JERNESALT - finans10c\nVelfærdssamfundets fremtidige finansiering kræver ny realisme\nMed en klar melding om at fremtidens velfærdsstat bliver umulig at finansiere, hvis vi undlader at indrette den efter behov frem for efter rettigheder, har økonomiprofessor Nina Smith i en kronik påpeget at vi ikke kan fortsætte med sorgløs udskydelse af de store finansieringsproblemer der truer velfærdssamfundet, men er tvunget til reformer der ikke blot er af teknisk art, men kræver ændringer i mentalitet, moral og handlingsmønstre.\nReelt har vi her i landet redet på en demografisk bølge af stadigt flere hænder til at skaffe staten øget beskatningsgrundlag som denne stat igen - uden større skelen til partimodsætninger - har benyttet til rundhåndet uddeling af skattemidler til alle. Middelklassen er blevet 'bestukket' til at leve med de høje skatter som den universelle skandinaviske velfærdsmodel kræver - ved at 90 % af befolkningen betaler til 90 % af befolkningen!\nFørst finanskrisen har langsomt fået befolkningens øjne spærret op for den kendsgerning at der i de kommende år bliver langt færre til at skaffe staten indtægter og derfor langt hårdere pres på kravet om bevidst prioritering af udgifterne og opgaverne. Vi kan ikke længere betragte det som en selvfølge at vi alle har ret til et utal af gratis ydelser som i virkeligheden ikke er finansieret af de mange nulevende skatteydere, men først skal finansieres af fremtidens langt færre skatteydere.\nDen store systemændring skete i 1976 med Bistandsloven der afløste de sociallove der havde udviklet sig siden Steinckes Socialreform i 1933 (der igen afløste bl.a. Fattigloven fra 1891). Den nye Bistandslov satte det gamle trangskriterium for offentlig hjælp i skammekrogen. I princippet fik alle statsborgere ret til hjælp ud fra en bedømmelse af deres behov - uden hensyn til årsagen til at de var kommet i uføre. Dermed undgik man stigmatisering af folk der fik offentlig hjælp, ligesom Steinckes lov i sin tid afskaffede Fattiglovens nedværdigende almisse-begreb.\nTil gengæld undergravedes efterhånden både folks mådehold og omkostningsbevidsthed. Alle kræver deres ret - og da flere og flere offentlige ydelser er blevet gratis, er efterspørgslen af simple psykologiske grunde steget uendeligt. Den reelle pris for velfærden er blevet uigennemskuelig i kraft af den gunstige demografiske udvikling: årgangene er blevet større og større og dermed også statens skattegrundlag. Meget af velfærden fik borgerne ydermere til 'nedsat pris'. Den forfaldt først til betaling senere - dvs når årgangene blev mindre. Alle betalte i 1970'erne, 1980'erne og 1990'erne reelt for lidt i skat, hvis man ser på hvad de betalte i forhold til hvad de fik.\nDet danske (eller de skandinaviske) samfund gik fra 'pligtsamfundet' til 'rettighedssamfundet', dvs fra et samfund hvor de fleste borgere føler pligt til at forsørge sig selv til et samfund hvor borgerne styres af deres rettigheder: flere og flere føler stærkere og stærkere krav på mere og mere. Og Gud nåde de politikere der ikke viser imødekommenhed.\nFørst gennem finanskrisen er det langsomt ved at gå op for dele af befolkningen at grænsen for det offentlige forbrug og dets finansieringsmuligheder er ved at være nået. Det kommer til udtryk i regeringens og oppositionens bud på en løsning. Alle aktuelle økonomiske planer går ud på at vende udviklingen, men det kan som bekendt ske på to måder: enten skal vi arbejde mere eller også begrænse væksten i det offentlige forbrug og i overførslerne (eller eventuelt gøre begge dele samtidigt i en eller anden kombination).\nS og SF hævder at vi kan klare problemet ved at arbejde en time mere om ugen eller 12 minutter mere om dagen (hvad der dog kræver overenskomstaccept), mens regeringen - med støtte i EU-henstillinger - holder på at vi bliver nødt til at spare os ud af vanskelighederne en vis tid. Det må dog helst ikke ske på en så hård måde at det vil bremse det opsving alle håber på. Ingen vil rigtigt være ved at der kommer til at mangle arbejdskraft, hvis velfærdsniveauet skal opretholdes på længere sigt, og at denne udfordring vil kræve betydelige arbejdsmarkedsreformer, herunder en afskaffelse eller i det mindste en helt ny finansiering af efterlønsordningen.\nDet er karakteristisk for situationen at der allerede er sket et afgørende brud med den universelle velfærdsmodel i form af individuelle suppleringsordninger - private sundhedsforsikringer, private arbejdsløshedsforikringer og private folkepensionsforsikringer. Alle ønsker deres høje levestandard bevaret - uanset om man bliver ramt af sygdom, arbejdsløshed eller går på folkepension.\nDen gamle, højt besungne solidaritet er kommet på prøve. Det store flertal mener fortsat at alle bør have ret til de eksisterende velfærdsgoder, ja, meningsmålingerne fortæller også at flertallet vil acceptere højere skatter, men partierne tør ikke føre valgkamp på højere skatter, og folk der har råd til det, tegner private forsikringer - vel vidende at de ydelser alle fremover får ret til vil blive færre og mindre.\nDen velmenende Nina Smith indser nok at det bliver nødvendigt med en mentalitetsændring, hvis den universelle skandinaviske velfærdsmodel skal reddes, men hun tror åbenbart at det er muligt at rokke ved den rettighedsmentalitet der er blevet indarbejdet gennem fire årtier og vende tilbage til det gode gamle og smukke, kommunistiske princip om at "yde efter evne og nyde efter behov". Forstå det hvo der kan. For det er jo et utopisk princip.\nMere realistisk kunne det måske være at nøjes med at slå et slag for den ældgamle moralske fordring at alle voksne mennesker føler det som en selvfølge at sørge for sig selv og deres egen opretholdelse gennem passende uddannelse og arbejde. Men ulykken er at også denne almene moral er gået fløjten. Og vel at mærke har gjort det i kraft af at politikerne i årtier har skjult de reelle omkostninger ved velfærden for befolkningen - ved i vid udstrækning at udskyde betalingen til næste generation. Bankerne har det sidste årti spillet med på dette utopiske spil - derfor har vi fået bankkrisen oven i finanskrisen. Det er blevet in at lege med betroede midler som om det var rent computerspil.\nDet er en væsentlig del af miseren at den offentlig bistandshjælp og dermed de voldsomt stigende offentlige overførsler har nøje sammenhæng med en mentalitetsændring hos de professionelle omsorgsmedarbejdere der behandler sagerne i kommunerne og som i stigende grad - år for år - har fået gjort den offentlige omsorg til et 'kulturfænomen'.\nDette påpegede socialisten Jørgen S. Dich allerede i 1971 - altså inden den nye Bistandslov trådte i kraft, men efter at kildeskat og moms var begyndt at medføre en gigantisk forøgelse af den offentlige sektor og en gigantisk stigning i de offentlige udgifter, en stigning der som bekendt kom fuldstændigt bag på VKR-regeringen der var tiltrådt i 1968.\nDich forklarede dengang, at barmhjertigheden forlængst var ophørt med at være et anliggende udelukkende for private kredse og var blevet en klar offentlig forpligtelse, som i 1950'erne og 60'erne netop førte til en kraftig udbygning af særforsorgen.\nDen 'klassiske' opfattelse af menneskets individuelle ansvar for sin tilpasning til samfundet erstattedes af en humanitær opfattelse, der fritog de enkelte for ansvar og dermed også for de individuelle følger af manglende tilpasning, og gav plads for det offentliges ansvar og pligt til at yde hjælp på humanistisk grundlag - uden nogen betingelse om individualistisk indsats.\nMen, understregede Dich, denne humanistiske ideologi voksede ikke frem af den fattige, hjælpeløse klasses økonomiske situation. Den blev skabt af en samfundsklasse, der ikke selv var udsat for de individualistiske, livshårde betingelser. Ja, den måtte efter hans mening være skabt af dem der lever den betryggede tilværelse under det offentliges vinger, kort sagt af de offentligt ansatte. Disse var den nye herskende klasse!\n"Den humanistiske ideologi blev den kraft, som de, der var beskæftiget i særforsorgens tjeneste eller i andre hjælpetjenester, stillede bag deres krav om ekspansion af denne sektor til forbedring af patienternes og de ansattes egne forhold", skrev Dich. Og han fortsatte ganske ironisk: "Når man stiller humanismen bag sine krav, står man stærkt, fordi ideologien også for modpartens side er humanistisk. Modstanden bliver derfor ringe. Væksten i antal derfor stor."\nJøgen S. Dich understregede at der er to helt forskellige slags offentlige ydelser, nemlig de personlige tjenesteydelser, som kræver lønnet personlig indsats, og overførselsydelserne, dvs. folke- og invalidepensioner, børnetilskud, arbejdsløshedsunderstøttelse osv. altså rene pengeoverførsler. Og der er meget stor forskel mellem disse to slags.\nDe personlige tjenesteydelser beslaglægger økonomiske ressourcer (kapital og arbejdskraft) som har en alternativ anvendelse. Og der er vel at mærke i den offentlige sektor ingen automatisk garanti for optimal anvendelse af ressourcerne, sådan som der er i privat produktionsvirksomhed, der jo må leve under det frie markeds barske vilkår og er tvunget til at få mest muligt ud af alle ressourcer. Som følge heraf har de offentligt ansatte mulighed for ved at påvirke beslutningsprocesserne at skaffe sig beskæftigelse som ud fra en saglig omkostning-nytte-vurdering (cost-benefit-valuation) ville give samfundsmæssige tab, idet nytten er mindre end omkostningerne.\nDe ressourcer der beslaglægges er ikke blot arbejdskraft, men også kapital, og tjenesteydelserne er endda meget kapitalkrævende, idet anlægsudgifterne til bygninger og udstyr er meget store. Dette gælder ikke mindst inden for hospitalssektoren. Og vel at mærke findes der ingen ligevægtsskabende kræfter, sådan som der gør med overførselsydelserne. Tjenesteydelsernes område og omfang kan udvides i det uendelige, så langt fantasien rækker.\nDe personlige tjenesteydelser bygger på en personlig kontakt, hvis formål er at hjælpe gennem en menneskelig indsats - som læge, lærer eller rådgiver. Jo flere der skal hjælpes eller undervises, jo flere personer skal ansættes. Jo mere den enkelte skal hjælpes med personlige ydelser, jo større bliver den offentlige sektor. Jo mere perfektionistisk det hele kan gøres, jo flere kan få offentlig ansættelse.\nSom det yderst kritiske menneske Jørgen S. Dich var kunne han sagtens få øje på at hele denne ekspansionsideologi fra de offentlige ansattes side var nøje forbundet med deres samfundskritik, for denne stilede ikke efter at afhjælpe uheldige forhold ved at gå til de sociale onders rod, men krævede personlig hjælpeindsats efter devisen 'Hvad er et hjem uden en psykolog eller socialrådgivere' eller 'Hvad er en ungdom uden pædagoger'. Og igen blev Dich dybt ironisk: Manglende trivsel er et pletskud for denne samfundskritik, for hvor kan man ikke finde mennesker der ikke trives.\nDisse ord er skrevet for snart 40 år siden - af en mand der var socialist og altså absolut ikke savnede forståelse for jævne eller fattige menneskers kår, men blot havde opdaget at der var dukket en klasse op der levede højt på at gøre flest mulige mennesker til arbejds- og ansvarsfrie mennesker på statens og dermed skatteydernes bekostning.\nDet turde være indlysende at den ændring der dengang skete på ganske få år og siden havde held til at blive cementeret som fundamentet for den universelle danske og skandinaviske velfærdsmodel ikke lader sig skrue tilbage. Den støttes tværtimod åbenlyst af liberale politikere der nu sidder ved magten, men er født efter 1960, har fået alt forærende og slet ikke kan huske hvordan det var at arbejde for føden i sit ansigts sved som deres bedsteforældre gjorde. Den støttes naturligvis også af oppositionen der er i samme middelklasse-båd som de liberale, men af en eller anden grund har bevaret nogle vage anelser om arbejderklassen, klassekampen og solidariteten og som ved passende lejligheder kan give deres tilhørere passende positive associationer til disse fænomener, selvom ingen ønsker tiden skruet tilbage.\nNår 90 % af befolkningen betaler 90 % af befolkningen og således er kommet til at tilhøre middelklassen, kan de alle gå 'den tredje vej' mellem socialismen og liberalismen uden at blive generet af bevidstheden om omkostninger og hvem der egentlig skal betale regningen. Social- og omsorgsarbejderne er nu kun den ene halvdel af den nye herskende klasse, den anden halvdel hedder djøf'erne, de juridisk og økonomisk uddannede embedsmænd der lærer politikerne at trække i de rigtige tråde på de rigtige tidspunkter.\nI denne fastlåste situation er det omkostningsfrit at påpege nødvendigheden af at befolkningen får en ny mentalitet, etik, omkostningsbevidsthed og solidaritetsfølelse. For disse fornemme størrelser kommer ikke af sig selv, men kræver en vis oplevelse af et forpligtende fællesskab som er uforeneligt med de æstetiske selvrealiseringsidealer flertallet har fået opbygget.\nKybernetikkens fader Norbert Wiener talte i sin tid om informationer der går så dybt ned i systemet at de påvirker menneskers adfærd, men ingen moderne politiker eller spindoktor af i dag aner hvad han snakkede om. For de tror at al politik afgøres af stemningspåvirkninger som kan skabes i den smarte reklamebranche. At have dyb føling med selve de folkelige kræfter er noget de kun har læst om i historiebøgerne - og som de iøvrigt ikke tror på. Det er overtro.\nDet betyder at disse politikere og spindoktorer nok kan vinde midlertidige sejre, hvis de kommer før konkurrenterne, men aldrig er i stand til i sand forstand at lede et folk frem ad den ansvarlighedens vej der kan bære.\nEn af de store vanskeligheder er modsætningsforholdet mellem individ og samfund eller mellem frihedsprincippet og trygheds- eller solidaritetsprincippet. For disse principper er logisk uforenelig og vil altid forblive i et dynamisk spændingsforhold. De bør betragtes som ægte komplementære modsætninger - og derfor skal man ikke hverken spilde tiden på at prøve at forene dem i en syntese eller vælge side og spilde kræfterne på at forsvare den uholdbare ensidighed. Man bør lade modsætninger forblive uforenelige i deres dynamiske spænding.\nPolitikerne burde desuden være så fornuftige at de fyrer deres håbløse spindoktorer og begynder at lytte til folkets fine fornemmelser for både frihed og solidaritet, således at de bliver i stand til at lede vælgergrupperne frem ad den tredje vej der hverken forråder friheden eller solidariteten. Så kunne de måske bl.a. få held til at undgå tåbelige sygehusplaceringer der får midtjyderne til at opfatte sig som styret af centralistiske københavnere.\nFor sagen er jo at vælgerne stadig har bevaret retten til at protestere mod politikere der svigter dem. Det så man i midten af halvfjerdserne - netop som reaktion mod den udvikling Jørgen S. Dich havde beskrevet og som flertallet af vælgerne instinktivt var imod.\nSådanne reaktioner kan sagtens ske igen. Ja, det er faktisk dem demokratiet ikke kan undvære, så sandt demokrati netop er en form for historisk eksperiment der prøver sig frem og reagerer når noget går galt for længe.\nSålænge denne mekanisme fungerer, er der håb!\nFinanslovsforslaget for 2010 med kæmpeunderskud (26.8.09.)


▷ Bestil Joha Leggings – Bambus – Lyserød – 89.95 kr.\nJoha Leggings – Bambus – Lyserød\nNavn: Joha Leggings – Bambus – Lyserød\nKategori: 13 – Joha,Joha Basis,Joha Leggings,Leggings – Basis,Pigetøj\nFlere e-forhandlere foreslår efterhånden en hel del forskellige leveringsformer. En der er meget anvendt er efterhånden levering til et afhentningssted, så du selv kan hente dine nye varer på et valgfrit tidspunkt. Løsningen er altså i høj grad problemfri, samt oftest derudover den mest betalelige leveringsmanér ved køb af Joha Leggings – Bambus – Lyserød.\nDu kan ydermere vælge at få pakken sendt hjem til dig selv eller til adressen på dit arbejde. Leveringsmetoden er gennemsnitligt en smule mere pebret, men desuden ualmindeligt praktisk. Den mindst kostelige leveringsløsning er utvivlsomt at hente varerne selv, som desværre betinges af at du har bopæl tæt på e-shoppens arbejdslager.\nLeveringshastigheden på 13 – Joha,Joha Basis,Joha Leggings,Leggings – Basis,Pigetøj kan i nogle tilfælde være ret så afgørende såfremt vi skal bruge din pakke om et øjeblik, så i det øjemed er det rimelig væsentligt at man kigger nærmere på det estimerede leveringstidspunkt ved det respektive produkt.\nEn stor portion e-butikker i Danmark annoncerer levering efter en enkelt hverdag på de fleste produkter, eksempelvis Joha Leggings – Bambus – Lyserød, men som trods alt er regnet ud fra at ordren aflægges tidligere end et bestemt klokkeslæt, sådan at de sandsynligvis kan nå at få de nye varer pakket forinden personalet tager hjem.\nEnkelte e-forhandlere garanterer levering uden gebyr, men i de fleste tilfælde kun ifald man shopper for et bestemt beløb. I øvrigt skal du foretrække den mest betalelige leveringstype, hvilket i de fleste tilfælde – uanset om du bor ved Randers, Brønderslev eller Slangerup – vil være at få fragtfirmaet til at køre dine varer til et afhentningssted.\nDet er efterhånden særdeles simpelt for alle at finde de laveste priser hos forskellige webbutikker, og til tak har de fleste Joha internet foretagender været presset til at at stampe priserne på varerne – til børn og babyer, og tillige også til damer og herrer – markant, og endda nogle gange sikre fragt uden beregning.\nTrods dette kan det stadigvæk være lønnende at granske nogle enkelte internet shops i Danmark efter udsalg på Joha Leggings – Bambus – Lyserød inden du gennemfører din handel, så man er sikret at skaffe sig den bedste pris.\nDu skal trods alt være klar over, at i tilfælde af at en e-forretning tilbyder en vare til en pris som anses for overordentlig fremragende, er det mange gange være en indikation på en uoprigtig internet virksomhed. Bestillinger med betalingskort er trods alt dækket ind under en foranstaltning, hvilket garanterer dig overfor bedrageriske webshops.\nVi anbefaler kortkøb eller MobilePay. Som et alternativ burde du benytte en afdragsordning fra f.eks. ViaBill, forudsat du tilstræber at afdrage regningen over et længere tidsrum.\nInden nogen bestiller i en Joha e-butik behøver de for at være sikker granske webshoppens handelsaftale, dog er det uden tvivl et omfattende projekt.\nEt andet forslag kunne måske være at tjekke om online webshoppen er tilsluttet e-mærket, eftersom det bør være et billede på at internet forretningen føjer dansk lovgivning, og at netshoppen fra tid til anden besigtiges af fagfolk der er inde i retningslinjerne. Dette er en god genvej til bistand, ifald du får problemer i forbindelse med din handel.\nTillige kan det anbefales at køberen er påpasselig med de mest basale reglementer der kan have indvirkning på handlen, for eksempel den returneringsret e-forretningen benytter. I den forbindelse er det ligeledes afgørende, at man altid beholder sin faktura, således man til enhver tid kan påvise sin ordre af Joha Leggings – Bambus – Lyserød, hvad end man skal shoppe til en dame eller herre.\nTrustpilot medfører altid pæne genveje til at betragte en stor portion øvrige konsumenters domme og herved tilrådes det, at du sonderer online virksomhedens omtaler af Joha Leggings – Bambus – Lyserød inden du shopper.\nFacebook bringer dig tillige altid gode muligheder for at få indblik i internet selskabets kundefokus. Her møder vi en række internet forretninger hvor man kan sammensætte en anmeldelse af købsoplevelsen, hvilket på samme måde burde udnyttes til at fornemme tidligere kunders oplevelser.\nDenne side er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi samarbejder med en lang række e-forhandlere idet vi formidler firmaernes produkter, og opnår kommission om de personer vi sender videre fuldfører en transaktion.\nOrientering omkring tilbud og e-forhandlere ajourføres hele tiden, men det er umuligt for os at give garantier imod reguleringer der muligvis er realiseret efter seneste opdatering af hjemmesidens informationer.


Danfoss vil udvikle flere færdige løsninger til landbruget, men det er svært at finde folk med de rette landbrugsfaglige kompetencer, fortæller udviklingsansvarlig for virksomhedens afdeling Power Solutions.\nOffentliggjort: 21.10.19 kl. 15:07\nNår de fleste hører navnet Danfoss, tænker de termostater og ikke komponenter til landbrugsmaskiner.\nMen det producerer virksomheden med hovedsæde på Als også – og omsætter for milliarder i den afdeling, der leverer komponenter og elektronik til landbrugs- og entreprenørsektoren. Danfoss-afdelingen, der hedder Power Solutions skal foruden at producere komponenter også forsøge at kigge 5-10 år frem for at sikre de rette løsninger til landbrugsmaskinerne.\nHelt nøjagtigt omsatte Power Solutions globalt for 15,6 mia. kr. ifølge virksomhedens eget regnskab for 2018. I Danmark var omsætningen sidste år på 2,75 mia. kr., hvilket var en vækst på 287 mio. kr. sammenlignet med 2017.\nIfølge Landbrugsavisen voksede området Power Solutions med 16 pct. sidste år.\nTrods vokseværket forbinder mange landmænd ikke Danfoss med deres branche, fortæller Thomas Langer, udviklingsansvarlig for landbrugssegmentet hos Danfoss til Landbrugsavisen. Han forklarer, at det lave kendskab skyldes, at komponenterne leveres til dem, der producerer maskiner.\nDet manglende kendskab blandt landmændene har givet Thomas Langer visse problemer, erkender han over for Landbrugsavisen. Han har nemlig svært ved at rekruttere folk med en landbrugsfaglig baggrund til udviklingsafdelingen, hvilket er en nødvendighed for i højere grad at kunne udvikle færdige løsninger til kunderne. Et område, som Danfoss er blevet mere proaktive på, bemærker Thomas Langer.\n"Det kræver landbrugsfaglig indsigt at vide, hvad der er de rigtige løsninger til landmændene seks-syv år ude i fremtiden," siger han.\nEn af de kommende løsninger fra Danfoss er et færdigt koncept til frontlæssere og andre læsemaskiner.\nPå bundlinjen havde Danfoss Power Solutions ApS danske afdeling et overskud på 293 mio. kr. Det er ifølge ledelsesberetningen i regnskabet "Meget tilfredsstillende".\n"Vi er meget tilfredse med årets stærke resultater, som vi har opnået på trods af lave vækstrater i den globale økonomi," står der i teksten.\nI 2019 forventer Danfoss, at "trods den usikkerhed, der generelt er på vores markeder, og kapacitetsudfordringer forudser vi, at salg og indtjening i 2019 vil komme til at ligge over niveauet for 2018".\nNordjysk maskinhandler tager stort skridt tilbage\nCargill foretager nye investeringer for milliardbeløb


Højager - Wikipedia, den frie encyklopædi\nHøjager (eller højrygget ager) er en gammel dyrkningsform der i Danmark fik sit indtog i Vikingetiden. En højager er en mark der er pløjet med en muldfjælsplov i en karakteristisk bølgeform af lange høje rygge og herefter tilsået. Ryggene er 10-20 m brede og adskilles af 1/2-1 m dybe furer. Agerfurerne vil automatisk opsamle og eventuelt bortdræne mindre mængder overskydende nedbør af marken, hvilket har den fordel, at:\nI våde år er udbyttet godt på "bølgetoppene".\nI tørre år er udbyttet godt i "bølgedalene".\nHøjager med de karakteristiske rygge og bølgeform.\nLevn fra en gammel højager i Vilhelmsborg Skov syd for Aarhus.\nHøjryggede agre blev først mulige med indførelsen af muldfjælsploven, som var i stand til at vende det øverste jordlag. Jordvendingen tilfører desuden mere næring til planterne, end tidligere tiders ard-plov og øger derved udbyttet betragteligt.\nHøjryggede agre er typisk flere hundrede meter lange, da det var ret besværligt at vende den tunge muldfjælsplov, som havde mange dyr spændt for - især den tunge hjulplovs-type.\nHøjagrene, gjorde det muligt at dyrke vinter-rug, som ellers er meget sårbar overfor frost, hvis jorden ikke drænes. Vinter-rug blev en meget udbredt afgrøde i den tidlige middelalder i Danmark.\nDyrkning med højager blev visse steder anvendt helt frem til omkring 1800 her i Danmark og resterne af dem kan stadig findes som fortidsminder hist og her rundt omkring i landskabet, fortrinsvist i gamle skove, hvor moderne landbrug ikke har overtaget. I Østjylland findes der en en del højagre i Frijsenborgskovene ved Hammel, blandt andet midt i Tinning Skov, hvor der også ifølge stednavneoptegnelser skulle have ligget en landsby ved navn Knistrup i middelalderen.\nJesper Laursen: Historien i skoven - Skove og fortidsminder i Århus Amt, Skippershoved 1994, ISBN 87-89224-11-6\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Højager&oldid=7974346"\nSidst redigeret den 1. marts 2015, klokken 10:53\nDenne side blev senest ændret den 1. marts 2015 kl. 10:53.


744 resultater for Fertilitetsklinik-koebenhavn\nFandt du den rigtige blandt de 744 udbydere af fertilitetsklinik-koebenhavn ? Er du også udbyder af fertilitetsklinik-koebenhavn og endnu ikke registreret i firmavejviser ? Tilmeld dig gratis i dag!\nHer kan du finde oplysninger om "fertilitetsklinik-koebenhavn" i hele landet. På denne liste præsenterer forskellige virksomheder deres produkter og serviceydelser indenfor "fertilitetsklinik-koebenhavn".


Internettets styreorgan ICANN åbner nettet op for nye domænenavne, der udfordrer endelsen .dk.\nMandag d. 20. juni 2011, kl. 10.57\nOpdateret mandag d. 20. juni 2011, kl. 11.06\nInternettet får ny identitet, efter at det globale kontrolorgan bag nettet Icann har besluttet at tillade nye såkaldte domænenavne. Det betyder, at endelser som .com eller .dk ved søgninger på nettet fremover kan blive suppleret med virksomhedsnavne som .toyota eller bynavne som .london.\nBeslutningen blev vedtaget på et møde i Singapore trods en vis bekymring for, at de nye regler kan skabe forvirring.\n- Dette er den største ændring inden for domænenavne, siden .com blev skabt for 26 år siden, siger Theo Hnarakis, direktør i online-brandingselskabet Melbourne IT Digital Brands Services i USA, til nyhedsbureauet AFP.\nIcanns chef Rod Beckstrom talte ved et pressemøde om, at der nu bliver skrevet historie, og at internettets adressesystem nu er åbnet op.\nIfølge eksperter vil virksomheder være de første til at registrere de nye domænenavne. Et selskab som japanske Canon har allerede oplyst, at det har tænkt sig at søge om endelsen .canon.\nDet vil koste op mod en million kroner at søge om et sådant domæne, og desuden skal ansøgerne have et legitimt krav på netop det domænenavn, som de ønsker at købe.\nI dag eksisterer der 22 generiske domæner som .com, .org eller .info. Dertil kommer omkring 250 landedomæner i stil med .dk eller .uk.\nDe nye domæner giver virksomhederne mulighed for i højere grad at kontrollere deres liv på nettet og sende besøgende direkte til de rigtige dele af deres netunivers. Mange små virksomheder kan få mulighed for at hente navne, som er taget af andre i .com-udgaven.\nDomænehaj forsøgte at gemme sig bag popsanger\nDette vil ejeren af Sex.com\nDomæne-revolution rykker nærmere\nAktionær sagsøger Bible.com


Politiet efterlyser to gerningsmænd til kioskrøveri i Holstebro | 112news.dk\nPolitiet efterlyser to gerningsmænd til kioskrøveri i Holstebro\nTo formodede gerningsmænd til røveriet mod Superkiosken i Holstebro den 7. december 2017 blev fanget på butikkens videoovervågning. Midt- og Vestjyllands Politi offentliggør nu optagelserne og vil gerne i kontakt med borgere, som kan genkende mændene. Indehaveren har udlovet en dusør.\nHolstebro: Superkiosken på Niels Kjeldsens Vej i Holstebro blev udsat for et røveri den 7. december 2017 om aftenen.\nButikkens overvågningssystem har optaget video af to formodede gerningsmænd, som politiet nu beder om borgernes hjælp til at identificere.\nGerningsmændene, der var maskerede under røveriet, beskrives som:\nA: Mand, 170-180 cm høj og almindelig kropsbygning. Han var iført sort hue og blå dynejakke med hætte og sort stof på brystet. Jakken havde et logo på venstre overarm. Manden bar mørkeblå cowboybukser og brune sko/støvler.\nB: Mand, 170-180 cm høj og spinkel kropsbygning. Han var iført sort hue og en blå skijakke med hætte og sort lomme på venstre overarm. Manden bar desuden sorte cowboybukser med slid på forsiden af lårene og sorte Adidas-sko med hvide striber på siderne.\nDe to gerningsmænd talte flydende dansk til den forurettede, men brugte et ukendt udenlandsk sprog i intern samtale.\nYderligere to medgerningsmænd opholdt sig uden for butikken under røveriet. Begge med almindelig kropsbygning og iført mørkeblåt tøj.\nIndehaveren af kiosken har udlovet en dusør på 10.000 kr. for oplysninger, som fører til opklaring af sagen. Politiet kan kontaktes på tlf. 114.\nDenne artikel er set2403gange.\n« Nyt stenkast fra bro på den Fynske motorvej\n21-årige mand fra Korsør solgte fupbilletter på Facebook »


Bøger af Joachim Lund - Bogreolen.dk\nBøger af Joachim Lund\nForholdet mellem offentligt og privat er et helt centralt tema i diskussionen af samfundets udviklingsretning i det 21. århundrede. Hvilken rolle skal staten og kommunerne spille i samfundsøkonomien? Hvor meget skal overlades til markedskræfterne? Og hvilke erfaringer kan vi bygge på i den videre debat og beslutningsproces? De sidste to-tre årtier har ført til nye relationer mellem det offentlige og det private. Voksende problemer med finansieringen har stillet velfærdsstaterne over for nye udfordringer. Fremvæksten af internationale organisationer og store multinationale virksomheder har skærpet konkurrencen, både mellem virksomhederne indbyrdes og mellem de nationale økonomier. En mere og mere markedsbaseret verdensøkonomi har sammen med tilbagevendende økonomiske kriser affødt en bølge af statsintervention i markedet – og en intens diskussion derom. Denne bog indkredser og belyser en række udvalgte problemer og diskussioner fra mødet mellem det offentlige og det private, med centrale eksempler fra såvel den aktuelle diskussion som i et længere tidsperspektiv. Bogen er opbygget som en række eksempler på, hvordan man kan studere forholdet mellem privat virksomhed og individuel ageren på den ene side og statslig regulering og offentlige organisationer på den anden. Bidragene er koncentreret om tre temaer: - International politisk økonomi mellem stat og marked - Mellem private virksomheder og statslige interesser i Danmark: Koordination og konkurrence - Politisk kultur: Forholdet mellem offentligt og privat i politisk-økonomiske organisationer og som tema i det offentlige rum. Indholdsoversigt Forord Indledning DEL I. International politisk økonomi mellem stat og marked Innovationspolitik og institutionel konkurrenceevne i Danmark Kinas frie marked - hvorfor grænsen mellem stat og marked så let overskrides Myten om de store danske virksomheder i globaliseringen Gode gerninger betaler sig ... - men er den internationale regulering af virksomheder tilstrækkelig? Tysk-tyske handelsforbindelser 1945-1990 1759 - året da Storbritannien erobrede verdensherredømmet DEL II. Mellem privat virksomhed og statslige interesser i Danmark: Koordination og konkurrence Markedsbaseret styring af offentlige opgaver - et tilbageblik på det seneste årti Virksomhedskonstruktion i en flexicurity-kontekst - Den udforskende virksomhed i samspillet mellem velfærdsinstitutioner og erhvervsliv. De territoriale forudsætninger for offentligt-privat samarbejde. Samfundet på operationsbordet - Knud Højgaard, ingeniørerne og vejvæsenets centralisering 1933-1951. Forandringstendenser i reguleringen af offentligt og privat - offentlig-private partnerskaber og udlicitering i de danske kommuner DEL III. Politisk kultur: Forholdet mellem offentligt og privat i politisk-økonomiske organisationer og som tema i det offentlige rum Hvor kommer alle de økonomiske ideer fra? Et projekt under udvikling Kampen om den gode borger - mellem filantropi og velfærdsstat Not lost in translation? Sproglig mangfoldighed som legitimeringsstrategi i det europæiske unionsprojekt Melle, udenlandsk beundring og lokal ritualisering - institutionaliseringen af den bioteknologiske debat i Danmark Flexicurity mellem "historiens" og "forandringens" mysterier Dansk politisk kultur og minoriteternes politiske inklusion De internationale økonomiske organisationers magt - organisatorisk personlighed og egocentrisk usikkerhed Bogens forfattere Lars Bo Kaspersen, Joachim Lund, Ole Helby Petersen, Susana Borrás, Nis Høyrup Christensen, Stine Jessen Haakonsson, Grahame F. Thompson, Antje Vetterlein, Per Øhrgaard, Uffe Østergaard, Carsten Greve, Peer Hull Kristensen, Maja Lotz, Robson Rocha, Jeppe Strandsbjerg, John L. Campbell, Ove K. Pedersen, Liv Egholm Feldt, Magali Gravier, Lita Lundquist, Janus Hansen, Anker Brink Lund, Christiane Mossin, Tore Vincents Olsen, Leonard Seabrooke - alle med tilknytning til International Center for Business and Politics, Copenhagen Business School.\n- Minister Gunnar Larsens Dagbog 1941-1943\naf Joachim Lund & John T. Lauridsen\n- Danmark og den europæiske nyordning\nInden for de seneste par år er det kommet frem, at den danske regering ikke blot samarbejdede med besættelsesmagten om politiske spørgsmål - det danske landbrug og den danske industri var også storleverandører af alt fra flæsk til maskingeværer til Nazityskland. Som den første beskriver Peter Joachim Lund i denne bog det økonomiske samarbejde - set både fra et dansk og et tysk synspunkt. Bogen giver derfor både et spændende indblik i den tyske politik og de (rodede og uklare) tyske planer under besættelsen - og vice versa. Lund har senest redigeret Partier under pres - demokratiet under besættelsen (2003).\nPartier under pres - demokratiet under besættelsen\nDen danske samarbejdspolitik under besættelsen er blevet grundigt efterrationaliseret. Men der har også været en tendens til at overse de samarbejdende partiers kynisme og moralske kompromiser indtil augustoprøret i 1943. Denne antologi kommer rundt om spørgsmålene: Hvor langt ville de store partier gå for at besvare den tyske trussel? Hvordan legitimerede de sig over for deres vælgere? Og hvordan samarbejdede eller modarbejdede de hinanden?\n- Concepts and Expectations for a Postwar Europe Around 1945\naf Joachim Lund & Per Øhrgaard\naf Joachim Lund, Hubert Buch-Hansen, Christoph Ellersgaard, mfl.\nCBS og magten giver et unikt indblik i, hvordan en af landets toneangivende uddannelsesinstitutioner har været forbundet til magtens netværk gennem sin historie. Copenhagen Business School – tidligere Handelshøjskolen i København – har gennem et århundrede sat sit præg på den danske samfundsudvikling. Ikke blot ved at uddanne generationer af unge til erhvervslivet, men også i kraft af skolens placering i politiske og økonomiske magtnetværk.CBS og magten udgives i anledning af CBS’ 100-års jubilæum. Den bygger på et omfattende kilde- og datamateriale. Gennem en detaljeret empirisk kortlægning af de netværk, som skolens rektorer, professorer og bestyrelser har deltaget i fra skolens grundlæggelse i 1917 og frem til i dag, undersøger bogen forandringer og bevægelser i skolens forbindelser til de øverste politiske og økonomiske magtcirkler.Bogens forfattere er alle tilknyttet Department of Business and Politics ved CBS.


Religion er vigtig for amerikansk politik, fordi religion er vigtig for amerikanerne – Spektrum\nReligion er vigtig for amerikansk politik, fordi religion er vigtig for amerikanerne\nFoto: Charlie Neibergall/Ritzau Scanpix\n2. november 2018 | Lasse Hjerresen Wraae, Vallekilde Højskole\nReligion og politik hører på mange måder sammen for mange amerikanere. Flere kirker inviterer politikere til at at komme og tale for menigheden. Tag med skribenten Lasse til gudstjeneste i Mount Zion Baptist Church i Charlottesville, Virginia hvor flere toppolitikere også er mødt op. Blandt andet for at få folk til at stemme til midtvejsvalget den 6. november.\nDenne artikel er skrevet af Lasse Hjerresen Wraae, som er elev på skolen.\nFor et øjeblik siden kunne man høre folk snakke sammen. Ivrigt. Nu er der helt stille. Pastoren Alvin Edwards står med sin ene arm oppe i luften med fingrene udstrakt.\nHan er iført laksefarvet poloshirt og grå garbadinebukser. Sekunderne går. Ingen i lokalet siger noget. Han lukker øjnene, hvorefter gæsterne i lokalet folder hænderne. Næsten i takt.\nNu er det tid til en bøn.\n“Gud er vores tilflugt og styrke,” udslynger Alvin Edwards med kraft i stemmen.\nDet er en fugtig og varm morgen. Og ordene fra præsten er begyndelsen på et politisk valgarrangement, som bliver afholdt i kirken Mount Zion First African Baptist Church, der ligger i den sydlige del af Charlottesville i delstaten Virginia. Oppe på en lille bakke\n‘Get Out The Vote’-arrangementet, som det bliver kaldt, foregår i et stort baglokale i kirken, der i dag er tætpakket med lange plastikborde, klapstole, en stor morgenmadsbuffet og fremmødte fra nær og fjern – primært afroamerikanere.\nUd af vinduet, forrest i det store lokale, øjnes et stort hvidt kors, som står, næsten skinnende, i det stadigt oktobergrønne græs.\nRundt omkring i lokalet indfanger det ene smil efter det andet rummet. Det er smittende.\nMØDET MED PASTOREN\nAlvin Edwards har været pastor i kirken i 37 år.\nHan er en af dem, som står for, at kirken i dag danner ramme om valgarrangementet.\nHan mener, at det er godt at minde folk om, hvorfor man skal stemme, og hvilken betydning det har for resten af den enkeltes fremtid.\nDen erfarne præst ser kirken som hele verdens frelser. Ifølge ham kommer politik og religion til at blande sig med hinanden.\n“Tit vil det politiske system gerne involveres med kirken. Kirken har et ansvar for at være det her lands samvittighed. Hele den her verdens samvittighed. Bibelen siger, at vi skal undvige fænomenet ‘dem og os’. Siden vi lever og eksisterer her, har vi et ansvar til at stemme og sørge for, at ting går, som vi tror på, de skal,” siger Alvin Edwards med ro i stemmen.\nFoto: Vallekilde Højskole\nPOLITIK OG RELIGION SMELTER SAMMEN\nUSA er et religiøst land, og har altid været det. Det kan man ikke sætte spørgsmålstegn ved.\nMen man kan sætte spørgsmålstegn ved, hvor meget religion egentlig har indflydelse på den politik, som bliver ført i landet. Og om amerikanernes politiske identitet er forbundet med deres religiøse identitet.\nSvaret er “ja”, lyder det fra Søren Dal Rasmussen, der har en MA i Elections and Campaign Management fra Fordham University i New York, og er fast skribent for KongressenKongressen er den lovgivende magt i USA. Alle nye love skal godkendes her. Kongressen består af de to kamre Senatet og Repræsentanternes Hus..com:\n“Du kan se klare linjer mellem politisk og religiøs identitet. De er ved at smelte sammen. Der er for eksempel research, der viser, at det i dag er den politiske identitet, der driver den religiøse identitet mere end omvendt.”\n“De såkaldt ‘hvide nykristne’ er faktisk mere en politisk identitet, end den er religiøs. Altså har folk, der selv kalder sig ‘hvid nykristen’, mere til fælles med andre fra samme stamme på grund af deres politiske ståsted og ideologi, end den måde de praktiserer religion på.”\nMange amerikanere lever i disse dage i et polariseret samfund, hvor DemokraterneDemokraterne er et af de to partier i USA (ud over Republikanerne). De er liberale, og går ind for at hjælpe de svageste. Mange går ind for velfærd, miljø og våbenkontrol. og RepublikanerneKonservativt parti. Går blandt andet ind for lavere skatter, frie markedskræfter og retten til at bære våben. Flere republikanske vælgere er imod fri abort og homoseksuelle ægteskaber. står med benene solidt plantet i hver sin lejr.\nDen ene lejr er vilde med Donald Trump. Den anden foragter ham som pesten. Det kalder mange eksperter for stammepolitik.\nDET RELIGIØSE USA\nOmkring otte ud af ti amerikanere tror på Gud, ifølge analyseinstituttet Pew Research Center.\n48 procent af amerikanerne tror på, at Gud direkte bestemmer over, hvad der sker i deres liv – altså Gud beskrevet som i Bibelen.\nTOPPOLITIKERE KOMMER I KIRKEN\nOvre ved det ene vindue står den landskendte politiker, James Clyburn. I koksgråt jakkesæt og lyserød skjorte.\nDa han blev valgt ind, var han, og er stadig, en stor stemmesluger blandt afroamerikanere.\nDet 78-årige kongresmedlem er søn af en fundamentalistisk præst, og er inviteret til at sige nogle ord for menigheden.\nDet tager han sig god tid til.\nHans holdning til politik og religion i USA står krystalklart:\n“Den afroamerikanske kirkebevægelse startede på baggrund af politiske protester. Folk protesterede mod raceadskillelse. Adskillelsen af kirke og stat er en relativ ting, men det er alligevel forbundet på den ene eller anden måde. Det er godt, at kirken bliver brugt på den måde den gør i USA.”\nI den anden ende bagerst i lokalet står Leslie Cockburn. I grøn vest, med grønt tørklæde og langt nedslået lyst hår.\nDen californisk-fødte politiker er den demokratiske kandidat til KongressenKongressen er den lovgivende magt i USA. Alle nye love skal godkendes her. Kongressen består af de to kamre Senatet og Repræsentanternes Hus. til midtvejsvalget den 6. november – i øvrigt en af mange nye kvinder i amerikansk politik.\nSom hovedperson og medarrangør af arrangementet har hun hele morgenen været i gang med at snakke med mange af de potentielle vælgere i kirken.\n“Vi afholder mange politiske valgarrangementer i kirker. Og Mount Zion First African Baptist Church er et åbenlyst sted at gøre det, fordi menigheden er så gæstfri, som den er,” fortæller Leslie Cockburn.\nJames Clyburn er en landskendt politiker, kongresmedlem gennem 25 år og tidligere whip.\nHan er den tredje højest rangerede demokrat i Repræsentanternes Hus – kun efter partiets leder Nancy Pelosi og Minority WhipEn Whip i amerikansk politik er en leder fra partiet, som sørger for disciplin internt partiet, og at alle trækker i samme retning. Eksempelvis når partiet skal stemme. Steny Hoyer.\npolitikere kan skaffe stemmer i kirken\nDe demokratiske politikere i USA har en lang tradition med at afholde “Get Out The Vote”-valgarrangementer i kirker – ofte afroamerikanske kirker.\nMan ser altså politikere, der bruger religion og det kirkelige fællesskab som middel til at skaffe flere stemmer. Og det virker, fortæller Søren Dal Rasmussen:\n“Clinton tabte i sin tid med lidt under 80.000 stemmer fordelt på staterne Madison, Detroit og Philadelphia. En af de grupper, der ikke havde nær så stor stemmedeltagelse set i forhold til 2012 var afroamerikanere.”\n“Under ‘Get Out The Vote’-perioden før selve valgdagen bliver der altid mobiliseret afroamerikanske vælgere gennem såkaldte ‘Souls to the Polls’-arrangementer i kirker. Afhængig af staten (i nogle stater kan du stemme i flere uger før selve valgdagen) går de direkte derfra til valgstederne.”\nDet er nu sidst på morgenen.\nPastoren Alvin Edwards rejser sig op fra sin stol. Langsomt og roligt.\nHan beder folk om opmærksomhed.\nDen mangeårige pastor spejder ud over menneskemængden og siger:\n“Den sidste ting vi mangler, er at takke køkkenet for den fantastiske mad de har serveret. Så giv dem lige en sidste hånd med på vejen.”


Køb Kamagra i form af brusetabletter 100 mg\nOpløselig «Viagra» Kamagra Effervescent\nKan du huske den latterlige reklame for influenza-medicin, hvor en brusende tablet hurtigt opløstes i et glas vand?Takket være denne indgivelsesmetode var det muligt at drikke en velsmagende drink i stedet for bitre tabletter. Nu er denne mulighed åben for købere, der ønsker at genoprette potensen. Kamagra Effervescent – disse er opløselige brusende tabletter med en behagelig orange smag.\nKamagra Brusetabletter 100mg\n14 tabletter 366 kr\n28 tabletter 644 kr\n42 + 7 tabletter 871 kr\n63 + 7 tabletter 1219 kr\n84 + 7 tabletter 1438 kr\nKamagra Effervescent kan kaldes opløselig Viagra, fordi begge disse lægemidler er baseret på det samme aktive stof - Sildenafil.Takket være Sildenafil giver disse lægemidler en erektion til mænd, der har potensforstyrrelser, fordi Sildenafil fjerner en vis blokering fra vævene i penis ved at komme ind i blodet og giver dem mulighed for at udfylde med blod.\nKamagra Effervescent produceres af pålidelig indisk farmaceutisk virksomheden «Ajanta Pharma».Den «brusende Viagra» fra dette firma har vist sig at være et supereffektivt stof helt fra begyndelsen.\nAbsorptionshastighed er den største fordel ved opløselig Kamagra i forhold til Kamagra i tabletter.\nPå grund af denne egenskab reduceres tiden for en erektion efter indtagelse af medicinen. Den sædvanlige Kamagra eller Viagra skal tages en time før det planlagte samleje, men den opløselige Kamagra kan give effekt efter 40 minutter. Du skal købe Kamagra Effervescent, hvis du elsker Sildenafil, men du ofte er nødt til at begrænse din lidenskab på grund af at vente på, at stoffet skal begynde at virke. For at fremskynde virkningen af Sildenafil kan du også vælge Viagra-softw - dette er en generisk af «blå pille» i form af en dragee.\nVi anbefaler at købe opløselig «Viagra» til mænd, der behov for konspiration. Du kan nemt fortælle nogen, at Kamagra Effervescent tabletter er opløselige C-vitamin. Du kan også lægge dem i en pakke af vitaminer, så har ikke én person spørgsmål til dig. Med denne metode behøver du ikke at skjule dig for din dame eller venner for at forberede dig til kærlighedens nat.\nBivirkninger og kontraindikationer af Kamagra Effervescent er ikke forskellig fra Viagra og dets andre generiske stoffer, fordi disse egenskaber afhænger af det aktive stof, og vi ved at alle disse lægemidler har det samme aktive stof. Disse lægemidler har få kontraindikationer, og bivirkninger er usandsynlige, men alligevel bør du bestemt besøge din læge, før køb af opløselig Kamagra eller anden Sildenafil, og som en berømt person sagde: «Uanset hvilket godt samleje du havde, er det vigtigste, at det var sikkert».\nDirekte kontraindikationer for Kamagra Effervescent inkluderer:\nIndividuel intolerance over for sildenafil\nSlagtilfælde eller hjerteanfald i historien\nCentral nervesystem og sanseorganer: hovedpine, svimmelhed, ansigtsskylning rødmen i ansigtet og så videre.\nÅndedrætsorganer: nasal overbelastning, faryngitis, bihulebetændelse, øget sputumproduktion og så videre.\nMavetarmkanalen: mundtørhed, kvalme, diarré, forstoppelse, forværring af gastritis og så videre.\nUrogenitale system:hyppig vandladning, en følelse af ufuldstændig tømning af blæren og så videre.\nMetabolisering: tørst, følelse af varme, hyperglykæmi.\nKamagra Effervescent – det er et moderne lægemiddel af høj kvalitet, der garanteres at give dig en stabil erektion på kortest mulig tid. Ud over medicinske egenskaber har dette lægemiddel gode gastronomiske egenskaber, fordi det er meget behageligt at tage denne opløselige Viagra fra Indien, i modsætning til almindelige tabletter.


Forestilling om paradis: Annette Aggerbeck; Skriveterapi\nAnnette Aggerbeck; Skriveterapi - Din guide til personlig vækst\n"Kære dagbog ..."\nHvem har ikke forsøgt sig med at skrive dagbog som barn/ung? Jeg ved at jeg forsøgte, men det blev aldrig rigtig til en vane for mig. Da jeg blev teenager begyndte jeg at skrive digte som en form for dagbog. Jeg nød at skrive digte, især når tankerne blev lidt for triste, så var der noget forløsende over at skrive et digt omkring det. Men som med så meget andet, kom hverdagen og andre interesser lidt i vejen og jeg holdt stille og roligt op med at digte.\nJeg savnede dog at skrive. Jeg har, siden jeg fandt interesse for at læse, fundet det utroligt spændende og fascinerende hvad man kunne med sprog. Jeg har - udover at digte - også skrevet mange små noveller og historier gennem tiderne. Så på et tidspunkt købte jeg en sort notesbog som jeg besluttede mig skulle bruges til at skrive tanker, følelser og drømme ned i. Derudover fik jeg afløb for frustrationer og forvirringer ved at føre pennen til papiret og skrive det ned. Det har ofte hjulpet mig i situationer, hvor jeg trængte til at træde et skridt tilbage og se på problemet fra en ny vinkel. Ofte fandt jeg også en løsning. Jeg brugte den on-off i perioder, men jeg fandt en form for ro ved at skrive disse ting ned.\nNetop det med at finde indre ro, løsninger på problemer og komme til at kende dig selv bedre, er nogle af de ting en dagbog er rigtig god til.\nI "Skriveterapi" bliver vi introduceret til en masse gode fifs til hvordan en dagbog netop kan være et hjælpemiddel til at tackle problemer og finde løsninger. Heri er en dagbog ikke kun en optegnelse over hvordan vejret var, hvilken slags tøj du havde på osv. I denne bog er en dagbog en behjælpelig måde hvorpå man kan få et bedre kendskab til dig selv, dine holdninger og meninger. Samtidig kan det at skrive dagbog også være med til at få et bedre indblik i dårlige vaner samt hvordan disse kan brydes.\nBogen er inddelt i forskellige sektioner. Først skal vi lære at komme godt i gang, så bliver vi introduceret til vores værktøjskasse - for det at skrive dagbog kan være gøres i mange forskellige former, så det er bare med at finde den der passer til en selv, og til sidst er der skriveøvelser som skal være med til at øge vores personlige vækst gennem skrivning.\nHvis du overvejer at gå i gang med at skrive dagbog (igen), men ikke rigtig ved hvordan du skal gribe det an, så er det her en rigtig god kom-godt-i-gang-bog. Den guider dig i et nemt og forståeligt sprog, der er inspirerende og tankevækkende. Det kribler nærmest allerede i fingerne efter man har læst første side. Hvis du aldrig har skiftet bekendskab med at skrive dagbog, er det her en god how-to-do-bog, som opstiller forskellige dagbogsformer og skriveøvelser, hvor der helt sikkert nok skal være nogen der vil passe til dig.\nSå kom i gang - kære dagbog ...


FN kritiserer Vatikanets seksualmoral | Information\nBåde den nuværende pave, Frans, og hans forgænger, Pave Benedikt, har understreget, at børnemisbrugende gejstlige skal politianmeldes og problemerne tages alvorligt. Alligevel får Vatikanet kritik af FN for ikke at tage ordentlig hånd om den katolske kirkes massive problem med misbrug af børn. Foto: Scanpix\nFN’s udvalg for børns rettigheder fremsætter en hård kritik af Vatikanet i en rapport om seksuelt misbrug i katolske institutioner. Vatikanstaten er blandt de 140 nationer, som har underskrevet FN-konventionen om børns rettigheder fra 1989 og er dermed forpligtet til hvert femte år at redegøre for beskyttelsen af mindreårige i sin indflydelsessfære. Men det skete først i 2012, efter at mange sager om misbrug af børn i katolske institutioner og kirkens beskyttelse af pædofile præster allerede var offentligt kendt.\n»Kirken har brudt konventionen, fordi den ikke har gjort alt, hvad den burde,« sagde udvalgets norske forkvinde, juristen Kirsten Sandberg, onsdag ved et pressemøde i Genève.\nDe 18 eksperter har formuleret en række anbefalinger om større åbenhed i Vatikanet, efter at pavelige repræsentanter i januar havde været indkaldt til høring. Rapporten kræver »øjeblikkelig fyring og politianmeldelse« af alle præster, som er mistænkt i misbrugssager, samt fuld adgang for civile myndigheder og ofre til oplysninger om pædofilisager i Vatikanets arkiver.\n»Fordi gejstlige med trussel om ekskommunikation blev pålagt tavshedspligt, er misbrugssager sjældent blevet anmeldt,« hedder det bl.a. i rapporten.\nVatikanet har ikke villet erkende problemets omfang – rapporten taler om »titusindvis af ofre« – og har ikke gjort de nødvendige tiltag for at beskytte børns rettigheder, hævder udvalget, som også formulerer en direkte kritik af kirkens holdning til abort, prævention og homoseksualitet. Vatikanet opfordres til at gøre »fuld brug af sin moralske autoritet ved at fordømme overgreb, diskrimination og vold mod mindreårige baseret på deres og/ellers deres forældres seksuelle orientering«.\nVatikanet reagerede med en officiel meddelelse om, at kritik og anbefalinger vil blive taget til efterretning, men at »Den Hellige Stol finder det beklagelsesværdigt, at man i nogle punkter i de afsluttende iagttagelser kan se et forsøg på indblanding i Den Katolske Kirkes lære om menneskets værdighed og i udøvelsen af religionsfrihed.«\nDet beklagelsesværdige er selvfølgelig kritikken af kirkens doktrin, der fordømmer sex uden for ægteskabet, præventionsmidler, abort og homoseksuelle relationer.\nVatikanets observatør ved FN, ærkebiskop Silvano Tomasi, var mere direkte i sin spontane reaktion på rapporten, som anfægter selve kirkens magt over de troendes kroppe og dermed også deres sjæle.\nHan hævder, at verdslige organisationer har påvirket udvalgets »ideologiske linje«:\n»Udvalget har begået den fejl også at inddrage spørgsmål, der vedrører abort og homoseksuelle. For os er det emner, som ikke står til forhandling, og hvor kirken ikke kan ændre holdning. Vi kan altså aldrig sige, at Jesus ikke er Gud,« udtaler Tomasi.\nKritikken kaster lys over forsømmelser og forsinkelser i opgøret med kirkens pædofile subkultur, mener en af Italiens førende kendere af Vatikanets forhold, forfatteren og journalisten Marco Politi. Men dele af rapporten ser ud, som om den er skrevet inden 2010, hvor pave Benedict 16. i et brev til irske katolikker tog ansvaret på sig og beklagede »en malplaceret bekymring for kirkens gode navn«.\nSåvel den forrige som den nuværende pave har insisteret på, at pædofilimistænkte skal politianmeldes og retsforfølges, og skærpet kirkens indrapporteringsregler, påpeger Politi i Il Fatto Quotidiano.\n»Der er altså et før og et efter,« konstaterer han. Rapporten bliver i kirkelige kredse kritiseret for at behandle Vatikanet, som om det var et almindeligt land. Afsløringer af overgreb i katolske institutioner afhænger nemlig også af de civile myndigheder i alle de lande, hvor klodens 1,2 mia. katolikker bor.\nDesuden bliver biskopperne, som skal håndhæve kirkens interne regler, ikke udnævnt centralt i Rom. Men »indvendingen om, at kirken ikke er en multinational virksomhed, og at Vatikanet ikke er hovedsædet, er ikke meget værd,« skriver Politi.\n»For selvfølgelig kan paven ikke vide, hvad en præst i Amazonas foretager sig, det er den tilsynsførende biskops ansvar. Men det er op til paven og hans regering at sørge for, at hele organismen overholder og håndhæver de regler, som kirken har givet sig selv. Så meget desto mere fordi katolicismen – som den eneste religion – har en opbygning som en stat.«\nNår Vatikanet er en suveræn stat, må det finde sig i at blive behandlet og kritiseret på lige fod med andre stater\n- Vatikanet kan som stat ikke bare klare "frisag" i spørgsmål om abort , svangerskabsforebyggelse, familieplanlægning og sex uden for ægteskab m v ved at henvise til sin egen mærkværdige og uforstandige tolkning af Biblen.\nSvend Erik Sokkelund, Tino Rozzo, Niels Møller Jensen og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n07. februar, 2014 - 11:53\nFørst og fremmest er sagen en snasksag, som vi ikke kan undvære. Det ved Mads og Information, så de snasker med.\nSelve den katolske bevægelse er ellers eller en bevægelse, der er koncentreret til, hvad der foregår imellem ørerne og det er helt fint, sammenholdt med Lars von Trier og hvad verdenen ellers beskæftiger sig med af snask, Woody Allen for tiden.\nDesværre har den valgt bort hvad, der foregår imellem benene og må derfor tage til ulovlige midler og erstatninger.\nDet overordnede råd er at opgive sagen, religion, som rent videnskabeligt har kørt på sidste vers i mange år .\nVi stammer fra den afrikanske abe, havde blå øjne ifølge de sidste dna prøver og Voyager er nu 19 mia. km oppe.\nOpgiver man denne bevægelse, som har skadet og slået ihjel gennem tiderne og hjulpet en del rent mentalt, kan dens tjenere slippes fri og påbegynde et normalt sexliv.\n07. februar, 2014 - 13:16\nDen katolske kirke er ikke en bevægelse... den er en enorm koncern, med ufattelige rigdomme og utrolig magt over sine flokke, baseret på broncealdermytologi og den tids moralbegreber. Den lever stadig fedt af tusindårig mælking af fattige, uvidende troende... At den nye pave sælger sin Harley for PR betyder jo ikke at de pludselig har tænkt sig at bringe sin virksomhed ind i vor tid, begynde at tilbageføre sine rigdomme til sine retmæssige ejere, have en opfattelse af hvordan virkelige mennesker lever, afskaffe det vanvittige cølibat, eller opføre sig anstændigt over for ofrene for præsternes overgreb...\nPer Torbensen, Katrine Visby, Søren Bro og Karsten Aaen anbefalede denne kommentar\n07. februar, 2014 - 15:25\n'begynde at tilbageføre sine rigdomme til sine retmæssige ejere..'\nSkal det ske før eller efter at alle de enevældige regenter og deres arvtagere har tilbageført alle de stjålne rigdomme de stjal fra den katolske kirke i forbindelse med den såkaldte 'Reformation' ?\nEva eldrup og Helge Rasmussen anbefalede denne kommentar\n07. februar, 2014 - 16:46\nDet er mere rimeligt at se katolikkerne som en nation ligesom danskerne:\n- Styret er bundråddent\n- De fleste er idioter, hvis du tror på pressen\n- De fleste af dem, du møder, er fornuftige og ansvarlige og frisindede\n- De har ikke valgt at være det, men er født ind i sekten/landet\n- De fleste tager åbent afstand til den amoralske ledelse\n- Mange er ømskindede overfor fuldt ud berettiget kritik fra bedrevidende folk udefra\n- De værste tosser tror i fuldt alvor, at de har en slags patent på moral, selvom virkeligheden er lige omvendt\n07. februar, 2014 - 17:22\nMå jeg ikke her minde om at Pave Frans har pålagt at alle præster som tages i seksuelle - eller andre overgreb - overfor og på andre mennesker, herunde drenge og piger, pr. omgående skal meldes til politiet! Og at det faktisk var Pave Benedikt den 16. som igangsatte oprydningen indenfor det her område!\n"Vi kan altså aldrig sige, at Jesus ikke er Gud,« udtaler Tomasi." citat fra artiklen.\nSelv i den katolske teologi er Jesus aldeles ikke Gud, og selv hvis han var udtalte Jesus sig vist da aldrig om hverken homoseksualitet eller abort eller andre af de forhold, som en vis Saulus, øh, Paulus, udtaler sig om i sine breve...\n07. februar, 2014 - 18:44\nDer findes et dekret udstedt af Vatikanet, der stadfæster, at de indenfor kirken, der tillader sig at nævne forbrydelser og præsters overgreb mod børn og andre, vil blive straffet for det. Den foregående pave havde som en af sine særlige opgaver allerede som kardinal at dække over alle sager om seksuelle overgreb i området USA. Præster blev flyttet rundt for at undgå anklager. Sager blev forhalet, som det blev forældede. Der var øjenvidner til hans deltagelse i ... skal vi sige særlige 'ritualer' i Frankrig, der involverede børn. Vi skal ikke gå i detaljer her.\nDen nuværende pave har videreført og re-dekreteret bestemmelserne om straf til katolske kritikere. Der gælder også, selvom de holder det indenfor murene, de behøver ikke engang at være whistleblowers i offentligheden. Men han har også en særdeles betændt fortid som jesuit og junta-kollaboratør, hvor han personligt har deltaget i bla. traficking af børn, hvis forældre var blevet deporteret eller henrettet af juntaen.\nDen foregående pave befinder sig nu i en skjult residens indenfor Vatikanets mure. Han ved, at hvis han bevæger sig udenfor, vil han blive mødt med arrestordre. Den nuværende, som af besynderlige årsager er blevet venstrefløjens kæledægge, fordi han siger og gør noget, der har parfumeret sig som 'socialisme', vil uden tvivl møde samme skæbne.\n07. februar, 2014 - 18:50\nBaade i den katolske og den protestantiske teologi er Jesus Gud. Meget foer Danmark eksisterede og meget foer danskerne forlod katolicismen for blot 500 aar siden eksisterede begrebet Trinitas, paa dansk Treenighed. Fader, Soen og Helligaand, tre som er én.\nJa, ellers har jeg virkeligt ikke lyst til skulle debattere med folk som betrageter at ellevehundred million mennesker "uden undtagelse lider af enten dibiliterende dumhed, sindsyge eller mangel på rygrad. At forvente rationalitet eller noget der bare minder om sund fornuft fra denne gruppe overtroiske freaks er grænseløst naivt og uovervejet."\nMere end 35000 danskere er katolikker.\n07. februar, 2014 - 20:11\nsjovt at man kan slippe for en af de værste forbrydelser overhovedet ved at henvise til at man er en organisation, der har usynlige venner. Er du troende så forklar lige 3-enigheden, transsubstantionen og kødets opstandelser, kan du ikke? Stort chok. Jeg kan fortælle jer, at den bedste måde, hvorpå man kan slippe af med sin overtro er ved at læse biblen, altså ikke læse i den, men det hele, og skulle dette ikke være nok, så sæt jer ind i kristendommens historien, og fanden tage de tiloversblevne.\nHugo Pieterse, Søren List og Helge Rasmussen anbefalede denne kommentar\n07. februar, 2014 - 20:33\nJeg kan på det varmeste anbefale et kig på BBC's debat om den katolske kirke, hvor Christopher Hitchens og Stephen Fry holder nogle formidable indlæg... ligger på YouTube...\nMiguel, jeg kunne ikke drømme om at kritisere eller angribe de troende enkeltindivider, eller deres ret til deres tro... Det er den katolske kirke som institution, opinionsdanner, undertrykker og business, og dens prinser og kommandører jeg har stærk modvilje imod.\n08. februar, 2014 - 04:08\nOrganiseret religion er forretning, med blikket stift rettet mod profit.\nSelv de største verdensreligioner er at betragte som små eftersnkkere af den største af alle guder:\n08. februar, 2014 - 09:04\nDet er nærliggende at give cølibatet og den kristne moral skylden for de katolske præsters mange sexovergreb.\nMen sådanne sexovergreb er lige så udbredte hos grupper af ortodokse Jøder, navnlig i Brooklyn, New York, men også i Israel. Her er der ofte tale om rabbinere og undervisere som begår sexovergrebene, hvor ikke mindst de religiøse bade som praktiseres af jødiske mænd giver god lejlighed til nøgenhed og pilleri.\nRabbinere må gerne være, og er oftest gifte. Det er også kendt at disse rabbinere og andre ortodokse Jøder i et større omfang besøger prostituerede. Der er ingen store moralske forbud mod seksuelle aktiviteter over en kam som i den kristne religion, men tværtimod mange snørklede passager i Talmud (og formentlig også i Toraen), som kan bruges til at undskylde f.eks. sex med børn i visse aldre, eller sex med f.eks. ikke jødiske piger, hvor der benyttes forskellige nedsættende ord som betegnelse for ikke jødiske piger og kvinder; ord som også indgår i almindelig jødisk sprogbrug.\nEn Jøde som "synder" mod visse dele af den herskende offentlige seksuelle moral er måske en mild latterlig figur hos sine egne, men behøver ikke at frygte hævnaktioner fra Jaweh, og frygte fordømmelse og evige pinsler.\nSelv om den teoretiske, moralske og praktiske situation blandt disse Jøder og katolske præster altså er vidt forskellige, så finder overgrebene sted i begge grupper; både hos Jøder og Katolikker.\nÉn ting som selvfølgelig er et fællesaspekt, er lejligheden som der bydes disse mennesker for at komme i intime situationer med børnene. Der er ikke ret mange andre situationer i den moderne verden, hvor fremmede voksne kan være sammen helt alene med enkelte børn i længere tidsrum. Indtil videre ser det ud som om især drenge er de foretrukne ofre hos begge de religiøse grupperinger, men det er måske også igen et resultat af, at drenge i disse religioner er mere eftertragtede til inddragelse i den religiøse sfære. Indtil videre er det jo kun drenge som kan blive præster, både hos Jøder og Katolikker, hvorfor der selvfølgelig er bedre lejlighed til at gå efter drenge.\nMit indspark her påstår ikke at være hele forklaringen, og da det ser ud til at sexovergreb hos de religiøse er mere hyppigt forekommende end sexovergreb i andre situationer med mulighed for personlig og intim kontakt, som lærere, sportstrænere, ungdomsarbejdere, så må der være en yderligere forklaring.\nMen påstanden om at det skyldes cølibatet kan ikke være hele forklaringen.\n08. februar, 2014 - 10:12\nEt hver menneske som i kraft af sin overlegenhed - enten i alder, position eller viden - udøver sexuel aktivitet, overfor et menneske - og derved ikke giver dette menneske værdig ret til at sige fra - skal dømmes og stilles til ansvar. Uanset religion eller ej. Disse mennesker er fundamentalt ikke et hak bedre end de uhyrligheder som Gadaffi udførte mod børn i sine sexkældre.\nSexuel krænkelse mod børn kan have uventede og katastrofale følger - da ingen kender effekten - ydmygelsen samt den spirende selvforståelse rammer disse små skrøbelige individer med mangedobbelt kraft.\nSærligt i religiøse sammenhænge er det fatalt - da deres gud og forståelse af overordnet retfærdighed og beskyttelse - samtidig fjernes.\nJeg giver ikke 5 potter .. et eller andet - hvis ikke den frelsende pave - lægger sig fladt ned for det problem, og åbner alle porte, døre og papirer i Vatikanet - for at komme til bunds i det problem.\nKarsten Aaen og Troels Kirk anbefalede denne kommentar\n08. februar, 2014 - 10:32\nMan kan være eller ikke være religiøs. Ingen skal fratages muligheden for at kommentere hinandens valg.\nSom 'ikke religiøs' forbeholder jeg mig retten til at fremture med min mening om religion, og om hvordan jeg mener den bruges politisk, og som politisk skalkeskjul og som pengemaskine og som magtbase for perverse personligheder.\nDe to sidste år af min folkeskole foregik på Steno Skolen, en katolsk skole i Nakskov. og det var de lykkeligste dage i mit liv. Vi blev ikke misbrugt, vi fik ikke tæsk. Vi blev elsket og respekteret.\nSå selvom jeg mener, at religion er på linie med gammel overtro, så underkender jeg ikke de potentielt positive ting et sådant netværk kan afstedkomme.\nMen, desværre kan magten, man opnår som skriftklog, jo altid misbruges. Når vejen til Gud går gennem mennesker, så skal man være på vagt!\n08. februar, 2014 - 11:13\nJesper, naturligvis har man ret til at vaere eller ikke vaere religioes, og det har jeg ikke diskuteret. Det man ikke har ret til er at skrive -som det jo er sket i denne traad- at katolikker, ellevehundred million mennesker "uden undtagelse lider af enten dibiliterende dumhed, sindsyge eller mangel på rygrad. At forvente rationalitet eller noget der bare minder om sund fornuft fra denne gruppe overtroiske freaks er grænseløst naivt og uovervejet."\nMan maa godt kritisere religioner, jeg goer det selv, men man maa ikke saa groft fornaerme deres tilhoerere. Katolikker er en lille minoritet i Danmark, og det undrer mig at i Danmark, hvor der er en saa stor respekt for minoriteter, pludseligt kan komme en kommentar af denne vis, som jeg igaar meldte som stoedende uden at den er blevet fjernet. Hvis noget lignende var blevet sagt om joederne ville det vaere tilfaeldet.\n08. februar, 2014 - 11:47\n@Miguel: du siger at man ikke groft på fornærme osv, men det er nu min grundlovssikrede ret at kalde en spade for en spade. Der er ikke tvivl om, at mennesket religøse gen er opstået af to årsager, den ene at vi ikke kan forestille os vor egen ikke-eksistens og at dette naturligt er så angstprovokerende, at mennesket har været nød til at have noget at tro på, det kan man da godt fortsætte med, men så må man gå ind i sit hjertes lønkammer og lade være med at råbe det ud fra hustagene, den anden forklaring er, at mennesket har haft brug for at kunne forklare, hvad der har været uforståeligt, hvilket videnskaben i udstrakt grad er i stand til nu. Så meget om religiøsitet, når det kommer til de ulovligheder, der begås i religionens navn som foreksempel den udstrakte grad af pædofili i kirken (hvad der jo er en af dens mindste synder!!), så er der ingen forklaring eller undskyldning, der kan dække det, og det er under al kritik at civilsamfundet finder sig i dette.\n08. februar, 2014 - 13:07\nFolk må tro på, at pizzaer alle er lavet i New York. Eller at amerikanerne aldrig har været på Månen.\nFolk må tro på hvad som helst, men de skal ikke regne med min respekt.\nJeg kan acceptere (næsten) hvad som helst, men religion kan jeg ikke se end andet end gammel overtro, som holdes i live af bjergsomme gamle mænd.\n08. februar, 2014 - 16:08\nHvis offentligheden for alvor skal gå ind i de sager, der endelig ser dagens lys, så stopper det ikke kun ved Vatikanet.\nSkeletterne vil vælte ud af skabet, hos andre indflydelsesrige institutioner.\nSe b.la denne anklage fra ITCC.org (en organisation, der hjælper misbrugte børn) mod Pave Benedict og det engelske kongehus. Og bedøm selv.\n08. februar, 2014 - 16:37\nSoeren Bro, du siger at du har ret til at kalde en spade for en spade.\nVil det sige at ogsaa du synes at jeg rigtigt nok (eftersom der ikke er undtagelser) lider af "enten dibiliterende dumhed, sindsyge eller mangel på rygrad" og at der fra min side ikke kan forventes "rationalitet eller noget der bare minder om sund fornuft" eftersom jeg er en af disse "overtroiske freaks"?\n09. februar, 2014 - 08:19\nnej, og det har jeg heller ikke skrevet på noget tidspunkt, jeg vil gerne endnu en gang påpeget, at ligemeget hvilken holdning man måtte have til det hinsides, kan det ikke være rigtigt at fordi dette er formaliseret i form af en kirke, hvor gammel den end måtte være, at dens medlemmer kan fritages for straf for horrible forbrydelser, hvoraf pædofilien blot er en af de mindre. Så bekend du dig bare til hvad som helst, men din kirkes medlemmer skal straffes på lige for med andre almindelige mennesker, og der mangler dertil også et opgør med samme kirkes forbrydelser i fortiden.\nDet debile kommer bl.a. frem, når din kirkes overhovede kan have middelalderlige indstillinger til svangerskabsforebyggelse i en grad, så der fødes alt for mange børn og AiDS fortsat spredes. Så er det troende menneske debilt? Nej, måske uoplyst, hvem ved? Har kirken begået og begår stadig forbrydelser JA og det burde straffes.\n09. februar, 2014 - 09:53\nFrode Andersen: At forvente rationalitet eller noget der bare minder om sund fornuft fra denne gruppe overtroiske freaks er grænseløst naivt og uovervejet.\nLars Knudsen: Vi stammer fra den afrikanske abe, havde blå øjne ifølge de sidste dna prøver og Voyager er nu 19 mia. km oppe.\nMatthias Hanson: Den foregående pave befinder sig nu i en skjult residens indenfor Vatikanets mure. Han ved, at hvis han bevæger sig udenfor, vil han blive mødt med arrestordre. Den nuværende, som af besynderlige årsager er blevet venstrefløjens kæledægge, fordi han siger og gør noget, der har parfumeret sig som 'socialisme', vil uden tvivl møde samme skæbne.\nDet synes at väre en temmelig fastlåst borgerligt rationel tro eller overtro disse skribenter söger at fordömme paver og hele den katolske livsopfattelse på og med. Lars har den besynderlige livsopfattelse af socialdarwinistisk karakter, at fordi vi måtte stamme fra en amerikansk abe, skal vi også efterligne abens uvaner, og altså ikke de gode, altså f.eks. at plukke lus på hinanden og kaste os ud i en ikke-rationel alles-kamp-mod-alle i samfundene, hvad aberne heller ikke gör. De holder da sammen som flok, tänker aldeles ikke på hverken selektionen eller udviklingen til menneske, inden for et abeliv.\nAt den 86-årige tidligere pave holder sig inden for Vatikanets mure, betyder ikke at väre ensbetydende med at han ville blive retsforfulgt uden for, undtagen af Mathias Hansen og andre rationelle freaks og it-hoveder. Hans alder måtte kunne vanskeliggöre det for ham at vandre alt for lange pilgrimsvandringer. Og hvorfor ikke forblive blandt sine egne, i Rom og Italien, selv om han er tysk ? Kirken er jo ikke-national.\nSelv om mange i denne diskussion har den opfattelse, at kirkens hovedsagelige opgave er at forsvare forbrydelser begået af dens präster, må det dog bemärkes, at kirkens ästetiske og etiske idealer hvad menneskelig adfärd angår er ukränkelige og ikke til diskussion, lige så lidt som sportsolympiadens höjere längere, hurtigere- (citius, altius,.......). Ser man troens krav til det enkelte menneske som ideale, er det også nemmere at forstå, at det ikke er muligt at sätte en ideel personlig rekord som sportsmand hver gang man deltager i idrät, og at idealerne ikke behöver at väre forkastelige, fordi enkelte af de prästeviede ikke kan leve op til troens befalinger.\nI enkelte tilfälde kan altså tilmed straffeloven väre overtrådt.\nMiguel Tuells og Søren Bro anbefalede denne kommentar\n09. februar, 2014 - 14:31\nMåske, man også skulle kikke på andre sider, af den katolske kirkes morallære.\nTing som modstanden mod prævention.\nMan kunne også kikke på den enorme dobbeltmoral, der gør sig gældende når Vatikanet investere i medicinalindustrien, der fremstiller de produkter, som kirken finder moralsk forkastelige.\n09. februar, 2014 - 16:59\nEndelig er denne modbydelige kommentar fjernet, som Anker ogsaa hentyder til.\nDet er synd at den har vaeret der saa lang tid, for det har forhindret debatten om det artiklen egentligt handlede om.


EU har det kurdiske blod på sine hænder | 24NYT\nHjemDanske medierEU har det kurdiske blod på sine hænder\n22. oktober 2019 24NYT – AM Danske medier Kommentarer lukket til EU har det kurdiske blod på sine hænder\nDa Islamisk Stat var i sin vorden, var det Tyrkiet, der tillod mandskab, materiel og penge at flyde til regionen. Det monster, som Islamisk Stat udviklede sig til, blev næret af Tyrkiet, fordi Tyrkiet aldrig har bekymret sig om sine ”allierede”, men tidligt indså, at Islamisk Stat ville give dem en række strategiske muligheder. Da Tyrkiet i 2018 angreb de kurdere langs deres grænse, der kæmpede vores krig på landjorden, var det en direkte udmøntning af denne tænkning. Det skriver Mads Fuglede, Venstres udlændinge- og integrationsordfører i Berlingske.\nEU, USA og NATO (og dermed Danmark – red.) er alle skyldige i denne udvikling, og de kurdere, der har kæmpet for deres egen overlevelse og egne interesser, men også på vegne af os mod Islamisk Stat, bliver nu dræbt af et hensynsløst Tyrkiet, der har luret, at USA er uden ansvarlig ledelse, og at EU på grund af vores tåbelige flygtningeaftale er i lommen på Erdogan.\nAt vi i Vesten ser til, mens de kurdere, der har ofret alt for at bekæmpe de terrorister, der ellers ville have haft flere ressourcer til at angribe os, er en tragedie. Det kurdiske blod er på vores hænder, fordi vi ikke for længst har haft mod til at håndtere et Tyrkiet, der aldrig har været vores allierede eller venner.\nHvis man skulle starte NATO forfra i dag, var der ikke mange gode argumenter for at invitere Tyrkiet ind i alliancen. Under den kolde krig gav det en vis mening, at Tyrkiet i NATO-regi hjalp med at inddæmme Sovjetunionen. Den logik findes ikke mere.\nSiden Tyrkiet i 1974 invaderede Cypern og balancerede på kanten af en militær konflikt med det Grækenland, man skulle forestille at være allieret med, har det været tydeligt, at Tyrkiet vægter egne regionale interesser højere end alle andre hensyn. Verdenshistorien er fuld af nødvendige alliancer, men de har opløst sig selv, når de indre modsætningsforhold har dikteret det.\nDet er en gåde, hvorfor vi til stadighed via NATO og EU bilder os selv ind, at vi har fælles interesser med Tyrkiet.\nDet er ligeledes svært at se de gode argumenter for, at EU i dag ville indgå en ny associeringsaftale med Tyrkiet som den Ankara-aftale, EF indgik med Tyrkiet i 1963.\nOg i dag virker det direkte selvdestruktivt at have indgået en flygtningeaftale med Tyrkiet, der i praksis betyder, at Tyrkiet bestemmer, hvor stor strømmen af migranter mod EU er. Især når man tager prisen i betragtning: at betale mere end 20 mia. kr. i direkte støtte til Tyrkiet, fremskynde deres visum-fri adgang til EU samt at åbne nye forhandlinger til fremme for Tyrkiets medlemskab af EU.


Nemt madbrød med havregryn og hørfrø - v for vegetarisk\nHome Brød & Boller Nemt madbrød med havregryn og hørfrø\nLeave a Comment on Nemt madbrød med havregryn og hørfrø\nJeg vil gerne byde dig på et nemt madbrød med havregryn og hørfrø. Herhjemme er vi helt vilde med brødet her, og jeg er vild med, hvor nemt det er at lave.\nOne madbrød to rule them all\nDet her madbrød med havregryn og hørfrø har så mange fordele, at det hurtigt er blevet min go to opskrift, når der skal bages brød til aftensmad, fordi udover at det smager så utroligt dejligt, er det også…\n… saftigt indeni og sprødt uden på\n… fuldt af fuldkorn fra havregrynene\n… hurtigt at røre sammen\n… fleksibelt fordi det kan både koldhæves eller “hurtighæves” afhængigt at tid og ønske\n… lækkert med fx ost eller marmelade på = skøn morgenmad eller mellemmåltid\nMin yndlingsanvendelse af brødet her?\nJeg synes, brødet her egner sig helt perfekt som tilbehør til suppe eller salat. Smag og konsistens er så lækkert, og jeg kan godt lide størrelsen på brødets skiver. Synes du, brødet gerne må have større og højere skiver, har jeg i opskriften angivet, hvordan du opnår dette. Og er et enkelt brød for lidt, så bag to: Du fordobler bare alle opskriftens ingredienser. Det bliver ikke nemmere.\nVild med madbrød?\nSå tag et kig lige HER, hvor du blandt andet finder et madbrød med soltørret tomat og oliven samt indiske naan.\nMængde: 1 brød ~ ca. til 4-5 personer\nTilsæt de øvrige ingredienser og rør eller ælt dejen grundigt sammen.\nDejen hæver tildækket:\n~ ENTEN natten over/dagen igennem i køleskab\n~ ELLER 1½ time i stuetemperatur\nSæt en bageplade i ovnen, tænd ovnen på 250 grader varmluft, og lad ovnen varme helt op.\nLæg et stykke bagepapir på køkkenbordet og drys herpå lidt grovvalsede havregryn samt lidt hørfrø.\nHæld dejen fra skålen (brug til hjælp en fugtet dejskaber) og ud på havregrynene+hørfrøene på bagepapiret.\nForm med let vandfugtede hænder og blide tryk et aflangt brød på 25 cm i længden.\nSørg for at brødet er lidt fugtigt på hele overfladen, ligesom hvis man havde penslet det (det bruger du bare dine i forvejen vandfugtede hænder til).\nSkær et snit i hele brødet længde, ca ½ cm dybt.\nDrys med grovvalsede havregryn og hørfrø.\nBag brødet ca. 25-30 minutter (bruges madtermometer skal centertemperaturen være 98 grader).\nEr et enkelt brød for lidt? Så bag to! Du fordobler bare alle opskriftens ingredienser. Det bliver ikke nemmere.\nØnsker du et højere brød og måske lidt større skiver?\nTilsæt da yderligere 25 g grovvalsede havregryn + 25 g ekstra hvedemel + 5 g gær, og form brødet til 20 cm i stedet. Dette forlænger bagetiden lidt.\nPrevious ArticleKødFRIsauce ~ vegetarisk spaghettisauce


Fantastiske museer i Horsens | Oplevelser i kulturbyen\nHorsens har museer for alle\nFoto: Danmarks Industrimuseum\nEr du nysgerrig på vores fælles historie, og hvad der har gjort, at verden ser ud, som den gør i dag? Så er Horsens stedet for dig. Her kan du fordybe dig i flere spændende museer på højt niveau.\nDyk fx ned i samtidshistorien, og bliv klogere på industrialiseringen, udforsk middelalderen, eller lær hvordan det var at bo i landsbyerne, da oldefar var barn. Vi har samlet de bedste museer med udstillinger, du ikke må gå glip af.\nI Fængselsmuseet kan du opleve den berømte flugtkonge Carl Lorentzens imponerende flugttunnel. Se den imponerende historie om, hvordan han gravede sig ud i friheden.\nSpændende fortællinger fra en nær fortid\nBesøg Industrimuseet, og bliv klogere på industri- og velfærdssamfundets udvikling og levevis. Få det vildeste nostalgitrip, når du ser, hvordan de sidste tre generationer har levet, og få indblik i, hvordan samfundet har udviklet sig til det, som vi kender i dag. Dette se-med-fingrene-museum er en god måde at forklare børn, hvordan mor, far og bedsteforældre levede, da de var unge.\nFor den kunstinteresserede er Horsens Kunstmuseum et must. Her kan du opleve et imponerende og varieret udvalg af moderne dansk kunst. Du kan blandt andet se Danmarks største samling af Michael Kvium-værker.\nDen Horsensfødte billedkunstner har fået sin helt egen sal dedikeret til kunstværker inden for tegning, maleri, grafik og skulptur, som absolut er et besøg værd. Michael Kvium sætter altid nye standarder for kunsten og udfordrer dig til at sætte spørgsmålstegn ved den verden, du oplever.\nMåder at forstå mennesket og kunstneren Michael Kvium\nMuseer ved Horsens\nFå et unikt og fascinerende indblik i livet som fange på Europas største fængselsmuseum. Oplev Lorentzens flugttunnel og den nye udstilling Underverdenen i den mørke fangekælder, der har været brugt til disciplinering og afstraffelse.\nKom i det nostalgiske hjørne og lær om industri- og velfærdssamfundets udvikling. Besøg de flotte arbejderboliger, der er indrettet, som de så ud i forskellige årtier, se de imponerende, historiske maskiner blive vakt til live, den gamle skole eller de gamle butikker. Se også de arbejdende værksteder og lær mere om de gamle håndværk, der har præget vores samfund.\nEt mekka for moderne dansk kunst. Museet har en god blanding af faste og skiftende udstillinger med anerkendte kunstnere. Se den store Kvium-samling, gå en tur i parken og snup et måltid mad på museets café, Cafe E.\nBliv klogere på lokalhistorien hos Horsens Museum. Se udstillingen om den lokale opdagelsesrejsende Vitus Bering. Studér de arkæologiske udgravninger og skeletter eller lær om Horsens’ udvikling gennem tiden. Der er gratis entré på museet for både børn og voksne.\nGlud Museum er et hyggeligt frilandsmuseum, hvor du kan opleve 350 års landsbyhistorie. Her er flere gamle gårde og bindingsværkshuse med spændende udstillinger og arbejdende værksteder. I løbet af året er der mange events, hvor du kan prøve kræfter med lege og aktiviteter fra gamle dage.\nFoto: Tremhøj Museum\nVed Tvingstrup nær Horsens kan du opleve enestående, lokal landskabsarkæologi. Museet ligger i en arkæologisk rig egn, hvor der er fundet mange genstande, gravhøje og bopladser. På museet kan du selv røre ved oldsager og lære redskaberne at kende.\nUnik samling af millioner år gamle fossiler\nFoto: Fossile Smykker\nSe nogle af verdens ældste fossiler i privat samlers hjem. Hos Poul fra Brædstrup kan du opleve dinosaurfund, en imponerende elefantsamling og helleristninger fra Sahara. Og hvis du lige står og mangler en ægte dinosaurtand eller et fossil, så er det muligt at købe nogle af genstandene med hjem.\nFoto: Horsens Byarkiv\nByens hukommelse – kig ind, hvis du vil dybere ind i Horsens' historie. I Byarkivet finder du arkivalier og billeder fra 1800-tallet og frem til i dag. Byarkivet indsamler arkivalier og fotografier om byens og omegnens historie. Materialet er tilgængeligt for publikum og kan anvendes i biblioteksafsnittet, hvor også Lokalsamlingen er opstillet.\nHorsens ligger i en region rig på kultur og museer. Nær Horsens er der flere andre spændende museer på højt niveau. Se vores side med attraktioner i nærheden af Horsens for flere museer.\nFå billig adgang til fire lokale museer


Flere og flere køber hos firmaer på nettet - Vestsjællands Marineservice | Vestsjælland set fra havet\nMasser af internet virksomheder giver nu om dage alverdens leveringsmetoder. En af dem der er mest anvendt er p.t. at få afleveret pakken hos en pakkeshop, hvor det er nemt for dig at hente din bestilling når du har mulighed for det. Leveringsmetoden er jo usædvanlig hensigtsmæssig, og endda endda den prisbilligste leveringsudgave.\nDu burde på samme måde afveje for og imod at vælge afsending til din hjemmeadresse eller ud til dit arbejde. Denne er som oftest en kende mere pebret, men derudover meget simpel. Den mindst kostelige leveringsmanér kan ikke benægtes at være at hente ordren selv, som jo står og falder med at du er i nærheden af internet butikkens hjemsted.\nLeveringstidspunktet kan vise sig at være ekstremt afgørende hvis du skal bruge din ordre om kort tid, og herved er det helt fornuftigt at du besigtiger den estimerede leveringstid på det respektive produkt.\nEn masse netshops i Danmark annoncerer levering efter en enkelt hverdag på mange af shoppens produkter, der dog er regnet ud fra at bestillingen fuldbyrdes forinden et fast tidspunkt, således at de højst sandsynligt kan nå at få pakken distribueret forinden de pakkeansatte har fri.\nByggematerialer opdrives via store webbutikker, f.eks. Davidsen, Jem og Fix, Bygma, Bauhaus, XL-Byg, 10-4, Stark og Silvan.\nDe fleste forhandlere på nettet giver levering på næste hverdag\nDet har vist sig at være særligt let for købere at sammenligne priser på flere e-butikker på bygningsfirma.dk og derved har masser af internet virksomheder fundet det nødvendigt at tvinge prisniveauet på produkterne – til babyer og børn, og tillige også til mænd og kvinder – drastisk, og endda nogle gange byde på fragt uden betaling.\nDet kan ikke desto mindre vise sig lukrativt at sammenligne et par forskellige online shops efter rabat forinden du bestiller, sådan at man er skråsikker på at få den mest betalelige pris.\nDu bør alligevel huske på, at hvis en online shop annoncerer varer til salg for en pris som kan virke kolossalt gunstig, så kan det i nogle tilfælde være et karakteristika der viser en svindel e-handler. Kortbetalinger er ikke desto mindre omfattet af en lovbestemmelse, hvilket hjælper dig som køber overfor snydagtige netbutikker.\nForinden nogen bestiller hos en internet virksomhed burde de på en vis måde betragte netbutikkens betingelser, det er dog for det meste ikke særlig interessant.\nEn anden valgmulighed kan derfor være at kontrollere hvorvidt e-forhandleren er tilsluttet e-mærket, eftersom det typisk er en garanti for at internet forhandleren følger de danske love, samt at online webshoppen undertiden føres tilsyn med af jurister der forstår lovgivningen. Det er en rigtig god lejlighed til at få hjælp, ifald du bliver udsat for besvær som følge af dit køb.\nDesuden er det anbefalelsesværdigt at køber er vidende om de væsentligste regler gældende for ordren, som eksempelvis den bytteret netshoppen har. I den sammenhæng er det virkelig vigtigt, at man stadig sikrer sin faktura, således man fremadrettet kan eftervise sin shopping, om man er på gaveindkøb til en voksen eller et barn.\nByggematerialer afhentes via fremstående netshops, eksempelvis Jem og Fix, XL-Byg, 10-4, Silvan, Bygma, Davidsen, Stark og Bauhaus.\nKøb drængrus hos online butikker\nTilbudene du finder i den her kategori blev udvalgt automatisk af vores robot. Den har hurtigt ledt ekstremt mange produkter med det formål at finde de varer der har den tætteste relation til drængrus, og som robotten af den grund vurderer matcher din søgning bedst.\nForuden søgeforespørgslen du gav Google har robotten desuden inddraget søgeord, som historisk set er nogle som andre søgende normalt benytter i den forbindelse, eksempelvis bedste drængrus eller drængrus afhentning foruden søgeudtryk som bedste drængrus og drængrus pris.\nDen data bruger robotten som ekstra information til at kunne præsentere de mest relaterede varer. Det ses også at øvrige brugere eksempelvis søger efter køb drængrus, drængrus pris og drængrus online. Den her data har robot-søgeren også taget i brug for, at søge sig forbi mange hundredvis af varer.\nDesuden kan det ses i data, at søgeudtrykkene drængrus pris, drængrus online og drængrus hent selv er særdeles anvendte, og derfor er de ligeledes indregnet af robot-søgeren foruden søgningerne drængrus hent selv, billig drængrus og køb drængrus. Vi håber inderligt at du ikke blev skuffet over de viste varer, og at bare et enkelt af dem faldt i din smag.


Tech | ThreePeople.dk\nLøsning af PC problemer\nPosted by admin on 24. juli 2011 No comments\nInternettet vrimler med højtflyvende selvfede it-eksperter. Hos PC-Handyman.dk sætter vi en ære i at løse alle store og små computerproblemer helt nede på jorden i et sprog, der er til at forstå ligegyldigt hvor lidt computererfaring du har. Hos os er du i fokus fra start til slut. Alt sker på dine præmisser og i dit tempo. Read more »\nSammenligning af internetbrowsere\nPosted by admin on 10. maj 2011 No comments\nOpera, Explorer, Chrome, Safari eller Firefox? Hvilken foretrækker du?\nInternetbrowsere kan basalt set det samme. De har alle det samme formål, nemlig at gøre brugerens internetsurfing til en hurtig, sikker og brugervenlig affære. De kan alle vise hjemmesider og man kan afspille videoer og spille spil med dem alle. Nogle af alternativerne er dog grafisk flottere, og andre er lige lidt simplere. Og så er der Chrome, som er kendt for at være hurtig.\nPosted by admin on 6. april 2011 No comments


Mod sunde og produktive have i og uden for Europa — Det Europæiske Miljøagentur\nMod sunde og produktive have ...\nArticle Udgivet 15/09 2017 Sidst ændret 11/05 2021\nTopics: Biodiversitet – økosystemer Omlægning til bæredygtighed Vand- og havmiljø\nEuropa er omgivet af oceaner og have, der gennem hele historien har formet dets klima, økonomi og samfund. Havet har skabt job i kystsamfundene og sørget for næringsrige fødevarer i hele Europa. Maritime handelsruter har bragt varer samt nye idéer og nyskabelser med sig, mens havstrømme transporterer varme fra de tropiske egne mod polerne, hvilket gør klimaet i Nordeuropa mere egnet til menneskelig beboelse.\nOceanerne dækker faktisk omkring 70 % af vores planets overflade og spiller en vigtig rolle for opretholdelsen af livet på Jorden. De er hjemsted for en mangfoldighed af arter og levesteder, og hvert år opdages der nye arter og levesteder, hver med sine særlige egenskaber. Ud over at regulere det globale klima og understøtte biodiversitet udgør oceanerne også det største kulstofdræn. De opfanger kuldioxid fra atmosfæren og medvirker til at tackle klimaændringer. De skaber også jobmuligheder. Ifølge Europa-Kommissionen tegner den "blå" økonomi sig for rundt regnet 5,4 mio. job og skaber en bruttomerværdi på næsten 500 mia. EUR om året.\nHave under pres\nDesværre er oceanerne, herunder dem, der omgiver Europa, under stigende pres fra menneskelige aktiviteter og klimaforandringer. De seneste vurderinger viser tydeligt, at de marine økosystemer nedbrydes eller ændres. Temperaturstigninger som følge af klimaændringer og potentiel forsuring af oceanerne kan yderligere svække de europæiske haves modstandsdygtighed. En stor del af presset skyldes havbaserede aktiviteter såsom udvinding og produktion af naturressourcer (mineraler, fisk, skaldyr osv.), transport og energiproduktion eller forurening, herunder kasserede fiskeredskaber. F.eks. forårsager intensiv bundtrawlsfiskeri fysisk skade på havbunden og beskadiger levesteder. Eller der indføres fremmede arter med ballastvand, som kan påvirke hele økosystemer, navnlig i regionale, delvist lukkede havområder som Østersøen og Sortehavet.\nLandbaserede aktiviteter såsom brug af gødningsstoffer i landbruget, industrikemikalier og spildevand øger presset. F.eks. indeholder industrielt fremstillede gødningsstoffer kemikalier som fosfor og nitrogen, der virker som næringsstoffer, når de når ud i havmiljøet, og bl.a. forårsager algevækst. Denne voldsomme algevækst kan opbruge ilten i vandet og dermed kvæle andre akvatiske arter. På tilsvarende måde når plastemballage og mikroplast, der anvendes i kropsplejemidler, ud i oceanerne gennem spildevandssystemer og floder. Plast opløses, og mindre stykker forveksles af mange marine arter som føde og kan være dødbringende. De kommer endog ind i vores fødekæde. Den globale og europæiske efterspørgsel efter råmaterialer og andre ressourcer ansporer lande og virksomheder til at udforske nye muligheder uden for land- og kystområder, hvilket kunne øge presset på havmiljøet yderligere.\nDen blå økonomi i Europa\nEU, der både anerkender de europæiske haves økologiske og økonomiske betydning, har indført en række politikker og foranstaltninger vedrørende planlægning og regulering af den bæredygtige udnyttelse af Europas have, der omfatter en række aktiviteter såsom fiskeri, offshore-energiproduktion og beskyttelse af den marine biodiversitet. Havstrategirammedirektivet, der blev vedtaget i 2008, har til formål at sikre sammenhæng mellem sådanne EU-politikker og opstiller tre mål for Europas have, nemlig at de skal være "produktive", "sunde" og "rene". Disse bestræbelser er i overensstemmelse med EU's dagsorden for blå vækst – en langsigtet strategi til støtte for bæredygtig vækst i havsektoren og den maritime sektor som helhed, der ledsages af direktivet om rammerne for maritim fysisk planlægning. EU-politikken på dette område er også i overensstemmelse med målene for bæredygtig udvikling, navnlig mål 14 og mål 6.\nPå grundlag af de tilgængelige data blev det i EEA's vurdering "Tilstanden i Europas have" konkluderet, at selv om Europas have kan betragtes som produktive, kan de ikke betragtes som sunde eller rene. Der er dog sket forbedringer på visse områder. F.eks. har EU-medlemsstaterne allerede udpeget mere end 9 % af deres have som beskyttede havområder. Endvidere synes presset på fiskeriet og tilførslen af næringsstoffer at aftage. Til trods for disse forbedringer er den måde, vi bruger vore have på, fortsat ikke bæredygtig og truer ikke blot vore haves produktivitet, men også vores trivsel.\nEuropæiske og globale bestræbelser\nHavene er en del af vores europæiske naturkapital, og deres beskyttelse og udnyttelse kræver en europæisk og økosystembaseret forvaltningstilgang, som skal omfatte mere end sektorspecifikke foranstaltninger. En stor del af presset er knyttet til ikkebæredygtigt forbrug og ikkebæredygtige produktionsmønstre eller landbaserede menneskelige aktiviteter eller krav. I betragtning heraf kan forbedring af den kommunale affaldshåndtering (mindre plast i naturen) eller overgang til renere transportformer (mindre drivhusgasemissioner) være til gavn for havmiljøet ligesom forbedringer i bæredygtig fiskeripraksis. I de senere år har EU-politikker, såsom pakken om cirkulær økonomi, klima- og energipakken og lavemissionsstrategien, i højere grad bevæget sig i retning af helhedstilgange til tackling af bredere socioøkonomiske udfordringer og miljø- og klimaudfordringer.\nI forbindelse med havmiljøet ville en helhedstilgang medføre vedtagelsen af en økosystembaseret forvaltning og den ville samle forskellige forvaltningsfora inden for EU såsom de, der henhører under den fælles fiskeripolitik, direktivet om rammerne for maritim fysisk planlægning og havstrategirammedirektivet.\nSom med mange andre globale udfordringer, såsom luftforurening og klimaændringer, kræver det også en global tilgang at sikre sunde europæiske have.. For at lette det globale samarbejde og tage fat på spørgsmål i tilknytning til global forvaltning af havene vil Den Europæiske Union være vært for 2017-udgaven af konferencen om "Vores ocean" i Malta i oktober. I den forbindelse vil Det Europæiske Miljøagentur og Europa-Kommissionen præsentere WISE-Marine, en platform for deling af oplysninger om havmiljøet på europæisk plan til støtte for oceanforvaltning og økosystembaseret forvaltning.\nAdministrerende direktør for Miljøagenturet\nLeder offentliggjort i EEA's nyhedsbrev nr. 2017/03, september 2017\nFor references, please go to https://www.eea.europa.eu/da/articles/mod-sunde-og-produktive-have or scan the QR code.\nPDF generated on 28/05 2022 11:53\nArkiveret under marine habitats ocean acidification eu marine strategy framework directive ocean governance marine protected areas\nArkiveret under marine habitats, ocean acidification, eu marine strategy framework directive, ocean governance, marine protected areas