, hvor de færreste endnu har fået deres liv voldsomt forringet af den globale pandemi og dens alvorlige økonomiske følgevirkninger, var det nærmest, som om sygdommen og de voldsomme indskrænkninger i den personlige frihed mest af alt havde været et kortvarigt anslag mod hyggen, hvilket også var alvorligt nok, da hyggen jo er selve folkeåndens rygrad.\nMen nationen skulle altså helst ikke ranke hyggeryggen alt for hurtigt, advarede Seruminstituttets Kåre Mølbak om i et ildevarslende interview i Berlingske, hvor han vurderede, at lavblustiden kunne ende med at vare over et år, hvis virussen ikke slappede lidt af, eller man fandt en behandling før en vaccine. Håbet fandtes, men underteksten var klar: Alternativet til hyggens død var død ved hygge.\nUde i den store verden antog problemerne andre uhyggelige former. Chefen for FN-organet World Food Programme advarede om, at coronakrisen kunne føre til en sultkatastrofe af bibelske dimensioner, og at antallet af mennesker, der sultede, nok ville kunne noget nær fordobles fra 135 millioner mennesker til 250 millioner.\nAt tingene ikke er, som de plejer at være, gav ugen os et godt eksempel på, da de amerikanske oliepriser tog det vildeste dyk. Efterspørgslen på olie var faldet, lagrene var ved at være fyldt op, men produktionen fortsatte, og sådan gik det til, at man i mandags rent faktisk kunne få penge for at købe råolie. Kort efter steg prisen dog igen, men verden var rystet.\nAlmindelige dødelige skal dog ikke begræde, at de ikke nåede at købe et par tønder og opmagasinere dem i bryggerset til en fremtidig solskinsdag. Råolie lugter fælt og udsender nogle meget giftige dampe, så den potentielle gevinst ville næppe være indsatsens værd, hvis man først skulle leve med, at ens bryggers stank af gamle døde dinosaurusser og bagefter selv kreperede på gulvets kolde klinker på grund af dampene.\nDet ville altså være en skam i en tid, hvor angstens tåge så småt lettede over landet, og amorinerne atter baskede rundt i den lune luft.\nDer findes mere og mindre diskrete forsøg på forårsflirt, og i den temmelig frembrusende ende af skalaen fandt man denne uge USA’s kurtisering af Grønland. Her otte måneder efter Trumps fejlslagne forsøg på opkøb af den store kolde ø, meddelte amerikanerne, at de ville åbne et konsulat i Nuuk og forære Grønland et anseligt millionbeløb. På sidelinjen stod Grønlands gode gamle partner Danmark og så godt muggen ud. »Sex er godt. Sex er sundt«, sagde ingen danske myndigheder i den forbindelse.\nDet transatlantiske trekantsdrama var dog ikke nok til at ryste den offentlige debat. Der skulle skrappere sager til, og utroligt nok viste ugens skrappe sag sig at være en 27 år gammel opsamlings-cd.\nI et interview med musikmagasinet Gaffa fortalte kulturminister Joy Mogensen, at hun havde gået til klaver i årevis, havde haft en stor operaoplevelse og var en moderne playlistelyttende musikforbruger, men det var folk ligeglade med.\nTil gengæld gik internettet amok over, at hun fik sagt, at hendes yndlingsalbum var Absolute Music 2, og en kommentator i Berlingske rejste sig og kaldte det »en overrumplende eksponering af flad smag og en armodig kulturel kapital«.\nDet var nærmest befriende og lidt hyggeligt, for palaveren mindede om de gode gamle dage før corona, hvor folk flippede skråt over småting. Joy Mogensens musiksmag skal med på Absolute politics 2020.\nJoy MogensenDonald Trump\n25. april, 2020 - 09:37\nHos Embedsværftet på https://www.altinget.dk/artikel/satire-fra-embedsvaerftet-saa-lad-os-da-... er de også pissed ;)\nAlvin Jensen, Jane Doe og David Zennaro anbefalede denne kommentar


Tilde Grynnerup: Maps - To navigate a complicated landscape - kunsten.nu - Online magasin og kalender for billedkunst\nTilde Grynnerup: Maps – To navigate a complicated landscape\n9 okt 20207 nov 2020\nGalleri Christoffer Egelund er stolt af at kunne præsentere den første soloudstilling MAPS med Tilde Grynnerup i galleriets projektrum.\nMap of all the people I love slipping away. Pressefoto.\nTilde Grynnerup påbegyndte arbejdet på udstillingen MAPS, da hun blev udnævnt til at designe årets Kulturnatsplakat for Kulturnatten i København 2020. Det blev inspirationen til en serie af værker, som tager deres udgangspunkt i en ny-fortolkning af et kort.\nI Grynnerups hænder bliver den objektive, videnskabelige kortlægning vendt på hovedet og overført til følelserne og oplevelsernes kaotiske univers. Former og farver bliver til frie elementer, der i sin helhed undersøger følelseslivets abstraktioner, hvorpå værkerne forsøger at løse den umulige opgave; at skabe et navigationskort over følelsesregisteret.\nUdstillingsrummet bliver et landskab af nye relieffer, skulpturer og mobiler, hvor Grynnerup fører os gennem drømmen om at forstå os selv, og den verden vi lever i. Det er en drøm fuld af håb, humor og skønhed, men det er også en fortælling om tab af hukommelse og kompleksiteten i de små øjeblikke, som alle udgør en del af vores eksistens. Man oplever en illusion af orden.\nDe smukke legende og organiserede kompositioner signalerer både noget umiddelbart gennemskueligt og en æstetisk enkelthed samtidig med, at man mindes om, at det er en næsten umulig opgave for det menneskelige øje at genkende et imaginært følelses- og oplevelseskort.\nTræskulpturerne bliver til i hendes fars hyggelige snedkerværksted, som er omgivet af skov. De består af restmaterialer, som danner basis for skulpturerne og fuldendes i Grynnerups skønne atelier i København. Man fornemmer, at både håndværket og materialerne er næsten cykliske i deres natur.\nKilde: Galleri Christoffer Egelund\nDen menneskelige bevidsthed – kunstnerisk set\nUgens Kunstner – Ida Kvetny\nUgens kunstner – Louise Hindsgavl\nUrtilstand og surrealisme\n'Tilde Grynnerup: Maps - To navigate a complicated landscape'


Skatteminister efter hård kritik: Jeg påtager mig arv og gæld | Kristeligt Dagblad\nRitzau 24.11.21 Kl. 15:59\nSystemet for ejendomsvurderinger vil være funktionelt i 2024, lover skatteminister Morten Bødskov (S).\n- Jeg påtager mig gerne min arv og gæld. Og det gør jeg sammen med mine forgængere og sammen med de politiske partier, som står bag dette projekt, siger skatteminister Morten Bødskov (S). Foto: Martin Sylvest/Ritzau Scanpix\nStatsrevisorerne har onsdag rettet den hårdest mulige kritik af Skatteministeriets styring af det system for ejendomsvurderinger, der skal være klar om tre år.\nSkatteminister Morten Bødskov (S) siger, at han tager sin del af ansvaret.\n- Jeg påtager mig gerne min arv og gæld. Og det gør jeg sammen med mine forgængere og sammen med de politiske partier, som står bag dette projekt, siger Bødskov.\nMinisteren fastholder, at systemet vil være funktionelt fra 2024.\nAltså at den plan, der var gældende før onsdagens kritik fra Rigsrevisionen og Statsrevisorerne, fortsat gælder.\n- Vi har en interesse, og den har vi bekræftet for nylig, og den, er jeg helt sikker på, bliver fastholdt. Nemlig at få omlagt boligbeskatningen, så vi kan gå ind i nye boligbeskatningsregler i 2024, og vi kan få fastholdt den tryghed, der skal være om boligejernes beskatning, siger han.\nSystemet for ejendomsvurderinger har været under udvikling i en årrække, og kritikken er rettet over en periode, der omfatter flere forskellige regeringer.\nBødskov siger, at den socialdemokratiske regering bestilte en trykprøvning af skattevæsnets kritiske it-systemer efter sin tiltræden i 2019. Den bekræftede problemer med både økonomi og tidsplan for systemet.\nDerfor er det ifølge Bødskov ingen overraskelse for regeringen, at der kommer alvorlig kritik, og det er heller ingen overraskelse, at der har været problemer.\n- Det lidt ærgerlige er, at Rigsrevisionen ikke har det med, der faktisk er sat i værk. Og det er sat i værk af brede flertal i Folketinget, siger Bødskov.\n- Det betyder, at vi allerede nu har udsendt de første 50.000 vurderinger til boligejerne, tilføjer han.\nSpørgsmål: Det kan lyde som om, at du mener, at der ikke er noget at kritisere nu. Er det sådan, du ser det?\n- Jeg mener, at det er helt berettiget at kritisere, at det her projekt har taget for lang tid, og at det har været over nogle bump, som også er meget alvorlige.\n- Det er noget, som jeg og mine forgængere har arbejdet med i flere år, ud fra en fælles interesse om at vi skal have mere retvisende ejendomsvurderinger for boligejerne, siger Bødskov.\nProblemet med det gamle system har ifølge ministeren været, at vurderingerne er for forskellige.\nRigsrevisionen skriver dog også i rapporten, at den flere gange forgæves har bedt ministeriet om svar for at få klarhed om budgettet, der løbende er skredet voldsomt.\nI 2015 var budgettet 96,4 millioner kroner, og i den seneste bevilling fra Finansudvalget i 2021 var det 1,3 milliarder kroner.\nIfølge Rigsrevisionen er der allerede nu budgetteret med samlede udgifter for 3,6 milliarder kroner og brugt over 2 milliarder kroner.\nMinisteren siger, at han ikke har grundlag for at besvare den del af kritikken.\n- Det er ting og kritik, der strækker sig over en årrække. Jeg og Skatteministeriet svarer selvfølgelig på denne beretning inden for de tidsrammer, der gives, siger han.\nSkatteministeren lover samtidig, at "skulle nogen ønske yderligere oplysninger" om baggrunden for, at økonomi og tidsplan er skredet, så vil ministeriet give disse.


Kickstart din online marketing-karriere med et ambitiøst praktikprogram\nHjem » Om os » Karriere » Marketing Comets\nAmbitiøst praktikforløb med fokus på dine kompetencer\nKickstart din karriere i online marketing-branchen med et praktikforløb hos OnlinePartners, som sætter din udvikling i centrum.\nHos OnlinePartners er vi altid på udkig efter fremtidens talenter inden for online marketing. Derfor har vi sammensat et praktikprogram, der giver dig optimale muligheder for at omsætte din akademiske viden til praksis.\nDet vi kan tilbyde dig som Marketing Comet-praktikant:\nFaglig udvikling. Du bliver tilknyttet specialister i content marketing, tekstforfatning, SEO og projektledelse, som er vant til at lære fra sig gennem kurser, workshops, uddannelsen SEO Business Diploma og læringsplatformen OnlinePartners.TV. Vi sammensætter et forløb, hvor du udvikler dig gennem en vekselvirkning mellem tilrettelagt faglig sparring og dine egne opgaver.\nVoksende ansvar. Vi tilskynder, at du tager ansvar for egne projekter i takt med din udvikling.\nGode karrieremuligheder. Forløbet giver dig et styrket netværk – fagligt såvel som socialt.\nGoder. Praktikken er ulønnet. Gennem forløbet får du dog fri adgang til vores frokostordning, kaffe/te/sodavand, daglige bordtennis/bordfodbold-kampe, skønne sociale arrangementer og – naturligvis – vores online marketing specialisters viden.\nI denne video får du et indblik i hverdagen hos OnlinePartners:\nDer er mange uddannelsesmæssige indgange til et praktikforløb hos OnlinePartners. Måske kommer du fra universitetsuddannelser inden for kommunikation, medievidenskab, retorik eller marketing – eller måske har du en mere teknisk baggrund, men med flair for formidling?\nDet afgørende er, at du har ambitioner om at dygtiggøre dig inden for de online marketing-grene, hvor vi søger praktikanter. Desuden skal du have mulighed for at være i praktikken i 4-6 måneder.\n(både til Kolding og Aarhus)\nContent marketing-praktikant med grafisk flair\nVil du vide mere om Marketing Comets-programmet, så kontakt COO Tina Halkjær Jensen på tlf. 40 83 23 27 eller tina@onlinepartners.dk\nForløbet har været rigtig godt med en god blanding af opgaver med kreativ frihed og mere specifikke opgaver. Det har givet mig tid til at eksperimentere med nye værktøjer inden for design. Jeg har lært meget, og det har været en rigtig god oplevelse at være i praktik hos OnlinePartners.\nMartin Isager, Aarhus Erhvervsakademi\nDer er et super godt socialt miljø med venlige kollegaer, som skaber gode rammer for at udvikle sig. Både arbejdsmæssigt og socialt har jeg haft en opfattelse af at være meget velkommen hos OnlinePartners, og det er dejligt.\nEmma Bonde Stanek, Aarhus Universitet\nFællesskabet og stemningen er helt unik. Det, at man tager sig tid til at hjælpe andre med deres opgaver eller bare en venskabelig samtale i et ellers meget professionelt og fokuseret miljø, siger alt om OnlinePartners og de ansatte.\nFrederik Kristensen, Erhvervsakademiet Lillebælt\nMit praktikforløb har været SÅ godt! OnlinePartners har i den grad knækket koden til et lærerigt, spændende og sjovt praktikforløb. Derfor er jeg også meget glad for, at mit praktikforløb har resulteret i et studiejob, så jeg fortsat kan være en del af team OP.\nJulie Svanholm, VIA Design & Business (TEKO)\nNu hvor praktikforløbet er slut, er jeg fuldstændig overbevist om, at jeg ikke kunne have valgt et bedre sted at eksekvere min praktik. Jeg har fået praktiske svar på de teoretiske spørgsmål, jeg tog med mig fra studiet, og jeg har fået lov til at gå i dybden med det, jeg brænder for.\nTobias Martin Pedersen, Syddansk Universitet i Slagelse\nHvem er OnlinePartners?\nOnlinePartners er et datadrevet online marketing bureau, der har eksisteret siden 2010. Vores hovedsæde er beliggende i Kolding – dog har vi også en afdeling i Aarhus, og det er her, hvor du vil få din daglige gang.\nVi har en helhedsorienteret tilgang til online marketing med speciale i særligt SEO, content marketing, betalt annoncering (primært Google AdWords/Facebook), webanalyse og konverteringsoptimering.\nVores kunder befinder sig i alverdens brancher og kommer i vidt forskellige størrelser. Foruden arbejdet for vores kunder afholder vi ofte workshops og kurser, ligesom vi står bag uddannelsen SEO Business Diploma, konferencen SEOday , konferencen Online Ads Summit og læringsplatformen OnlinePartners.TV


4 A. BESKRIVELSE AF PRAKTIKSTEDET INST. NR.: (indsættes af uddannelsesinstitutionen) PRAKTIKSTEDET PRAKTIKSTEDETS NAVN ADRESSE POSTNR. OG BY TLF. NR. MAIL ADRESSE HJEMMESIDE SFO Hasselvej Hasselvej 74b 2830 Virum INSTITUTIONSTYPE / FORANSTALTNING INSTITUTIONSTYPE / FORANSTALTNING ANTAL BØRN/UNGE/VOKSNE ALDERSGRUPPE ANTAL STUER / AFDELINGER ÅBNINGSTIDER PERSONALENORMERING FAGGRUPPER OG FUNKTIONER Skolefritidsordning børn 6-10 år 4 huse á ca. 70 børn 7-17, fredag dog ANSATTE Belastningsgrad 14,3 Pædagoger og pædagogmedhjælpere 1 leder, 4 afdelingsledere 13 pædagoger 6 medhjælpere 1 Studerende. KONTAKTPERSON FOR PRAKTIKKEN Louise Munk Hammertoft (pædagog i Nøddehuset) Jane Brostrøm (pædagog i Egehuset) 4\n5 Dato for udfyldelse: Udfyldt af: Jane Brostrøm og Bo Jansen PRAKTIKSTEDETS FORMÅL Lovgivning, servicemål, virksomhedsplan etc. Folkeskoleloven. Som alle andre SFOér også denne oprettet på baggrund af 3 stk. 4 For virksomhedsplan se hvor den samlede skoles virksomhedsplan er at finde. For sfo s målsætning se ovenstående hjemmeside. KARAKTERISTIK AF PRAKTIKSTEDETS BRUGERGRUPPE Der er pladsgaranti alle børn der er tilmeldt på skolen i 0-3. Klasse bliver tilbudt plads. Alle børn er tilmeldt. Børnene kommer primært fra villaer/rækkehuse, men der er også børn fra etageboliger. KARAKTERISTIK AF PRAKTIKSTEDETS ARBEJDSMETODER Den pædagogiske praksis og begrundelserne herfor Børnene er opdelt i 4 huse med faste voksne tilknyttet. Vi arbejder med åbne værksteder ud fra en fritidspædagogisk tankegang hvor børnene vælger frit, og har mange forskellige pædagogiske tilbud hver eftermiddag. Se i øvrigt meget mere på vores hjemmeside. PRAKTIKSTEDETS STRUKTUR OG ORGANISERING Alders-, stue-, afdelings-, funktionsopdeling I Hasselhuset er 0.a, 1.a og 2.a tilknyttet. I Nøddehuset er 0.b, 1.b og 2.b tilknyttet og M-klassebørn. I Egehuset er 0.c, 1.c og 2.c tilknyttet. I Baghuset er alle 3.klasserne samlet. PRAKTIKSTEDETS LEDELSES- OG PERSONALESTRUKTUR Ledelsesgrundlag, beslutningskompetencer etc. Skoleleder = øverste leder, SFO s daglige ledelse er uddelegeret til Sfo leder. Hvert hus her en afdelingsleder der har det daglige ansvar for eget hus. Hver pædagog har det daglige ansvar for egen klasse. Afgørelser tages på lavest mulige niveau. INTERNT SAMARBEJDE Praktikstedets personalesamarbejde, mødestruktur, sociale arrangementer, m.v. 5\n6 Arbejdstiden vil primært ligge i tidsrummet 10-17, dog kan der være perioder, hvor den studerende skal deltage i undervisningstiden, som begynder kl. 08:00. Den studerende vil blive tilknyttet en klasse, som vil være den primære børnegruppe gennem hele praktikken. Afhængig af perioden kan der være sommer- eller julefester, den studerende skal deltage i. Endvidere er der personalemøde 1 onsdag hver måned fra kl Der er desuden morgenmøde de 3 øvrige onsdage, hvor vi fra kl holder møde i de enkelte huse. Fra kl er der fællesmøde i Hasselhuset. EKSTERNT SAMARBEJDE Praktikstedets samarbejde med andre faggrupper/professioner Vi samarbejder med lærer, psykologer, talepædagoger og pædagogiske konsulenter. ØVRIGE FORHOLD Regler vedr. straffeattest, børneattest, tavshedspligt, oplysningspligt, magtanvendelse mv. Det er et kommunalt krav at der indhentes straffeattest og børneattest forud for enhver ansættelse i kommunernes institutioner, tavshedspligt, oplysningspligt, magtanvendelse fremgår af ansættelses papir. B. UDDANNELSESPLAN Har praktikstedet flere afdelinger, som modtager studerende i praktik, udfyldes en uddannelsesplan for hver afd. SÆRLIGE FORHOLD DEN STUDERENDES PLACERING PÅ PRAKTIKSTEDET Tilknytning til gruppe/stue/afdeling Den studerende vil blive placeret sammen med en af vores praktikvejledere, som pt. er i vores indskolingshus. FORVENTNINGER TIL DEN STUDERENDES FORUDSÆTNINGER Vi lægger stor vægt på, at den studerende har lyst til at være her, og viser generel interesse for faget. ARBEJDSPLAN FOR DEN STUDERENDE Vi har udarbejdet en arbejdsplan for studerende i de 3 forskellige praktikperioder. (1.praktik, 2. Praktik og 3. Praktik) ARRANGEMENTER, SOM DEN STUDERENDE SKAL DELTAGE I Afhængigt af årstiden vil der være forskellige arrangementer den studerende skal deltage i. Den studerende vil til forbesøget få en oversigt over de relevante arrangementer og datoer. 6\n7 TILBUD TIL DEN STUDERENDE Den studerende vil i en del af praktikken have mulighed for at være en del af M-klassen, som er skolens sprogklasse. Studerende prøver også at være med i en af børnehaveklasserne. Rent praktisk vil det normalt foregå ved at den studerende er sammen med praktikvejlederen i den klasse som vejlederen er primærpædagog for. Dette betyder at den studerende vil komme til at deltage i et aftalt antal timers undervisning om formiddagen og indgå i det pædagog/lærer team der er tilknyttet den aktuelle klasse. Det vil derfor være en nødvendighed at den studerende er positivt indstillet til tværfagligt samarbejde. FORBESØG FORBESØGETS TILRETTELÆGGELSE Hvordan er forbesøget tilrettelagt og hvem deltager? Den studerende laver en aftale med enten Louise eller Jane. Vi sætter en time af til besøget, og bestræber os på at begge vejledere er til stede. Her aftales arbejdstider og hvilket hus og klasse den studerende skal være tilknyttet. PRAKTIKVEJLEDNING PRAKTIKVEJLEDERENS KVALIFIKATIONER OG FORUDSÆTNINGER Hvem er praktikvejleder(e), og hvilken uddannelsesmæssig baggrund har vedkommende? Vi har pt. 2 praktikvejledere på institutionen. - Louise Munk Hammertoft (uddannet som pædagog i 2002) - Jane Brostrøm (uddannet som pædagog i 2006 idrætslinien) ORGANISERING AF PRAKTIKVEJLEDNING Hvordan er praktikvejledningen organiseret og tilrettelagt? Der vil blive planlagt vejledning en time- én gang om ugen. Vi vil så når det er muligt være 2 praktikvejledere med til vejledning. Vi tilrettelægger et forløb ud fra den studerendes læringsmål, og forventer at den studerende laver en dagsorden til vejledningstimerne. PRAKTIKDOKUMENTET Hvordan inddrages praktikdokumentet herunder læringsmålene i vejledningen? Vi forventer at modtage den studerendes praktikdokument i forbindelse med det første besøg. Desuden forventer vi, at den studerende forud for vejledningen har overvejet hvilke temaer fra praktikdokumentet, der skal arbejdes med. I vejledningstimerne evaluerer vi løbende målene, endvidere gør vi hvad vi kan for at den studerende får optimale forudsætninger for at arbejde med sine mål. I slutningen af praktikken sætter vi en vejledning af til at evaluere og revidere praktikdokumentet. 7\n8 ORGANISERING AF KONTAKTEN TIL UDDANNELSESINSTITUTIONEN Tilrettelægges i samarbejde med uddannelsesinstitutionen Tidligst muligt og inden for den første måned. Godkendelse af læringsmål jf. 15 stk. 2 Hvordan og hvornår finder det sted? Udtalelse jf. 14, stk. 3 Hvordan og hvornår finder det sted? Udtalelsen sendes til seminariet umiddelbart inden praktikkens ophør. Afsluttende evaluering og indstilling jf. 22 Hvordan og hvornår finder det sted? Afsluttende evaluering finder sted ca. 3 uger inden praktikken afsluttes, begge vejledere vil være til stede i denne time. LINJEFAG Hvilke linjefagsområder er der fokus på, og hvordan arbejdes der med dem? SUNDHED, KROP OG BEVÆGELSE Vi lægger stor vægt på sundhed, krop og bevægelse. Vi har i 2009 fået uddannet 2 pædagoger til sundhedsambassadører i forbindelse med et kommunalt sundhedsprojekt Kong Gulerod. Vi har i dagligdagen meget fokus på sund kost og vigtigheden i at give børn bevægelsesglæde. Det er vigtigt at se bevægelse bredt og ikke kun med ensidig fokus på for eksempel boldspil. Vi har meget fokus på at udvikle sociale kompetencer og tolerance hos den enkelte og i grupperne som helhed, dette tema opfatter vi som en vigtig del af sundhedsbegrebet. UDTRYK, MUSIK OG DRAMA Vi har løbende musikalske, rytmiske projekter. Bl.a. Sansemotoriske uger, Instrument- og rytmiske lege og Dans. Derudover laver 2.klasserne hvert år et stort teaterstykke, som der øves på fra april - juni. VÆRKSTED, NATUR OG TEKNIK Vi har både træværksted og syværksted i de enkelte huse. Derudover er der bl.a. Vildt uge på legepladsen, hvor børnene får mulighed for at se hvordan man parterer eksempelvis fasaner og rådyr. Kødet bliver efterfølgende tilberedt på bålet og nydt af børnene. I vinterhalvåret laver vi suppe ude ved pyramiden hver onsdag. Derudover er der diverse projekter som Filtning, Ler osv. 8\n9 SPECIALISERING Inden for hvilke områder kan praktikstedet tilbyde specialiseringsmuligheder? Uddybes i skemaet vedr. specialiseringsmuligheder sidst i skabelonen BØRN OG UNGE MENNESKER MED NEDSAT FUNKTIONSEVNE MENNESKER MED SOCIALE PROBLEMER 1. PRAKTIKPERIODE CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER Beskrivelse af praktikstedet og den pædagogiske praksis i relation til de enkelte CKF er jf. Bilag 7 i uddannelsesbekendtgørelsen. Illustrér gerne med eksempler Generelle CKF er for alle tre praktikperioder a) Praktikstedets pædagogiske og samfundsmæssige opgave og funktion, mål og pædagogiske praksis b) Kulturelle og samfundsmæssige vilkårs betydning for pædagogisk praksis c) Praktikstedets målgruppe(r) og dennes (disses) behov, livskvalitet, udvikling og læring d) Etik, værdier og menneskesyn e) Deltagelse, systematisk erfaringsopsamling og refleksion med henblik på dokumentation og udvikling af pædagogisk praksis Praktikstedet er en Skolefritidsordning tilknyttet Fuglsanggårdskolen i Virum, Lyngby-Taarbæk Kommune. Skolen har klasserne 0-10 klasse, samt to Modtagerklasser. SFO en består af ca. 300 børn fra klasserne klasse. Der er pladsgaranti, og alle børn, der er tilmeldt 0.-3.klasse bliver tilbudt plads. Børnene kommer fra områder, der primært består af villa/rækkehuse, men også fra etageboliger. I forbindelse med børnenes udvikling indgår SFO i formaliseret samarbejde med lærere, psykologer, talepædagoger, konsulenter etc. Formålet med SFO er at understøtte gældende folkeskolelov, herunder at børnene videre udvikler deres sociale og motoriske færdigheder. 9\n10 Børnene er opdelt i 4 huse, med faste voksne tilknyttet. Vi arbejder med åbne værksteder, ud fra en fritidspædagogisk tankegang, hvor børnene vælger frit, og har mange forskellige pædagogiske tilbud. 1. praktikperiode: Den pædagogiske relation a) Samspil og relationer mellem deltagerne i den pædagogiske proces b) Samspilsprocessers betydning for den enkeltes livskvalitet og udvikling, herunder egen indflydelse på og betydning for relationen c) Kommunikation, samspil og konflikter i relationer d) Magt og etik i relationer 1. PRAKTIKPERIODE: FAGLIGE KOMPETENCEMÅL Beskrivelse af, hvor og hvordan den studerende kan arbejde med de faglige kompetencemål jf. Bilag 7 i uddannelsesbekendtgørelsen Indgå i praktikstedets daglige pædagogiske praksis Den studerende vil få en position som studerende men hvor vi samtidig har forventninger til engagement og lyst til det daglige arbejde. Udtrykt ved følgende statements. - Indgå i praktikstedets daglige pædagogiske praksis, - Indgå i og udvikle betydende relationer og støtte andres evne til etablering af relationer, - Deltage i planlægning, gennemførelse og evaluering af pædagogiske processer, - Opsamle og reflektere over erfaringer fra praksis, - Begrunde og forholde sig etisk og kritisk reflekterende til egen praksis og - Demonstrere personlig indsigt om egne relationsmæssige forudsætninger og sociale færdigheder. Indgå i og udvikle betydende relationer og støtte andres evne til etablering af relationer Den studerende forventes i samarbejde med pædagoger at deltage i den individuelle udvikling, for dem, hvor speciel opmærksomhed er ønsket og nødvendig. Deltage i planlægning, gennemførelse og evaluering af pædagogiske processer Den studerende vil deltage med institutionens øvrige ansatte i planlægning af pædagogiske aktiviteter, hvor det forventes, at den studerende bidrager med den fra seminaret erhvervede viden. Opsamle og reflektere over erfaringer fra praksis 10\n11 Den studerende vil så vidt muligt få egne projekter og opgaver, herunder planlægning af pædagogiske aktiviteter, hvor der udover aktiviteten vil være fokus på formål og mål for den studerende, herunder sammenhæng mellem teori og praksis. Demonstrere personlig indsigt om egne relationsmæssige forudsætninger og sociale færdigheder I forbindelse med overnævnte forventes det at den studerende er i stand til at vise selvindsigt ifm. egne relationsmæssige forudsætninger og sociale færdigheder. Denne refleksion vil der være speciel fokus på i vejledningsstimerne. LITTERATUR Praktikstedets forslag til relevant litteratur for 1. praktikperiode Christy, Lotte: Grib konflikten om konstruktiv konfliktløsning i skolen. Diverse forfattere: BUPL: Pædagogens kompetencer. 2. PRAKTIKPERIODE CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER Beskrivelse af praktikstedet og den pædagogiske praksis i relation til de enkelte CKF er jf. Bilag 7 i uddannelsesbekendtgørelsen. Illustrér gerne med eksempler Generelle CKF er for alle tre praktikperioder a) Praktikstedets pædagogiske og samfundsmæssige opgave og funktion, mål og pædagogiske praksis b) Kulturelle og samfundsmæssige vilkårs betydning for pædagogisk praksis c) Praktikstedets målgruppe(r) og dennes (disses) behov, livskvalitet, udvikling og læring d) Etik, værdier og menneskesyn e) Deltagelse, systematisk erfaringsopsamling og refleksion med henblik på dokumentation og udvikling af pædagogisk praksis 11\n12 Se side praktikperiode: Den pædagogiske institution a) Pædagogisk praksis som samfundsmæssig institution og offentligt anliggende b) Institutionel omsorg, opdragelse og udvikling c) Institutionaliseringens betydning for brugere og udøvere af pædagogisk praksis d) i lyset af de kulturelle og samfundsmæssige vilkår e) Praktikstedets organisation, kultur og ledelse f) Internt og eksternt samarbejde 12\n13 I anden praktikperiode forventes at den studerende. - Indgår i - og bidrager til, tilrettelæggelse og organiseringen af det daglige pædagogiske arbejde i afdelingen. - Deltager i udviklings- og forandringsprocesser. - Planlægger, gennemfører, dokumenterer og evaluere pædagogiske processer. - Dokumentere og formidler pædagogisk praksis. - Begrunder og forholder sig etisk og kritisk reflekterende til egen og praktikstedets praksis. 2. PRAKTIKPERIODE: FAGLIGE KOMPETENCEMÅL Beskrivelse af, hvor og hvordan den studerende kan arbejde med de faglige kompetencemål jf. Bilag 7 i uddannelsesbekendtgørelsen Indgå i og bidrage til tilrettelæggelsen og organiseringen af det daglige pædagogiske arbejde Den studerende vil indgå i samarbejdet ifm. personalemøder og møder for det enkelte hus. Det forventes at den studerende i 2. Praktikperiode kan bidrage væsentligt med teoretiske input, hvor den studerende samtidig kan vise forståelse for sammenhængen med det teoretiske og praktiske aspekt. Det forventes desuden, at den studerende selv kommer med ønsker til egen pædagogiske udvikling set i forhold til egne lærings mål. Se ovenstående. Deltage i udviklings- og forandringsprocesser Planlægge, gennemføre, dokumentere og evaluere pædagogiske processer Den studerende vil få ansvar for egne aktiviteter rettet mod børnene. Her forventes det at den studerende forbereder sig grundigt, hvor formål og mål anskueliggøres i et teoretisk/pædagogisk aspekt, så at aktivitetens pædagogiske formål tydeliggøres. Dokumentere og formidle pædagogisk praksis 13\n14 Den studerende skal i skrift og eller tale anskueliggøre baggrund og formål med planlagte aktiviteter, konkret laves der aftale med vejlederen om hvorledes dette skal foregå. Begrunde og forholde sig etisk og kritisk reflekterende til egen og praktikstedets praksis Fra praktikperiodens start vil der blive planlagt vejledningstimer, hvor den studerende både skal være selvrefleksiv, og have fremadrettet udviklende fokus. Det forventes også at den studerende er i stand til ikke kun at reflektere over egen, men også andres adfærd, herunder praksis i institutionen. LITTERATUR Praktikstedets forslag til relevant litteratur for 2. praktikperiode Helle Høiby, Marianne Levin og Anette Thulin: Fællesskab mod mobning KLASSEMØDET grundlag for trivsel. DCUM: Er du med mod mobning?- 42 veje til bedre trivsel. 3. PRAKTIKPERIODE CENTRALE KUNDSKABS- OG FÆRDIGHEDSOMRÅDER Beskrivelse af praktikstedet og den pædagogiske praksis i relation til de enkelte CKF er jf. Bilag 7 i uddannelsesbekendtgørelsen. Illustrér gerne med eksempler Generelle CKF er for alle tre praktikperioder a) Praktikstedets pædagogiske og samfundsmæssige opgave og funktion, mål og pædagogiske praksis b) Kulturelle og samfundsmæssige vilkårs betydning for pædagogisk praksis c) Praktikstedets målgruppe(r) og dennes (disses) behov, livskvalitet, udvikling og læring d) Etik, værdier og menneskesyn e) Deltagelse, systematisk erfaringsopsamling og refleksion med henblik på dokumentation og udvikling af pædagogisk praksis 14\n15 Se side praktikperiode: Den pædagogiske profession a) Professionens arbejdsområder og opgavefelt b) Pædagogiske handleformer og pædagogiske metoder c) Professionens vidensformer, faglige kernebegreber og terminologi, d) herunder det videnskabelige grundlag og videnskabelige metoder e) Sammenhængen mellem den samfundsmæssige moderniseringsproces f) og professionens historiske og kulturelle udvikling g) Professionsbevidsthed og -identitet h) Den pædagogiske professions faglige bidrag til løsning af tværprofessionelle opgaver 15\n16 I denne sidste praktikperiode er vores forventninger til den studerende større det forventes derfor at den studerende: a) Hurtigt behersker den pædagogiske praksis og bidrager til udvikling og fornyelse af den pædagogiske profession/dagligdag. b) Yder en målrettet indsats i forhold til en valgt målgruppes behov, c) Kan redegøre for, hvordan teoretisk og praktisk viden om en målgruppe kan kvalificere grundlaget for pædagogisk virksomhed generelt. d) Er med til at skabe viden gennem deltagelse i, analyse af og refleksion over praksis på baggrund af (videnskabs)teoretiske forudsætninger og metodiske færdigheder. e) Kan redegøre for egen professionsidentitet og forholde sig til professionens handlegrundlag og udvikling. 3. PRAKTIKPERIODE: FAGLIGE KOMPETENCEMÅL Beskrivelse af, hvor og hvordan den studerende kan arbejde med de faglige kompetencemål jf. Bilag 7 i uddannelsesbekendtgørelsen Beherske den pædagogiske praksis og bidrage til udvikling og fornyelse af den pædagogiske profession Ved at inddrage viden fra seminariet og tidligere praktikker og overføre den til egen daglig pædagogisk praksis samt til diverse aktiviteter på institutionen. Yde en målrettet indsats i forhold til en valgt målgruppes behov Via egne planlagte projekter, opgaver og aktiviteter, der alle er rettet imod børns udvikling. Redegøre for, hvordan teoretisk og praktisk viden om en målgruppe kan kvalificere grundlaget for pædagogisk virksomhed generelt Det forventes at den studerende har bred teoretisk pædagogisk viden og er i stand til at overføre denne viden til praktiske udviklende aktiviteter. Samtidigt er det også ønskeligt at den studerende selv er i stand til at identificere indsatsområder, og dertil hørende aktiviteter/indsatser, der kan bidrage til udviklingen af institutionen og børnene. Den studerende vil få sit eget punkt studerende på det ugentlige morgenmøde, under dette punkt kan 16\n17 den studerende tage alt for praktikken relevant op. Skabe viden gennem deltagelse i, analyse af og refleksion over praksis på baggrund af (videnskabs)teoretiske forudsætninger og metodiske færdigheder Via vejledning, aktiviteter, indsatser, opgaver og planlægning, hvor der skal hele tiden være et klart og kommunikeret pædagogisk fundament i forhold til den givne aktivitet. Redegøre for egen professionsidentitet og forholde sig til professionens handlegrundlag og udvikling Som en del af vores personalegruppe vil den studerende altid have pligt til og krav på at redegøre for aktiviteter der igangsættes uanset om det er en faglig diskussion i personalegruppen eller en praktisk aktivitet med børnene. LITTERATUR Praktikstedets forslag til relevant litteratur for 3. praktikperiode Halse John Aasted: Dilemmaer i den moderne familie Gyldendal Og den samme litteratur som i 1. og 2. praktik. C. PRAKTIKSTEDETS SPECIALISERINGSMULIGHEDER BØRN OG UNGE Beskrivelse af praktikstedets pædagogiske praksis i relation til de enkelte CKF er for specialiserings-området, Børn og unge, jf. Bilag 8 i uddannelsesbekendtgørelsen. Illustrér gerne med eksempler. Menneske-, lærings- og udviklingssyn i relation til konkrete didaktiske og metodiske overvejelser For alt nedenstående gælder det - at studerende sige ja, og have lyst til at arbejde aktivt med dette. Det er meget svært at udtrykke kort men. Vores generelle holdning er at mennesker udvikler sig bedst hvis de har det fysisk og psykisk godt, det er derfor vigtigt for os at både børn og voksne befinder sig godt når de er her, vi har derfor alle et ansvar for at behandle vores omgivelser godt. Der må aldrig være tvivl om at vi voksne er her for børnenes skyld, der er derfor meget vigtigt at vi er fysisk og mentalt tilstede når vi er på arbejde. Børn og unges livsbetingelser og trivsel, herunder omsorgssvigt og mobning, i relation til kulturelle, institutionelle og samfundsmæssige vilkår Vores holdning er at børn lærer bedst hvis de er i balance og har det godt med deres omgivelser det betyder at vi altid reagerer når vi møder et barn der har det dårligt det er for eksempel, simpelthen ikke tilladt at gå forbi et barn der græder uden at tilbyde hjælp. Det er ligeledes en pligt at man som ansat bryder ind hvis man oplever at et andet menneske bliver udsat for mobning. Den samlede skole har en aktiv og klar holdning til mobning og hvad der gøres hvis der den opleves (se hjemmesiden). Inklusion og eksklusion Som følge af vores humanistiske holdning arbejder vi alle aktivt for at der skabes plads til alle børn. Vi starter derfor en fælles uddannelse (LæringsPlan) op i skoleåret 09/10. Tanken er at vi i løbet af 3 år alle har fået et godt kendskab til denne arbejdsmetode. På alle klassetrin (0 9) afholdes der klassemøder, der er en aktiv involvering i børnene og de unges liv der 17\n18 sigter mod at der er plads til og brug for alle. Børne- og ungekultur, leg og aktiviteter Som ansatte skal vi aktivt indgå i at udvikle børnenes kendskab til gamle og nye lege og spil hvad enten det er inden eller udendørs. Vi lægger vægt på at de børn der ønsker det opnår færdigheder indenfor områder som de selv ønsker, uanset om det drejer sig om håndarbejde eller sport. Vi har derfor altid flere uafhængige tilbud i gang, der understøtter denne holdning. Brugerinddragelse og rettigheder, herunder samarbejde med og vejledning af forældre og andre pårørende samt fagpersoner Som skole har vi en forældrevalgt skolebestyrelse ligesom vi også har et valgt forældreråd på SFO. Vi afholder skole / hjemsamtaler en gange årligt for alle børn i tæt samarbejde med indskolingens lærere. Udsatte børn og unge samt børn og unge med særlige behov for pædagogisk støtte og indsats Der er et mindre antal børn der har særligt brug opmærksomhed og hjælp, alle voksne altid et særligt ansvar for trives og udvikler sig, uanset om der i øvrigt er afsat ekstra personaleresurser til barnet. Forebyggende arbejde og interventionsformer Vores antimobnings politik, de ugentlige/månedlige personalemøder, de tværfaglige møder og vores menneskesyn er alle vigtige elementer i vores intervention og det forebyggende arbejde med børnene. Love, konventioner og regler af særlig betydning for børn, unge og deres pårørende Pædagogiske læreplaner og sprogvurderinger i dagtilbud Skolestart og fritidsordning. Overgang fra daginstitution til skole Der er et kommunalt vedtaget dokument Overgange mellem tilbud (findes på Dette dokument er udviklet med inspiration i den måde vores institution har arbejdet på gennem mange år, dokumentet følges derfor til punkt og prikke. MENNESKER MED NEDSAT FUNKTIONSEVNE Beskrivelse af praktikstedets pædagogiske praksis i relation til de enkelte CKF er for specialiserings-området, Mennesker med nedsat funktionsevne, jf. Bilag 8 i uddannelsesbekendtgørelsen. Illustrér gerne med eksempler Menneske-, lærings- og udviklingssyn i relation til konkrete didaktiske og metodiske overvejelser Brugeres livsbetingelser og trivsel i relation til kulturelle, institutionelle og samfundsmæssige vilkår Funktionsnedsættelse og livsmuligheder Inklusion og eksklusion Omsorg, magt og relationsdannelse 18\n19 Samarbejde med brugere, pårørende og professionelle Aktiviteter og udfoldelsesmuligheder for brugergruppen Brugerinddragelse og rettigheder Love, konventioner og regler af særlig betydning for brugergruppen, herunder centrale handicappolitiske målsætninger Kompensationsmuligheder Kommunikative processer og alternative kommunikationsformer 19\n20 MENNESKER MED SOCIALE PROBLEMER Beskrivelse af praktikstedets pædagogiske praksis i relation til de enkelte CKF er for specialiseringsområdet, Mennesker med sociale problemer, jf. Bilag 8 i uddannelsesbekendtgørelsen. Illustrér gerne med eksempler Menneske-, lærings- og udviklingssyn i relation til konkrete didaktiske og metodiske overvejelser Brugeres livsbetingelser og trivsel i relation til kulturelle, institutionelle og samfundsmæssige vilkår Inklusion og eksklusion Omsorg, magt og relationsdannelse Opsøgende arbejde og interventionsformer Aktiviteter og udfoldelsesmuligheder for brugergruppen Brugerinddragelse og rettigheder å Misbrug og psykiske lidelser Truede familier, sorg og krise 20


Sagsøgeren boede i Danmark og ejede et tysk indregistreret køretøj, som han ved forskellige lejligheder havde benyttet i Danmark. Sagsøgeren fandtes at være registreringsafgiftspligtig, uanset at det stedlige motorkontor fejlagtigt havde udleveret løse prøveskilte til den pågældendes benyttelse.\nSagen vedrører spørgsmål, om Skatteministeriet er afskåret fra at kræve registreringsafgift som følge af, at et motorkontor fejlagtigt har udstedt løse prøveplader.\nSagsøger, A, har påstået sagsøgte, Skatteministeriet, tilpligtet at anerkende, at sagsøger ikke er registreringsafgiftspligtig af Ferrari med stelnr. ...\nVed faktura af 14. maj 2003 blev den nævnte bil faktureret sagsøger til en købspris af 115.926 euro.\nDen 8. juli 2003 blev bilen indregistreret i Tyskland med reg. nr. "REG ...1" med G1 som "halter". Ifølge tysk ret kan bilen registreres med en "halter" som en slags fuldmægtig, der i forhold til myndigheder og trediemand er ansvarlig for køretøjet.\nDet fremgår, at det daværende Motorkontor i ...1 i 35 tilfælde har meddelt sagsøger tilladelse til kørsel med løse prøveplader omfattende ialt 103 dage. Ifølge EDB - udskrift er første tilladelse udstedt 3. april 2003 og den sidste 29. juni 2006. I to ansøgningsblanketter fra 2003 er rubrikken "seneste registreringsnummer" påført "Italien" (hvor bilen var produceret). I en ansøgningsblanket fra 9. september 2005 er rubrikken udfyldt med "REG ...1" og i en blanket af 29. juni 2006 er rubrikken udfyldt med "REG ...1". Det fremgår ikke af blanketten, men det er oplyst, at tilladelserne til løse prøveskilte er udstedt i medfør af dagældende bkg. 1067 af 11. november 2005 om registrering. Iflg. bekendtgørelsen kan der alene udstedes tilladelse til kørsel med løse prøveskilte, såfremt der er tale om et køretøj der ikke er registreret - hverken i Danmark eller i udlandet.\nVed skrivelse af 24. august 2004 meddelte Rigspolitiet sagsøger tilladelse til kørsel til og fra grænsen i forbindelse med week-ends og ferier. Tilladelsen er senere forlænget ved skrivelse af 6. august 2006. Det fremgår ikke af tilladelsen, men det er oplyst, at tilladelsen er udstedt i medfør af bkg. nr. 880 af 23. august 2004, der handler om benyttelse af køretøjer i Danmark, der er registrerede i udlandet.\nSKAT har i skrivelse af 25. september 2009 oplyst, at Motorkontoret i ...1 er nedlagt i forbindelse med overførsel af opgaverne til SKAT pr. 1. januar 2008. Det har i den forbindelse ikke været muligt at identificere de medarbejdere, der har underskrevet tilladelserne til kørsel med løse prøveskilte.\nDer er fremlagt diverse annoncer m.v., hvorefter sagsøger siden maj 2003 har forsøgt at sælge bilen, samt diverse korrespondance vedr. reparation og kørsel til og fra samme siden november 2003.\nVed afgørelse af 7. april 2009 stadfæstede Landsskatteretten en afgørelse truffet af SKAT den 22. november 2007, hvorefter sagsøger skulle betale registreringsafgift.\nPersoner, der har bopæl her i landet, må ikke benytte et i udlandet registreret motorkøretøj til kørsel her i landet, jf. § 17 i dagældende bekendtgørelse nr. 880 af 23. august 2004, om benyttelse af udenlandske køretøjer i Danmark, samt færdselslovens § 76, lovbekendtgørelse nr. 1079 af 14. november 2005 med senere ændringer.\nSåledes som sagen foreligger oplyst, anser Landsskatteretten klageren for at have anvendt bilen i strid med reglerne for løse prøveskilte, jf. dagældende § 76 i bekendtgørelse om registrering af køretøjer nr. 1067 af 11. november 2005, og § 20 i dagældende bekendtgørelse nr. 880 af 23. august 2004, om benyttelse af udenlandske køretøjer i Danmark. Der er herved lagt vægt på, at klagerens bil var indregistreret i Tyskland, hvorfor han med urette har fået udleveret de løse prøveskilte, og hans eventuelle gode tro er ikke tillagt vægt. På denne baggrund anses han for at skulle betale registreringsafgift, jf. dagældende registreringsafgiftslovens § 1, lovbekendtgørelse nr. 997 af 2. december 2002.\nA har forklaret, at han er uddannet maskiningeniør og ansat og medejer af familiefirmaet H1, der har hovedagentur for G2 med forhandling af optisk udstyr. Han er ansvarlig for salg og kontakt til kunder og producenten G2 i Tyskland og er derfor i Tyskland 8 - 10 gange om året.\nHan ønskede en Ferrari og ville bruge den til ferie- og arbejdskørsel i udlandet, hvorfor bilen blev registreret i Tyskland. Der var 2½ års leveringstid. Han bestilte prøveskilte første gang i forbindelse med prøvekørsel. Der var en række fejl, der blev rettet, hvorefter bilen blev faktureret den 14. maj 2003. Rygterne går hurtigt, og han fik hurtigt henvendelser om køb. Da der er en leveringstid på 2½ år, sker det, at købere er villige til at betale 50 % merpris for at få leveret straks. Han deltog i et arrangement i G3, hvor 40 biler kørte i kortege, og hvor der var sat prisskilt i vinduet. Han har fået henvendelser om køb - herunder masser af useriøse - og da det var usikkert, hvilken dag en potentiel køber kunne bese, har han søgt prøveskilte til et par dage. Demonstrationer kunne iøvrigt kun finde sted i godt vejr.\nHan søgte om tilladelse til prøveskilte på Motorkontoret i ...1. På kontoret herskede kaos, folk stod i kæmpekø, og det gjaldt om at få ekspederet så mange som muligt. Ekspeditionen fandt sted ved skranken, hvor folk talte i munden på hinanden. Efter at sagsbehandlingen er overgået til SKAT, er sagsbehandlingen blevet helt anderledes seriøs: man trækker et nummer og bliver derefter kaldt ind til en medarbejder, der behandler sagen.\nDa han udfyldte blanketten af 9. september 2005, havde han prøvet det et par gange. Han havde udfyldt feltet med "seneste registreringsnummer" med registreringsnummeret. Damen, der ekspederede, spurgte, hvor den kom fra, og han svarede så, at den var registreret i Tyskland. Damen påførte derefter ordet "tysk". I den senere blanket har han derfor selv påført ordet\n"Tyskland". De har aldrig drøftet rubrikken "afmeldingsdato".\nBaggrunden for, at han søgte Rigspolitichefen om tilladelse, var, at han havde hørt, at man kunne søge om dette. Han ville så slippe for at skulle søge Motorkontoret hver gang han skulle til udlandet. Han var af den opfattelse, at der var disse to måder, man begge kunne søge på. Han har ikke hæftet sig ved, at der i tilladelsen fra Rigspolitichefen stod, at man ikke måtte køre udover til og fra grænsen.\nHan har ikke set mødereferatet af 13. oktober 2008, før han bad om aktindsigt.\nSagsøger har gjort gældende, at sagsøger i forbindelse med ansøgning om prøveplader loyalt har oplyst om alle relevante omstændigheder. Sagsøger har kun anvendt bilen til de formål, der blev oplyst i forbindelse med ansøgningerne.\nMotorkontoret har imidlertid administreret reglerne i strid med loven, da der ikke kunne udleveres prøveskilte, da bilen var registreret i udlandet.\nDet skatteretlige forventningsprincip kan ikke anvendes på problemstillingen, men der er tale om en begunstigende forvaltningsakt. Sagsøger har handlet i tillid til denne, og sagsøgte er nærmest til at bære risikoen for konsekvenserne af den fejlagtige administration.\nSagsøgte har gjort gældende, at sagsøgers anvendelse af bilen udløser registreringsafgift.\nSagsøger har ikke fået en positiv tilkendegivelse fra den relevante myndighed om, hvordan reglerne om registreringsafgift skulle fortolkes allerede af den grund, at spørgsmål om registreringsafgift ikke henhørte under Motorkontoret men under SKAT. Sagsøger kan ikke ved at henvende sig på Motorkontoret vedrørende prøveskilte opnå en bedre retsstilling i forhold til en helt anden myndighed, SKAT, vedrørende registreringsafgift.\nSagsøger har ikke godtgjort, at han overfor Motorkontoret har oplyst, at bilen var registreret i Tyskland.\nSagsøger har iøvrigt anvendt bilen i strid med de vilkår, der fremgår af Rigspolitiets tilladelse. Heraf fremgår, at bilen kun må benyttes til kørsel til og fra grænsen.\nSagsøgers forventninger kan ikke tillægges vægt, da der ikke er tale om en tilkendegivelse fra den relevante myndighed, og såfremt der var tale om en positiv udmelding om fortolkningen af reglerne om registreringsafgift, ville den være i åbenbar modstrid med gældende ret.\nDet kan lægges til grund som ubestridt, at sagsøger ikke har anvendt bilen i strid med de formål, der er angivet som betingelse for udlevering afløse prøveskilte, kørsel til reparation, fremvisning ved salg o.s.v.\nDet er endvidere klart, at betingelserne for at udstede løse prøveskilte - bortset fra de første to - ikke har været opfyldt, da bilen var registreret i Tyskland.\nSagsøger har under proceduren - og efter rettens vurdering iøvrigt med rette - ikke ønsket at påberåbe sig retspraksis om "skatteretligt berettigede forventninger".\nSpørgsmålet er herefter, om Motorkontoret har begået sådanne fejl i forbindelse med begunstigende forvaltningsakter, at dette afskærer SKAT fra at opkræve registreringsafgift. Det bemærkes i den forbindelse, at Motorkontoret og SKAT dengang var to separate myndigheder, men at sagsområdet siden er overgået til SKAT, hvorfor eventuelt ansvar nu må påhvile SKAT. Spørgsmålet må herefter vurderes efter almindelige forvaltningsretlige regler set i lyset af almindelige erstatningsretlige regler.\nDe to første tilladelser til løse prøveskilte er udstedt, før bilen blev registreret i Tyskland, og de er således udstedt med rette.\nEt forholdsvis stort antal af de senere tilladelser til løse prøveskilte er meddelt, inden Rigspolitiet den 24. august 2004 meddelte tilladelse til kørsel til og fra grænsen.\nDet må efter rettens opfattelse processuelt komme sagsøgte til skade, at der ikke har været så meget orden i Motorkontorets arkivalier, at det i dag er muligt at finde og afhøre de relevante sagsbehandlere på Motorkontoret.\nI overensstemmelse med sagsøgers forklaring lægger retten herefter til grund, at sagsøger har oplyst, at bilen var registreret i Tyskland. Sagsøger har utvivlsomt været bekendt med, at en forudsætning for løse prøveskilte var, at bilen var ikke-registreret. Det forekommer imidlertid nærliggende at drage den fejlslutning, at ikke-registreret er ensbetydende med ikke-registreret i Danmark. Ansøgningsblanketten indeholder ingen vejledning om dette specielle spørgsmål.\nSagsøger har efter at have modtaget Rigspolitiets tilladelse af 24. august 2004 ansøgt om løse prøveskilte i 19 tilfælde.\nDet fremgår klart af tilladelsen - særligt fremhævet med fede skrifttyper - at der kun meddeles tilladelse til kørsel til og fra grænsen i forbindelse med week-ends o.lign.\nAnsvaret for om bilens anvendelse udløser registreringsafgift påhviler sagsøger, og en retsvildfarelse er uden betydning. Ansvaret er objektivt og beror således ikke på, om vildfarelsen kan tilregnes sagsøger som uagtsom. Det påhviler således sagsøger at undersøge reglerne.\nAnsvaret for at have udleveret prøveplader i strid med reglerne må som ovenfor nævnt påhvile Motorkontoret. Sagsøger må imidlertid bære ansvaret for - efter at have modtaget tilladelse fra en anden myndighed (Rigspolitiet) til det samme - kørsel i Danmark - ikke at have undersøgt reglerne nærmere. Det er herefter rettens vurdering, at de af Motorkontoret begåede fejl - i hvert fald efter at sagsøger modtog Rigspolitiets afgørelse - ikke kan føre til en fravigelse af udgangspunktet, at sagsøger bærer ansvaret.\nSom anført ovenfor har Motorkontorets behandling været behæftet med alvorlige fejl. Med denne begrundelse ophæves sagens omkostninger.


SRAM X9 – CYKELPORTALEN\nNyheder 12. april 2006 CYKELPORTALEN\nMK II udgave af lillebror til XO\nDe nye X.0-komponentene har knap nok set dagens lys før SRAM lancerer en ny og forbedret udgave af lillebror X.9.\nTeknologien stammer fra SRAMs top of the line-gruppe X.0. Mere konkret får X.9 nu også det som SRAM kalder "zero loss"-funksion på triggerskifterne, noget som giver et mere præsist og hurtigere gearskift. Skiftegrebene er i alumnium, aftagelige for lettere service og kabelskifte, samt justerbart styrgrebder ved å klikke her.\nDet nye X9-baggear er også opgraderet og ligner X.0 bagskifteren både i udseende og funktion. Geararmen på X.9 vil være i aluminium, isteden for kulfiber på X.0. I forhold til den gamle X9 er vægten reduceret væsentligt fra de 260 g.


Paradentosebehandling: De løse tænders sygdom\nParadentose er det 21. århundredes store tandsygdom, der rammer over 50 % af den voksne befolkning i varierende sværhedsgrad. Omkring 5% af befolkningen har en mere aggressiv variant af sygdommen, der i værste fald kan resultere i tab af tænder i en tidlig alder.\nParadentose udvikles som følge af et uhensigtsmæssigt samspil mellem mundens bakterier og individets immunforsvar. Livsstilsfaktorer såsom rygning og sukkersyge kan være med til at forværre paradentose.\nBehandlingen af paradentose består i at fjerne hårde og bløde belægninger fra tænderne, således at patienten får bedre mulighed for at udføre en vellykket hjemmetandpleje. Et succesfuldt behandlingsforløb af paradentose er på denne måde fuldstændig afhængig af et tæt samarbejde mellem patient og behandler. Det kan i visse tilfælde være nødvendigt at supplere den konventionelle paradentosebehandling med kirurgisk parodontalbehandling, for at sikre et positivt behandlingsresultat. Patienter med erkendt paradentose vil have behov for at komme hyppigere til tandlægen, for at modtage vedligeholdende behandling.\nHos tandlæge Torben Jørgensen har vi mange års erfaring i behandlingen af paradentose. Vi benytter kun behandlingsmetoder, der er velundersøgt og hvis effekt er dokumenteret gennem mange års brug. Det er din sikkerhed for en god og effektfuld behandling.


Download "TIL SAMTLIGE HUSSTANDE. Nr. 3-2015. Informationer fra lokalområdet"\n2 Side 2 Vejrum Nyt Vejrum Kirke: Sognepræst Heidi Røn Preem, Skt. Olai Bakke 2, Vejrum Kirkeby Tlf.: / mail: Graver Gerda Kvisgaard tlf Mandag er fridag. Menighedsrådsformand John Skindhøj Vindum, Tingvej 28, Vejrum Tlf / mail: Vejrum Borger og Gymnastikforening: Formand: Henrik Lund Jensen, Skt. Olai Bakke 10A, Vejrum Tlf.: Borgerklubben: Formand: Jytte Bjerregaard, Saltholm 3, Vejrum tlf Vejrum Fritidscenter: Formand: Aage Nielsen, Kronborgdige 25, Vejrum Tlf.: Pedel/ Udlejning: Maria Jakobsen ( vikar for Sandie ) Redaktionen: Ansvarshavende: Tove Jensen, Skt. Olai Bakke 3, Vejrum Tlf / mail: Tryk:\n3 Juni juli august Side 3 VBG har haft generalforsamling, og bestyrelsen har efterfølgende konstitueret sig på således: Karina Laursen er trådt ud af bestyrelsen, så 1. suppleanten er trådt ind i stedet for. Formand Henrik Lund Jensen Skt. Olai Bakke Kasserer Lars Schultz Kronborgdige Sekretær Idrætsudvalg Borgerudvalg Gitte Mikkelsen Jørgen Andersen Michael Hansen Lundbygade Svinget Tingvej PR og Web udvalg Rasmus Ormstrup Skt. Olai Bakke Bs.medlem Kirsten Nielsen Kronborgdige Kontingent til VBG: I sidste nummer af Vejrum Nyt var der indlagt et girokortt til medlemskab af VBG. Der er rigtig mange der allerede har betalt. Det er vi glade for. Skulle du ved en fejl ikke have fået det gjort og er girokortet blevet væk, kan man indbetale på reg,nr kontonr VBG står bag mange tiltag i lokalområdet. Her kan bl. Nævnes: Idrætsaktiviteter i Fritidscentret, byfest, foredrag, banko, vedligeholdelse af legepladsen, flagning og blomster ved indfaldsvejene, julebelysning. Herudover er vi medejere af Vejrum.net og medudgivere af Vejrum Nyt. Vi sørger for flagning og blomster ved indfaldsvejene, sørger for julebelysningen og har mange sociale arrangementer, hvor alle i lokalområdet kan mødes til hyggeligt samvær. VBG har endvidere kontakten fra vort lokalområde til kommunen og andre offentlige myndigheder. Rigtig mange er allerede medlem af foreningen. Vi håber endnu flere vil benytte lejligheden til at melde sig ind og støtte foreningen. Det koster kun 75 kr. pr. person at være medlem.\n4 Side 4 Vejrum Nyt Påskefestival i Vejrum Kirke Menighedsrådet gentog sidste års succes med at lave et forløb hen over påskedagene. Palmesøndag afsluttede minikonfirmanderne deres konfirmandforløb. Sammen med kirkekoret medvirkede de ved dagens gudstjeneste og var i høj grad med til at få påsken sat godt i gang. Skærtorsdag var der en rigtig stemningsfuld gudstjeneste, hvor der var måltidsfællesskab i kirken. Der var stillet borde og bænke op i midtergangen i kirken og her blev der serveret et traditionelt jødisk påskemåltid for de fremmødte. Hele gudstjenesten var bygget op omkring dette måltid. En rigtig stemningsfuld oplevelse. Langfredag var dagen hvor vi mindedes Jesu korsfæstelse og død. Der var ingen blomster eller levende lys til dagens gudstjeneste og altertavlens smukke udskæringer var tildækkede. Påskedag blev kirkens største festdag fejret. Kirken var smukt pyntet og gudstjenesten fuld af liv. Kirkekoret medvirkede. Efter gudstjenesten blev der serveret boblevand og kransekage til både børn og voksne.\n5 Juni juli august 2015 Side 5 Artikel skrevet af Emilie Bugge Moesgaard, Vejrum, til kirkebladet i ØAF D. 19 marts var der TEEN-gudstjeneste i Asp kirke fra kl. 19:30 til 21:30, og der var rigtig mange med. Dem der stod for det var teenklubben i Asp og Heidi Præst. Teenklubben havde brugt to torsdage på at lave en musikvideo, og en dug som alle børnene sad ved da vi skulle spise oppe i kirken, og nogle reklamer til at hænge op på skolen. Det startede med at vi alle sammen kom til kirken i Asp, og da alle var kommet sagde Heidi Præst velkommen, og så havde teenkluben lavet ind- og udgangsbøn og jeg var blevet valgt til at sige indgangsbønnen. Så blev der snakket lidt, og alle hyggede sig rigtig meget. Så var der lavet noget der hedder nadver hvor at alle børnene sidder og spiser små stykker brød med pålæg. Der var nogle små historier og lidt sang. Der var en ung pige med som sang tre sange. Den første var bare en normal sang, så sang hun opera, og der var mange der syntes at det var flot at hun kunne komme op i de høje toner og blive der så længe. De snakkede meget om det efter gudstjenesten. Og den tredje var også bare en normal sang. Hun sang virkelig godt, var der rigtig mange der sagde, både mens hun sang, bag efter og til slut. Heidi holdt en prædiken om da Jesus blev forrådt af sin ven og blev korsfæstet. Hun bad os om at lukke øjnene og lytte til sangen og forestille os hvordan vi ville ha det hvis vi blev forrådt af en god ven. Det hele blev sluttet af med at der blev sagt udgangsbøn af Morten og Linus fra 6 kl, og så blev der sagt at alle skulle ud og tage et lys, og så var der fakkel optog fra kirken til missionshuset hvor at der var pizza til alle, og kage og sodavand. Alle så ud til at de havde det rigtig sjovt. Alle grinede og snakkede sammen. Og der var mange der sagde at der havde været en rigtig god oplevelse. Jeg er glad for at jeg har været med til at lave noget folk forhåbentligt vil huske i lang tid. Så jeg er bare rigtig glad for at jeg meldte mig til det. Det var rigtig sjovt at lave, og hvis der kommer sådan en chance igen vil jeg ta den og gøre mit bedste for at det måske bliver lige så godt som denne og måske bedre men det må vi se til.\n6 Side 6 Vejrum Nyt Kalender maj. 18. Kirkekor kl i Kirkehuset 18. Sommermøde i Rydhavehallen kl v/ Bent Molbeck Peder sen, landsleder i DFS 21. Borgerklubben kl, Gåtur ved Østre Strand i Struer. Vi tager kaffen med. 24. (Pinsedag) Gudstjeneste i Vejrum Kirke kl v/ Erik Lunde 25.(2. pinsedag) Provstigudstjeneste kl ved Gimsinghoved 27. Menighedsrådsmøde kl i Kirkehuset. 27. Bibelkreds kl hos Hanne og Niels Nykjær. Tekst: Joh Borgerklubben kl Udflugt. I år går turen til Lille Malunds Have ved Nr. Snede. Pris pr. person 80 kr. inkl. Entré, frokost og drikkevarer. Tilmelding senest 21. maj jtil Jytte B (tlf ) eller Jytte M (tlf ) 31.(Trinitatis)Gudstjeneste i Vejrum kl v/ Heidi Preem. Efter gudstjenesten er der Menighedsmøde i Kirkehuset, hvor der serveres en let frokost. Kalender juni 06. BYFEST (se særskilt folder) Flag ved byskiltene Flagene bliver hejst til byfesten den 6. juni. VBG vil gerne opfordre alle til at hejse flaget denne dag. 07. Ingen gudstjeneste i Vejrum. Asp kl Fousing kl (børnegudstjeneste) 13. IM s årsmøde Mørkholt Strand Camping 14. Gudstjeneste i Vejrum Kirke kl ved Heidi Preem juni teltmøder i Harboøre 17. Menighedsrådsmøde i Kirkehuset kl Bibelkredsens sommerafslutning nærmere oplysning om program kan indhentes hos Ruth Hansen, Vejrumstad 21. Gudstjeneste i Vejrum Kirke kl ved Heidi Preem 23. Skt. Hans arrangement ved Kirkehuset kl Menighedsrådet stiller et telt op og sørger for en varm grill. Vi håber der er mange som har lyst til at møde op med madkurv, service og drikkevarer til fællesspisning inden vi går ned på engen og ser på Skt. Hans bålet. Bålet tændes båltale kl Efter bålet er menighedsrådet vært med kaffe/te og kage i teltet. 28. Gudstjeneste i Vejrum Kirke kl ved Heidi Preem\n7 Juni juli august 2015 Side 7 Kalender i juli 05. Ingen gudstjeneste i Vejrum. Asp kl Fousing kl Gudstjeneste i Vejrum Kirke kl Gudstjeneste i Vejrum Kirke kl juli 1. august bibelcamping i Haderup 26. Gudstjeneste i Vejrum Kirke kl Kalender i august 02. Gudstjeneste i Vejrum Kirke kl v/ Heidi Preem 09. Gudstjeneste i Vejrum Kirke kl Heidi Preem 16. Gudstjeneste i Vejrum Kirke kl v/ Heidi Preem 20. Bibelkreds kl hos Vita og Laurids Jakobsen, Vinderupvej 16 Tekst: Mark Ingen gudstjeneste i Vejrum Asp kl Fousing kl (børnegudstjeneste med dåbsjubilæum) 30. Gudstjeneste i Vejrum Kirke kl v/heidi Preem Borgerklubben holder ferie i juni, juli og august Flag ved byskiltene Har man ønske om at der skal flages til en begivenhed eller andet, kan man henvende sig til Mette Møller Tingvej 19 telefon nr God sommerferie Sæt X i kalenderen 24. oktober, hvor VBG har arrangeret Lego legedag for store og små Yderligere information kommer senere Frist for materiale til næste nummer af Vejrum Nyt er 10. august\n8 Side 8 Vejrum Nyt Det er viljen til at ville der skaber evnen til at kunne... Interview med Hans Jørgen Lørup, Vejrum Dette interview med Hans Jørgen Lørup havde jeg tænkt skulle være en fortsættelse af historien om Fritidscentrets opståen og gymnastikkens udbredelse i Vejrum. Alle har, i den tid jeg har boet i Vejrum, talt om at en af de største kanoner indenfor gymnastikkens verden var bosat i vort sogn. Det var derfor ganske nærliggende at prøve at følge op på det. Altså tog jeg efter forudgående aftale med Hans Jørgen - blokken under armen og troppede op på gården på Sportsvej i Vejrum. Her var der kaffe og kage på bordet, som vi efter en rundvisning i huset, kunne gå om bord i. Vi startede helt tilbage i de tidlige drengeår, hvor Hans Jørgen lige var begyndt i skolen. På det tidspunkt var der to skoler i Vejrum. En i nordre sogn (som nu er en del af Hardsyssel Efterskole) og en i søndre sogn (Asger Jorn s fødested på Tingvej). Skellet mellem de to skoledistrikter gik ved Sportsvej. Dem der boede på nordsiden af vejen skulle i den nordre skole mens børnene på søndersiden skulle gå i den søndre skole. Hans Jørgen boede jo på nordsiden af vejen og måtte derfor gå i Nordre skole. Han ville egentlig meget hellere have gået i Søndre skole. Her var der nemlig en lærer ved navn Våben. Han spillede fodbold med eleverne i frikvartererne. Sådan var det ikke i Nordre Skole. Her var der en meget faglig lærer som når frikvarteret var forbi, stillede sig ud på trappen og pustede i sin fløjte. Så var det bare med at komme ind i klassen og få gang i bøgerne i en fart. Om aftenen spillede de unge mennesker fodbold på den nuværende parkeringsplads ved Fritidscentret. Her var der en fodboldbane, hvor der lavet et mål ud mod Sportsvej. Her kunne man spille ind-ud med bare 5 spillere. 2 angribere og 3 forsvarere spillede mod et mål. Det kørte bare ikke mindst når lærer Våben, som også var kordegn ved Vejrum kirke, om søndagen kom fra kirke. Så smed han cyklen og spillede fodbold med drengene, inden han skulle videre til søndre sogn. På et tidspunkt forærede Hans Jørgen Lørups far noget jord til sportspladsen (hvor Fritidscentret efterfølgende er blevet bygget ) Så blev der lavet en stor fodboldbane. Når foldboldbanen ikke var i brug, kunne der, når det skulle gå hedest for sig, være op til 3 håndboldbaner på tværs af fodboldbanen. Af idrætslige aktiviteter var der håndbold/fodbold om sommeren, og gymnastik om vinteren. I nordre sogn spillede man fodbold på engen bag kirken. I løbet af sommeren blev der så arrangeret kampe mod spillerne fra søndre sogn. Der var ikke noget egentligt skel mellem sognene. Man kunne sagtens gå ind og drikke kaffe sammen efter kampen. Om vinteren var aktiviteten gymnastikken. Her var det bedst at gå til gymnastik i søndre sogn. Dels var der en opvarmet gymnastiksal dels havde man dans som en del af gymnastikprogrammet. Så kunne karlene få lov at røre ved pigerne. Det kneb det lidt mere med i nordre sogn. Her dyrkede man ifølge Hans Jørgen i stedet forskellige sanglege, så drengene på den måde også fik muligheden for at komme i berøring med pigerne.\n9 Juni juli august 2015 Side 9 Efter konfirmationen tog det rigtig fart med gymnastikken for Hans Jørgens vedkommende. Han kom med på sin fars karlehold i Vejrum Gymnastikforening 2 aftener om ugen. Herudover deltog han 2 aftener om ugen på gymnastikholdet i Hjerm. Da han blev 18 år, gik turen til Ollerup: Her var han først elev, men senere deltager på eliteholdet. På eliteholdet begyndte Hans Jørgens mange rejser ud i den store verden. Efter Ollerupopholdet arbejdede han som gymnastiklærer på forskellige efterskoler men var hele tiden fast deltager på eliteholdet fra Ollerup. I 1963 returnerede Hans Jørgen til Vejrum. Han var stadig med på eliteholdet fra Ollerup. Lånte sin fars Ford Consul til træningsaftenerne på Fyn, og var med på eliteholdets mange rejser til bl.a. USA. En turné i USA kunne godt have op til 3 måneders varighed. I 1968 overtog Hans Jørgen gården efter sin far, og han overtog samtidig lederskabet af karleholdet i Vejrum Gymnastikforening. Vejrum var lidt for lille til Hans Jørgens ambitionsniveau. Da der ikke var nogen værtsby til landsstævnet i 1971, tog Hans Jørgen initiativet til at det kom til at foregå i Holstebro. Han bevægede sig på det tidspunkt rigtig meget rundt i Holstebros gymnastikverden og kendte de rigtige folk og vidste hvem han kunne trække på. Han var instruktør for rep.holdet, gymnastiklærer på Holstebro Gymnasium og på Landsbrugsskolen. Gymnastikverdenen kendte han det var derfor nærliggende at kombinere dette med tråde til den kommunale verden i Holstebro. Han fik et rigtig fint samarbejde med den daværende kommunaldirektør Johannesen og borgmester Kaj K. Holstebro var, ud over København, en af de eneste byer som på daværende tidspunkt havde en gågade. Med et landsstævne kunne Holstebro for alvor blive placeret på landkortet. Landsstævnet betød at der var fuldt af liv ned gennem gågaden om natten musik i de forskellige porte og dans ned gennem hele gågaden. Om dagen havde de handlende masser af gadehandel. Arrangementet blev en kæmpe succes, og Hans Jørgen fortsatte turen opad indenfor gymnastikkens verden. Der blev fundet forskellige venskabsbyer som rep.holdet kunne besøge i Tyskland. Efter at have besøgt Tyskland nogle år, trak det for også at se og opleve andre steder af verden. På et tidspunkt fik Hans Jørgen som afslutning på en Tysklandstur aftalt at rep.holdet skulle besøge Allicante - faktisk uden at kunne et ord spansk. Hans Jørgen Lørup har altid levet efter mottoet det er viljen til at ville der skaber evnen til at kunne. Dette kombineret med at give anerkendelse til de forskellige samarbejdspartnere har gjort at tingene er gået op i en højere enhed og har givet et liv med masser af fantastiske oplevelser rundt omkring på hele kloden. Verden udenfor gymnastikken har også haft øje for Hans Jørgen. Han er blevet tildelt Nordens Gymnastikforbunds hæderstegn ligesom han i november år 2000 blev tildelt Ridderkorset. Jeg troede jeg skulle høre noget om gymnastikkens historie i Vejrum men fik i stedet beskrivelsen af et rigtig spændende liv indenfor gymnastikkens verden med mange store oplevelser og mennesker fra mange afkroge af verden, som blev til venner for livet.\n10 Side 10 Vejrum Nyt Set og sket siden sidst Legepladsdag og affaldsindsamling I weekenden 18. og 19. april var der legepladsdag og affaldsindsamling. Begge dage startede med rundstykker og hygge i skuret ved legepladsen. Der var 10 som mødte op og fik legepladsen renoveret og gjort forårsklar. Der blev kantet græs, luget og revet. Herudover blev der lavet 2 nye shelters. Affaldsindsamlingen var der 15 deltagere til. Her blev der på vejene omkring Vejrum Kirkeby, vejrumstad samt vejen over til Hjerm samlet ca. 75 kg. Affald af forskellig slags. Det er 20 kg. mindre end sidste år. Tak til Laurids for lån af trailer til indsamlingen og den efterfølgende levering på genbrugspladsen. Også stor tak til alle de fremmødte. Grillaften: Fredag den 8. maj var Menighedsrådet og VBG var arrangører af en grillaften på sportspladsen. Det var en rigtig hyggelig aften, hvor der var mødt personer op både børn og voksne. Alle hyggede sig, så vi gentager succeen senere på året. Fodboldsæsonen er kommet godt fra start men der er stadig plads til flere Ovenstående billeder findes på facebooksiden og vejrum.net\n11 Juni juli august 2015 Side 11 Fælles springhold på Hardsyssel Efterskole VBG har i foråret haft et møde med Langhøj og Hjerm FIF om etablering af et fælles springhold på Hardsyssel Efterskole. Vi er blevet enige om at lave et springhold for unge fra 6. klasse og opefter. Holdet bliver ledet af Erik Jensen (Hjerm) og Jacob Pilgaard (Langhøj) med hjælpere fra Vejrum, Hjerm og Langhøj. Holdet kommer til at køre torsdage kl Starttidspunkt: Uge 37 eller 38. Yoga i Vejrum Nu kommer der yoga til Vejrum. Yoga er en af de aktiviteter, der hitter i Danmark i disse år. Nu får du/i mulighed for at komme til yoga her i Vejrum- Langhøj området. Vi har samarbejdet med Pia Lago, som er yogainstruktør. Pia har fundet en leder. Underviseren hedder Jane Hestbjerg Olesen. Hun er 44 år og har taget Dansk yoga 2-årig yogalæreruddannelse. Hun er også uddannet ergoterapeut. Hun underviser i dag i Hatha yoga hos FOF Nordvestjylland. Se mere på Vejrum.net om Jane. Da det er en instruktør, der kommer udefra, er du nødt til at tilmelde dig til hos undertegnede. Vi skal være sikre på, at der er folk nok til at starte et hold op. Der skal være mellem personer på holdet. Sådan gør du: Du skal tilmelde dig til Jørgen Andersen på eller tlf senest d. 14. september Du skal oplyse fulde navn, adresse, cpr-nummer, mobilnummer samt mailadresse Tidspunkt: Tirsdage,med opstart den 29. september. Træningstid Kurset slutter den 24. november Pris: 515 kr. + foreningsmedlemskab (8 gange i alt) Pris for et foreningsmedlemskab er 75 kr., som kun betales en gang pr. år Fitness i Vejrum Ved generalforsamlingen blev der stillet forslag om oprettelse af fitnesshold i Vejrum. Hardsyssel Efterskole er spurgt om det kunne være en mulighed at leje deres materiel. Efterskolen har meldt tilbage at fitnessmateriellet er for slidt til udlejning derfor er der ikke mulighed for at leje os ind der. VBG arbejder videre med forslaget efter byfesten. Yderligere information i vinterfolderen, som kommer ud efter sommerferien, men sæt allerede nu X i kalenderen.\n12 Side 12 Vejrum Nyt Skærtorsdag aften i Vejrum Kirke Langfredag i Vejrum Kirke Påskedag i Vejrum Kirke


Brev fra H.C. Andersen til Thomas Overskou April 1833\nDato: April 1833\nDe ønsker en Skizze af mit Liv, for at afbenytte den i Deres Værk, det smigrer mig meget, men sætter mig tillige i en stor Forlegenhed. Der er neppe nogen Forfatter, hvis Liv mere har grebet ind i hans Digtning end mit i hvad jeg har frembragt; en udførlig Meddelelse vil være den bedste Kommentar, men denne tillader ikke Øieblikket, da jeg er beskjæftiget med min Udenlandsreise, dels ligge formange Ting for nær, til at de kunne ,nu træde for Lyset. Mit Liv er selvet forunderligt Eventyr, som Verden maaskee engang skal faae at høre, de løse Træk jeg her kan meddele vil neppe give Dem og Læseren et ret klart Begreb om det Hele, men det er jo altid dog Konturen til Billedet.\nDen 2den April 1805 blev jeg født, mine Forældre var fattige, min Fader skulde som Dreng have studeert, men da hans Forældre ikke kunne bringe det istand maatte han lære Skomagerprofessionen, noget han slet ikke havde Lyst til, han var derfor noget tungsind; det var hans bedste Glæde at læse Holberg og Tusend og een Nat for min Moder, jeg sad da og lyttede til, han byggede mig et Dukketheater og fler mekaniske Sager. Odense selv havde mange gamle Skikke og Folkefester, længer end de andre Byer, det virkede ogsaa ind paa mit Gemyt, alt om mig arbeidede paa at opfylde min Phantasie og smelte mit Hjerte. - Jeg slugte næsten alle Bøger, lærte hele Skuespil udenad, gik (da min Fader døde) ganske overladt til mig selv. Jeg betragtede Verden, saaledes som jeg læste den i Romanerne, følte selv en mægtig Drift efter noget uden for min Omgivning, jeg ikke selv kunne forklare mig. - Man roste mit komiske Talent; jeg sværmede for Theatret og troede at det var det jeg var skabt for. Da jeg i mit 14 Aar blev confirmeret, skulde jeg have været i en Lære, men med Taare og min Barnlige Vel talenhed bragte jeg det til at min Moder tillod mig et Forsøg, der var næsten altfor eventyrligt. - Jeg havde i min Sparebøsse 13 Rdlr., med disse vilde jeg vandre til Kjøbenhavn og søge min Lykke, Ansættelse ved Theatret. Jeg var saa ganske et Barn, fuld af Tillid til Gud og hele Verden, følte slet intet voveligt deri, jeg maatte - og dog kj endte jeg ikke et eneste Menneske i hele den store By. - Jeg kom just vandrende ind af Vesterport, med min lille Byldt i Haanden, den 5 September 1819, ret som Jødefeiden brød ud. - Tusinde forunderlige Scener maatte jeg gjennem gaae, men Guds Haand førte ledte alt paa en næsten ubegribelig Maade, mine Ønsker bleve altid opfyldte, ja efter to Aars Eventyr kom jeg paa 5yngeskolen, mit Digtertalent begyndte siden at aabenbare sig; et Stykke jeg indsendte, gjorte Dirictionen opmærksom paa mig, Collin tog sig inderligt og levende af mig, jeg blev i mit 18 Aar sat i Slagelse Skole, hvor jeg efter at have gaaet en Art Skjærsild igjennem, der tilsidst nær havde afbrændt mine Vinger, var man ikke bleven opmærksom derpaa, og taget mig ud i den friske Luft, hvor jeg Aaret efter tog min første Examen; (1828). Ved denne Tid udkom mit første Arbeide »Fodreisen«, efterat man først ved et lille Digt: »det døende Barn«, som jeg skrev i min Skoletid, var bleven noget opmærksom paa mig. I Begyndelsen af 1829 kom mit første dramatiske Stykke »Kjærlighed paa Nicolai Taarn« paa Scenen, hvis Skyggesider og hele Characteerengang bedst vd oplyses af de Kampe jeg havde gaaet igjennem. I Slutningen af dette Aar tog jeg 2den Examen med bedste Characteer. 1830 kom et Bind Digte, jeg behandlede paa denne Tid Gozzis Ravn, som siden kom paa Scenen. 1831 fulgte: Phantasier og Skizzer, der næsten altfor tydeligt udtaler den Retning mit hele aandelige Jeg paa en kort Tid havde taget. Jeg skrev da for Bredal »Bruden fra Lammermoor«, og fuldendte omtrent den første Deel af en Roman, jeg siden har lagt hen for en Tid. - Reiste derpaa til Harzen og detsaxiske Schweitz for mine sammensparede Penge, skrev og udgav denne Reise, digtede »Digtervignetter« og oversatte for Theatret »La quarantaine« siden digtede jeg til Weise »Festen paa Kenilworth« (der ei er bekjendt endnu) og udgav senest »Aarets 12 Maaneder«, der vist kan regnes for det Bedste af mine Smaae-Arbeider. La reine de seize ans, som jeg saae i Udlandet har jeg bragt paa Theatret og arbeider nu paa et større, originalt Digt: Agnete, Havmandens Viv. I April 1833 forundte Kongen mig et Reisestipendium paa 2 Aar for at besøge Tydskland, Frankerig og Italien, saa det lader til at mit Livs Eventyr bestandigt vil udvikle sig til det Bedste jeg drømte og haabede, som Barn i Tillid til den gode Gud! -\nOriginalbrevets placering: Frederiksberg Biblioteks H. C. Andersen Registrant Bakkehusmuseet\nTilknyttede bibliografiposter: ID 1719 ID 2677(s 285-86) ID 4299


Ferie i Nicaragua. Se bedste seværdigheder, hotel og rejser til Nicaragua\nHvad er klokken i Nicaragua ?\nHelligdage i Nicaragua\nHvad er klokken i Nicaragua nu ? Her kan du se den aktuelle lokale dato og tid i Managua, Nicaragua. Den lokale tid og dato opdateres real-time online døgnet rundt\nNicaragua er et land, der er fyldt med en blanding af folklore, musik, mad og litterære traditioner. Det er et land med vulkaner og søer, men det er også hjem til en af de største regnskove i hele Amerika.\nKlimaet her er varmt, strandene er storslåede, og fordi det er en halvø, kan du nyde udsigter over både det Caribiske Hav og Stillehavet.\nSelvom strandene og resorterne i verdensklasse som regel er det, der primært trækker besøgende til Nicaragua, er der meget at se og gøre i dette smukke land. Tag over til Managua søen, hvor du vil kunne se unikt vulkansk mudder, der er størknet. I mudderet er der fodspor fra forfædre, der levede for over 2000 år siden.\nBlot 7 ud af de 50 vulkaner, der ligger i Nicaragua, er aktive i øjeblikket, hvilket vil sige, at der også er masser af udendørs aktiviteter, du kan benytte dig af. Trekking, camping, og klatring føjes ofte til rejseplanen. Nogle af vulkanerne har kratersøer, hvilket vil sige, at der også er mulighed for at svømme og fiske.\nApoyo Lagoon Naturreservat blev skabt af et stort udbrud, der efterlod et krater på 7 km. Langs den gamle kratervæg, der tjener som en barriere for lagunen, vil du finde flere fantastiske restauranter, der alle byder på en smagsprøve på den lokale kultur. Lej en kajak fra en af dem, så kan du udforske lagunen og den omgivende skov.\nNicaragua byder på flere steder, der er opført på Verdensarvslisten, og smukke horisonter, foruden alt det andet en god ferie består af. Det er derfor, det er sådan et fascinerende feriemål.\nSom Nicaraguas hovedstad har Managua en særegen personlighed, som du absolut må lære at kende. Dens beliggenhed ved søen har sammen med et nyligt opsving i vækst bragt denne by i en moderne retning, mens den stadig velkommer den smeltedigel af kulturer, den er bygget på. Der findes flere vartegn rundt omkring i byen. Managuas Gamle Katedral, bygget i 1928, siges at være inspireret af Saint-Sulpice kirken i Frankrig. Den blev restaureret i 1972 efter...


La Valle a Polvereto - Sammenlign Hotelpriser Montespertoli\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Italien > Hoteller i Montespertoli > La Valle a Polvereto\nLa Valle a PolveretoVia Valle a Polvereto 1, Montespertoli, Italien Vis kort\nLa Valle a Polvereto: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 3 stjerner i Montespertoli, Italien.\nMed en beliggenhed i Montespertoli, byder La Valle a Polvereto på indkvartering til god pris.La Valle a Polvereto har hyggelige værelser, er designet til at imødekomme alle gæsters behov. Vi tilbyder værelser der er specielt indrettede til børnefamilier.Gæster kan starte dagen ud med morgenmad som blivet servet hver dag på hotellet.Florence Lufthavn er under 40 minutter i bil fra La Valle a Polvereto. Gæster kan nemt udforske området; blandt andet Certaldo som kun er 30 minutters kørsel fra hotellet.\nBrugere, som kiggede på La Valle a Polvereto kiggede også på disse 3 stjerner Montespertoli hoteller:\nGenerel vurdering: 9/10Rengøring: 9/10Service: 8/10Udstyr: 9/10Beliggenhed: 9/10Mad: 9/10Værelser: 9/10baseret på 56 anmeldelser


Bronze til dansk svømmer ved European Games | OL\nBronze til dansk svømmer ved European Games\nTobias Bjerg vandt en fornem bronzemedalje i 50 m brystsvømning ved European Games i Baku.\nDer var to danskere i finalen, da der blev svømmet finale i 50 m brystsvømning ved European Games i det flotte Baku Aquatics Centre. Tobias Bjerg fra AGF træk det længste strå af de to danskere og vandt en fornem bronzemedalje i tiden 28.04 sekunder, mens Philip Greve fra Farum Svømmeklub blev nummer fem i tiden 28.27 sekunder.\n”Det er en helt fantastisk følelse at vinde bronzemedalje ved European Games. Da jeg kiggede op på skærmen efter de 50 m, så troede jeg, at det var Philip, der havde vundet medaljen, men så opdagede jeg, at der stod mit navn, og så blev jeg helt vildt glad,” sagde en meget stolt Tobias Bjerg kort efter medaljeoverrækkelsen.\nPhilip Greve slog den danske seniorrekord i indledende heat med tiden 28.00 sekunder. Den fornemme tid kunne han dog ikke leve op til i finalen, som blev vundet af Andrius Sidlauskas fra Litauen i tiden 27.81 sekunder, mens sølvet gik til Nikola Obrovac fra Kroatien i tiden 27.89 sekunder.\nBronzevinder Tobias Bjerg var tydeligvis rørt på medaljeskamlen:\n”Det var helt vildt at stå der på medaljeskamlen. Jeg kunne faktisk næsten ikke holde tårerne tilbage, for det var så stor en oplevelse.”\nOm Tobias Bjerg:\n• Født: 21. april, 1998\n• Disciplin: 50 m bryst\n• Klub: AGF\n• Begyndte med sin idræt i 2005\nLæs mere om legene på www.baku2015.com og www.ol.dk og følg med under legene på TV 2 Sport. Billeder af Tobias Bjerg fra European Games kan købes på: www.larsmoeller.dk.


Chelsea-indkøb om Lampard-fyring: Føler mig en smule skyldig\nNicolai Busekist - 28. feb 2021 22:54\nDer bør ikke herske tvivl om, at Thomas Tuchel har fået en rigtig god start på sin tid som Chelsea-træner. Og det er måske endda også lykkedes ham at indfri forventningerne til Timo Werner, der blev hentet dyrt fra RB Leipzig i sommer.\nLÆS OGSÅ: Chelsea og Manchester United skriver uønsket historie efter uafgjort\nUnder Tuchel er det for Werner kun blevet til et enkelt mål, mens han dog også har lagt op til et par stykker. Generelt har det dog heller ikke været en god debutsæson for den tyske angriber, der sammenlagt har scoret kun fem mål i 24 kampe.\nYdermere havde han en periode på intet mindre end 14 kampe i træk, hvor han ikke kunne levere ét eneste mål, inden han scorede mod Newcastle i midten af februar.\nNu har den 24-årige angriber selv givet udtryk for, at han sandsynligvis bærer en del af skylden for, at Frank Lampard endte med at få en fyreseddel.\n“Når man kommer hertil som angriber og som manden, der skal score målene, føler jeg mig selvfølgelig en smule skyldig over, at jeg brændte så mange chancer. Både over for klubben og for den gamle manager, men også over for mig selv, fordi jeg gerne vil score hele tiden og så ofte, som jeg kan,” sagde Werner til Sky Sports ifølge Goal, og fortsatte:\nLÆS OGSÅ: Utilfreds Solskjær: “Så må jeg være blind”\n“Det er klart, at hvis nu jeg havde scoret fire eller fem mål mere, så kunne det være, at den gamle manager stadig havde været her, fordi vi måske havde vundet to eller tre kampe mere. Men vi skal heller ikke dvæle for meget ved fortiden, fordi der er mange kampe foran os.”