Rømø. Diger | Bents bane\n← Rømø. Værnemagtens baner\nRejse på Cuba →\nUdgivet den 12. oktober 2018 af Bent Hansen\nI min barndoms geografibøger var Rømø i den ene bog den sidste rest af et stort fastland og i den anden bog en samling af sand opskyllet af havet foran kysten. I dag ved jeg, at begge udlægninger er rigtige. Under sidste sidste istid og indtil for 11 700 år før nu, var der så meget havvand bundet i is, at man kunne gå tørskoet helt til De britiske Øer. Som isen smeltede, steg havet, og stormfloderne nåede helt ind til Midtsønderjylland sidste gang i 1634. Havet både tager og giver, så en del af de fjernede materialer blev af havet afleveret et eller andet sted, som det nu passede med vind og strøm. Sandvaderne på Rømø blev efterhånden så høje, at sandet blev tørt og kunne blæses sammen til de klitter, der i dag optager det centrale Rømø. Rømø var ikke dækket af is under sidste istid.\nSamtidig med klitdannelsen tillagdes marsk på øens østside, og marskområderne vokser stadig trods havstigninger og trods det forhold, at mennesket er ophørt med at blande sig i naturkræfterne ved ikke mere at foretage landvinding. På Rømøs vestside dannes sandvader, idet havet sorterer sine medbragte materialer med slikaflejringer, hvor der er roligt vand og sandaflejringer, hvor større bølger er til stede. Efter et område med flade sandvader blæses af en eller anden grund en klitrække sammen langs kysten, og når klitrækken er høj nok til at være stabil, tillægges nye, plane sandvader foran. Dette mønster ses gentaget flere gange på et tværsnit over øen.\nNu var det kun slikvaderne, der havde befolkningens interesse, og når et slikområde var modent, slog man et dige omkring det, så stormfloder ikke mere overskyllede området, men området voksede så heller ikke mere, og når havniveauet steg, kom området efterhånden til at ligge under havoverfladen.\nDigeanlæg i nyere tid er forholdsvis enkelt. Langs det udstukne planum for diget lægges et spor, hvor der kører en stor gravemaskine, der foran sig laver en afvandingsgrav og bagved sig lægges den udgravede jord fra graven op i et dige. Som regel beklædtes diget straks med græstørv, der måtte hentes i nærheden. Det hændte, at tørvene transporteredes med tipvognsbane. Det eneste problem var afvandingen. Der måtte, hvor åer passerede diget, bygges en sluse, hvorigennem det inddigede areal kunne drænes. Ved lavvande løb vandet ud i havet af sig selv, men ved højvande skulle der lukkes, så havet ikke løb ind over de inddigede områder. Slusen kunne være et større byggeri, der ikke sjældent krævede anlæg af smalspor.\nDen beskrevne anlægsmetode er dansk. I Tyskland var det almindeligt, at digerne byggede af sand, der hentedes på sandvader foran kysten og gennem rør pumpedes ind til diget. Det var dog kun digekernen, der var sand. Beklædningen var slik og yderst græstørv. Tilkørsel af slik og græstørv skete også i Tyskland med tipvognstog.\nRømø var under preussisk administration mellem 1864 og 1920, men de fleste diger er bygget i dansk tid.\nEt af Rømøs diger var et sandflugtsdige, der ikke skulle holde havet ude, for det gjorde klitten foran, men diget skulle bremse sandflugten, og så kunne det godt være bygget af sand.\nMed tiden blev digerne højere og højere, og navnlig blev digets skråning ud mod havet mindre og mindre stejl. I dag nævnes 1 : 30 for hældningen. Det er ofte mere, end fyldgraven bag diget kan levere, så der må tilkøres materialer udefra.\nInddigede områder på Rømø\nDigerne ligger på øens nord- og sydland. På øens centrale østkyst er der nok udbredte marskområder, men der er ikke diger, og i min tid har jeg da også set oversvømmelser her.\nI syd ligger Havnebydiget påbegyndt i tysk tid og fulgt op i dansk tid af et nyt Havnebydige supperet af et Kirkebydige og i nord ligger det store Juvredige ligeledes bygget i dansk tid.\nHer på et kort over Rømø fra først i 40’erne ses i nord Juvrediget og i syd Kirke- og Havnebydigerne.\nDET FØRSTE HAVNEBYDIGE\nDet første dige på Rømø er anlagt allerede i tysk tid. Det beskyttede marsken syd og vest for Havneby og byggedes 1908 – 12, i følge anden kilde kun 1912, men ødelagdes af en stormflod allerede 1916. Bygherre var Den tyske Stat, men hverken entreprenør eller eventuel sporbenyttelse er kendt. Det var også kun et lille svagt dige bygget delvist af forhåndenværende sand. Hvad værre er, opførelsen nævnes slet ikke i de af mig foretagene søgninger i pressen. Der er kun efterretninger om, at det er blevet bygget og igen ødelagt. Endvidere, at det fik lov til at ligge hen urepareret på grund af krigen, indtil det i 1924 blev repareret og forhøjet.\nDE DANSKE DIGERS NAVNE\n1924 projekterede Hedeselskabet nye diger, der ikke bare skulle erstatte det ødelagte, tyske dige, men forsætte langs vestkysten om mod Lakolk og supperes med et Juvredige mod nord. De to sydlige diger kaldes Havnebydiget og Kirkebydiget, men sidstnævnte er ikke klart defineret, og forskellige kilder har benyttet forskellige navne. Se kortet herunder. I dag er begge diger under samme bestyrelse.\n1 – 3 Kirkebydiget. 1 Nordre Fløjdige også kaldet Kirkebydiget. 2 Sandflugtsdiget eller Klitdiget. 3 Søndre Fløjdige. (4) Nummeret ikke påført. Tiltænkt landdelen af Havnebydiget. 5 Havnebydiget. 6 Afvandingskanalen. 7 Marsken uden påført navn mellem Sandflugtsdiget og Rimmevej. 8 Ubeskyttet område efter en tidligere stormflod. 9 Havsandet. Overskylles fra tid til anden delvist.\nDET ANDET HAVNEBYDIGE\nDiget begynder sydvest for Havneby i den derværende klit og beskytter altså ikke Havneby, der stadig fra tid til anden oversvømmes. (5.) I dag begynder det ved den sydlige mole, hvor sprit- og smørbådene til Sild har deres færgeleje. Det fører langs øens sydkyst langs Listerdyb, og når marsken, slikvaderne går over i sandvader drejer det vinkelret ind mod havklitten ud mod Nordsøen. Her fortsættes diget af Kirkebydiget.\nMellem kilderne findes nogle annoncer omhandlende Havnebydigets anlæg. De er alle fra 1924 og underskrevet af Kr. P. Dalgaard. Han er ukendt, men der fandtes på den tid en entreprenør i Lemvig ved navn Dalgård. I følge Flensborg Avis var han på egnen, idet han bød på andre arbejder således kloak- og vejarbejder ved Sønderborg.\nI juni 1924 søges gennem flere annoncer blot jordarbejdere; den ene annonce søger 20 mand, men det kniber åbenbart, idet annoncen gentages senere på måneden, hvor det nu pointeres, at der er tale om akkordarbejde. I august samme år gentages annoncen, men nu er arbejdet vellønnet, men stadig på akkord. Der lokkes også med, at der er kost og logi ved arbejdspladsen. I september annonceres endnu et par gange, og denne gang oplyses, at der skal bruges 30 mand. Tilsyneladende gælder annoncen kun Havnebydiget. Denne gang pointeres det, at man ikke ønsker skriftlige ansøgninger.\nDiget skulle have været færdig sidst i 1926, det menes , at det blev forsinket.\nHavnebydiget blev skadet under en stormflod 24. november 1928. Udbedringen kostede 10 000 kr. Digelaget får 2/3 fra Staten og til resten et lån fra Staten til 4½ % i rente.\nEndnu en stormflod indtraf kort efter den ovenfor nævnte. Endnu engang tog diget skade. Pressen meddeler, at hele befolkningen på øens sydlige del blev alarmeret for at udbedre diget med sandsække. Skaderne er endnu ikke gjort op i penge.\nDette dige fører fra øens centrale klitland vest for kirken til havklitten syd for Lakolk og videre helt ned mod Rømøs sydvestende, hvor det forsætter i Havnebydiget. Den første del af diget nordligst ligger øst – vest, idet det beskytter den delvist sandede marsk vest for det centrale højland. Nord for diget ligger nemlig en gammel havrending, hvor en stormflod i sin tid gennembrød klitten og oversvømmede et stort område syd for Lakolk. (8.) Det dagligt ind- og udstrømmende vand gravede et dybt hul bag klitrækken, hvor der stadig i dag ligger en sø, som dog i min tid er blevet mindre og mindre år for år. Endnu i 70-erne sås hvert forår opskyl fra havet helt inde foran det centrale klitland.\nDet nordlige fløjdige blev først færdig 29. april 1926, så fotografiet af lokomotivet kan være er taget ved den lejlighed? (1.)\nØstergaard & Dalgas brugte nævnt i pressen i januar 1926 tipvogne og motor, der formentlig dækker et motorlokomotiv. Deres materiel blev sejlet over i pramme formentlig fra Højer, hvilket dog ikke fremgår af avisen, og landsattes ved Kromosen på østsiden af Rømø. Kun én lokal ville sejle materiellet ud, men ikke på vestsiden af øen. Materiellet blev kørt i land med vogne, undtagen lokomotivet som sattes på skinner, der blev flyttet efterhånden som lokomotivet kom frem.\nBemærk, pressen skrev lokomotiver flere gange. Således bemærkedes, at lokomotiverne var de første på Rømø! En inddirekte erkendelse af at Rømøbanen undertiden kaldet banebanen aldrig har haft lokomotiv! Vi kender dog kun ét lokomotiv. Man ved dog aldrig. Pressen kan have ret. I øvrigt kendes lokomotivet fra Juvreanlægget heller ikke, og det kan jo være det, der henvises til med bemærkningen lokomotiver?\nDet meste jord blev dog taget direkte fra afvandingskanalen bag diget. Hertil anvendte Østergård & Dalgas en sporkørende spandekædemaskine. Jordarbejderne omfattede 120 000 m³. Anlægstidspunktet kendes ikke, men formodes at ligge mellem 1924 og muligvis helt hen til 1928. En enkelt kilde nævner 1928 som endeligt afleveringsår.\nEntreprenørfirmaet Østergård & Dalgas skulle være hjemmehørende i Åbenrå Firmaet bestod af A. Østergård, Brande, der har udført tørvegravning under Første Verdenskrig også i Midtjylland med materiel købt fra Hedeselskabet, og desuden deltog han i udbygningen af Horsens Vestbaner, der sidst i tyverne omsporedes til normalspor. Formentlig søgte han til Nordslesvig efter 1920 for at deltage i landsdelens genopbygning. Sammen med den os fuldstændig ukendt Dalgas byggede han diger på Rømø, og sidst i tyverne byggede han veje, formentlig Felsted – Gråsten, hvortil han havde købt ti kilometer spor fra de i 1926 nedlagte Åbenrå Amtsbaner. 1927 – 30 kørte Østergård & Dalgas mergel for Thyrstrup og Omegns Mergelselskab fra lejet ved Christiansfeld. Her overtager entreprenørfirmaet Carl Nielsen, Fruens Bøge arbejdet og materiellet i 1930 og fuldfører det, og man hører ikke mere til firmaet. I øvrigt kendes mindst tre andre entreprenører med navnet Østergård.\nLokomotivet var formentlig et Deutz-motorlokomotiv, hvilket fremgår af et billede, der ikke bare er forsynet med dato, men hvor nummeret kan læses på fabrikspladen. Lokomotivet er Deutz 4205/1922 af typen XIVF. Sporvidden var 785 mm. Det var som nyt leveret via agenten Lautrup & Langebæk til entreprenør Alex I. Hansen, Hørsholm. Østergård & Dalgas havde andre lokomotiver i 750 mm sporvidde, så hvorfor de her har valgt 785 mm vides ikke, men dels var lokomotivtypen formentlig omsporbar, dels kunne 785 undertiden køre på 750 mm spor, selv om det var lettere at få 750 mm materiel til at køre på 785 mm spor.\nDe omtalte stormfloder har ikke skadet den nord-sydliggende del af Kirkebydiget af nogle kilder kaldet Sandflugtsdiget. (2.)\nEn større artikel i Flensborg Avis fra 1925 omtaler udførligt arbejdet, så den gengives i uddrag. Noget forfatternavn fremgår ikke:\nAllerede før krigen påtænkte man at bygge et dige til værn for den sydvestlige del af øen, hvor der ligger et areal på henved 400 ha engjord. Det var så meningen samtidig at gennemføre en afvanding af distriktet på den måde, at man pumpede vandet over diget. På grund af krigen gik dog disse planer i stå, og først for henved et par år siden kom der et nyt projekt frem. Det dansk Hedeselskab tog sig af det grundlæggende arbejde og udarbejdede en plan, hvorefter selve arbejdet overgaves til firmaet Østergård & Dalgas, der nu er i fuld gang med opførelsen. Som nævnt drejer det sig om et område på 400 ha marskeng, der ligger i øens sydvestlige hjørne mellem klitrækken i øst og det såkaldte Sandflugtsdige med vest. Der opføres to fløjdiger, et ved den nordlige ende og et ved den sydlige ende, og ligeledes skal der bag ved diget bygges en henved 6 kilometer lang kanal, der skal afvande det inddigede område. Det nordlige fløjdige er henved 1500 meter langt, og det er der, man har begyndt arbejdet. Det er et meget møjsommeligt og vanskeligt arbejde at skaffe materialet, cement, jernbanespor og lokomotiver m. m. over til arbejdspladsen. Man må nemlig gå i land ved Kromosen lige neden for redningsstationen på øens østside og derfra fragte det på vogne henholdsvis spor (lokomotiverne) over på arbejdspladsen på Det nordlige Fløjdige, der går fra den nordlige ende af Sandflugtsdiget og ned til klitterne. Den vældige mængde fyld, som medgår til arbejdet, hentes delvist fra Havsandet og delvis fra den store klitrække, der ligger midt på øen. Alene til det nordlige dige medgår der 60 000 kubikmeter, og til hele arbejdet regner man med 125 000 kubikmeter, som flyttes med tipvogne, der til dels trækkes af lokomotiver, vel de første lokomotiver, der nogen sinde er sete på Rømø.\nDet værste arbejde er, efter entreprenør Østergårds udtalelse, at skaffe materiellet over til øen. Al ting fragtes over fra Højer Sluse, hvor jernbanesporet (Statsbanen) ender. Her køres det direkte over på prammene, der er byggede fuldstændig som færger. Kun ved højvande er det muligt at sejle, og også da møder man store vanskeligheder, som kun en hjemlig skipper kan klare. Så sker det endda ikke sjældent, at han går på grund, til trods for, at han er en stedkendt mand. Det var først meningen, at man ville gå i land på den vestlige side af øen, da man så kunne fragte materiellet direkte fra skibet og ind på diget; men det viste sig at bølgeslagene ved vestenvind var så stærke, at faren var for stor. Det kan for eksempel nævnes, at forsikringsselskab ikke ville påtage sig at forsikre materiellet. Først nævntes en pris af 10 % af hele værdien, og så ville man endda ikke gå ind på det.\nFor tiden arbejdes der i to hold, et på den østlige ende af diget og et på den vestlige. Holdene skal så mødes på midten. Hidtil er der på dette nordlige fløjdige flyttet henved 15000 kubikmeter.\nDiget bliver af samme størrelse, som de sidst byggede diger på fastlandet. Arbejdet på det dige er påbegyndt for en måned siden (de må være 01.07.1925,) og der er allerede store flader, der har måttet miste deres græstørv, og ligeledes er der gravet et stort stykke af kanalen langs diget. Denne nordlige del skal være færdig endnu i år, inden den farlige tid begynder, hvorimod man ført i 1926 tager fat på den sydlige fløj, der skal være 1800 meter lang, så hele arbejdet kan være færdig 1. september 1926.\nBygherren er Digebestyrelsen, og denne har overladt til Hedeselskabet at lave planen og føre tilsyn med arbejdets udførelse. En slags overtilsyn føres af Vandbygningsvæsenet, som repræsenteres af havneingeniør Buhl i Sønderborg.\nArbejdet vil koste 250 000 kroner, hvoraf Staten dog udreder en betydelig del.\nMan bedes bemærk, at artiklen er skrevet, inden diget var færdigt. Endvidere, at der tre steder nævnes lokomotiver i flertal. Vi kender dog fremdeles kun ét lokomotiv. Enkelte parenteser skyldes forfatteren, andre skyldes mig.\n1924 projekterede Hedeselskabet samtidigt både Juvrediget og Kirkeby- og Havnebydigerne. Juvrediget opførtes 1926 – 28.\nKontrakten giver et indtryk af, hvor omfattende et digearbejde er. Tilmed måtte der senere to tillægskontrakter til.\nInddigning af den nordøstlige del af Rømø.\nBeskrivelse og særlige betingelser for udførelsen af digearbejdet m. m.\nI. Grundlaget for entreprisens udførelse.\nII. Entreprisens omfang.\n1. Almindelig oversigt. – Digets længde bliver ca. 10,4 hhv. 10,9 km.\nStationsafstanden er 50 m på retlinet dige og 20 m i kurver.\n2. a. Arbejdets størrelse. 380 516 m³ eller 390.643 m³ inkl. græstørv.\n2, b. Digets dimensioner.\n2. c. Fyldgrav.\n2. d. Fyldens beskaffenhed.\n2. e. Arbejdets udførelse.\n2. f. Forskelligt.\n2. g. Arbejdsliste.\n1. Almindelig oversigt.\n2. Jordarbejdet og vandlænsningen.\n3. Spunsvæggene m. m.\n4. Beton- og jernbetonarbejderne.\n5. Beklædning af til- og afløb.\n7. Stigbord, stemmeplanker m. m.\nVI. Gennemløb i fyldgraven.\nIX. Mer- og mindreydelser.\nXI. Tidsbestemmelse, aflevering og garanti. – Entreprisen kan påbegyndes, så snart ministeriets approbation på tilbuddet foreligger, og den skal være fuldført senest 1. september 1927. Indtil 1. juni 1926 må entreprenøren kun arbejde på strækning fra station 0 til station 57.\nVed licitationen vandt J. Styrup & V. Prosch-Jensen, idet Ministeriet for Offentlige Arbejder 20. november 1925, har meddelt Vandbygningsdirektoratet, at det har tilskrevet Udvalget vedrørende anlæg af et dige på den nordøstlige del af Rømø således: Ministeriet approberer, at det laveste af de ved den under 30. forrige måned afholdte licitation indkomne tilbud, nemlig det fra entreprenørerne J. Styrup & V. Prosch-Jensen indkomne, antages.\nDer var dog mere bureaukrati, for kontrakten vil dog først træde i kraft, efter at den er blevet approberet af Ministeriet for offentlige Arbejder. Dette meddeles først den 8. marts 1926. Kontrakten godkendtes så den 27. april 1926. Til kontrakten hørte diverse bilag og tegninger, men de er desværre ikke kopieret.\nStaten betalte broderparten, og entreprenørerne Styrup & Prosch-Jensen anvendte tipvogne, lokomotiv samt dampgravemaskine med grab på larvefødder. Billederne viser imidlertid en spandekædemaskine på spor. Måske larvefodsmaskinen har været benyttet til et af de andre diger? Blandt andet anvendtes banen til ilandkørsel af materiel fra pram fra nærmeste pril. Jordarbejdet var på 400 000 m³. Der anvendtes ikke tipvogne til opkørsel af diget i starten, da kanalen rakte rigeligt, men da diget beskadigedes af en stormflod den 9. til 11. oktober 1926, måtte ny fyld tilkøres på tipvogn fra kysten ud for diget. Det samme gjorde sig gældende, hvor diget var sunket og måtte have tilkørt supplerende fyld, men dette skete fra en grav på Rømø.\nI følge Flensborg Avis gik det værst er det gået ud over Norddiget, hvormed der menes Juvrediget, der som bekendt ikke er færdigt. Det grådige hav er trængt ind fra begge sider og har borttaget store dele af diget, antagelig en hel kilometer. Skaden ansloges i går løseligt til 50 000 kroner, og så ved man endda ikke, hvad der er sket i løbet af i dag, da vandet i aften ved flodtid stod højt.\nDiget strækker sig over 11 km fra klitten nord for Lakolk til klitten ved Kongsmark rundt om hele øens nordlige del og når klitten igen lidt syd for Rømødæmningens landfæste.\nVanskelighederne tårner sig op\nUnder bygningen begyndte der at viser sig vanskeligheder, så man meldte ud, at der vil hengå længere tid, før diget er færdigt.\nDet blev derfor nødvendigt med ikke bare én med to tillægskontrakter. Den ene tillægskontrakt formentlig fra 24. maj 1927 gik på istandsættelse af diget fra Station 31ºº til 35ºº og forstærkning af dette fra Station 31ºº til 51ºº. 1927 er nok forkert, formentlig, fordi der står 1926 i originalteksten.\n22. november 1927 måttet endnu en tillægskontrakt til angående tilføring af manglende fyld i digets anlægsstation 78 – 91.\nI en avisnotits fra september 1927 meddeles: Digebygningen her på øen frembyder stedse større vanskeligheder. Det har nu vist sig, at grunden visse steder har vanskeligt ved at bære vægten af diget, og på en strækning af ca. 100 meter, hvor endnu ikke al fylden var kastet op, er diget sunket 1 – 2 meter, og den opkastede fyld er tildels presset ud i fyldgraven igen. Gravemaskinen kan derfor nu ikke arbejde mere, og man er nødsaget til at indstille arbejdet med den. Den manglende fyld, som udgør 12 – 13000 m³, vil derfor nu blive påført diget med tipvogne. Der er i den anledning købt nogle arealer ved Nr. Tvismark, hvor fylden skal udgraves og transporteres hen på diget, og da der er en transportafstand af op til 2½ km, vil det blive et besværligt og dyrt stykke arbejde.\nDiget skulle have været færdig bygget nu i efteråret, men på grund af de store vanskeligheder, som er opstået på grund af den våde sommer, har dette været umuligt, til trods for, at entreprenørerne har gjort alt, hvad der stod i deres magt for at få arbejdet rettidig udført. Der vil endnu hengå længere tid, før det hele er færdig, men når hullet, som den før omtalte sænkning har forårsaget, bliver fyldt, er diget dog nu på hele strækningen bygget så højt, at der skal en usædvanlig høj flod til at gå over den.\nJeg har en mistanke om, at netop graven ved Nr. Tvismark har fået skyld for at være et fyldtag til Rømødømningen.\nFørst midt i september 1927 meddeles om brug af motorlokomotiv. Sporbenyttelsen var formentlig ældre, idet der allerede til reparationen efter stormfloden benyttedes spor. Trækkraften var dog heste.\nEfter et møde 14. september 1927 anskaffedes til efterfyldningen fornødent spor og et lokomotiv, da diget var for blødt til heste.\nEt nyt notat fra sidst i januar 1928 oplyser, at nu er tøvejret indtrådt, så der er atter taget fat på digearbejdet, som har været afbrudt i længere tid. Desværre synker diget endnu. Det er sunket på en strækning af ca. 200 meter, og det er så grundigt at den jord, som er blevet presset ud ved sænkningen, ikke alene har fyldt fyldgraven, men er endog bleven presset op i en højde af 1–2 meter over terrænet. For at få diget op i fuld højde, vil der på nævnte strækning medgå ca. 20 000 m³ jord, som må tilføres på tipvogne.\nVi har tidligere troet, at lokomotivet var Deutz 4205/1922, men det brugtes formentlig af Østergård & Dalgas ved anlæg af Kirkebydiget. Sandsynligvis var lokomotivet af samme udseende. Tusinder af typen var bygget under Første Verdenskrig til militære formål, og efter krigen afhændedes de fra demobileseringspladser rundt om i Tyskland, hvor også danske firmaer og handlende købte, de sidste med henblik på videresalg. Det menes, at lokomotivet ved Juvrediget havde fabriksplade foran på førerhuset, mens lokomotivet ved Kirkebydiget havde plade på lågen til motorhuset.\nEt godt bud på lokomotivet, hvor nummeret er læst ud fra et foto fra museet i Skærbæk under et besøg, da netop Skærbæk ikke har lagt deres foto ud på arkiv.dk, er Deutz 3243. I følge Deutz’ leveringsliste er lokomotivet Deutz 3243/1918 af typen XVIF med sporvidden 600 mm. Da Carl Nielsen benyttede 785 mm, og lokomotivet var omsporbart, kunne det tænkes, at sporvidden senere blev ændret? F i typebetegnelsen står for Feldbane, altså markbane på tysk, en lettere type lokomotiv beregnet til at køre på flyttelige og derfor lette spor. Motoren var på 25 hk, hvoraf de 22 hk kunne overføres som trækkraft.\nLokomotivets levnedsløb er stykket sammen fra flere kilder. Det byggedes til DFB, Deutsche Feldbahnen, hvilket vil sige det tyske militær. Det byggedes så sent, at det ikke nåede at deltage i Første Verdenskrig. Det kunne derfor sælges som nyt fra et demobiliseringslager. Det skete omkring 1920, og første ejer var F. Dumann, Görlitz. Kort tid efter nævnes C. G. Søndergård, Fårhus som ejer. Han er kendt som speditør. Første kendte egentlig ejerskab er fra 1923 og tilhører entreprenørerne Hansen & Nielsen, Rejsby, der oven i købet havde købt lokomotivet gennem handelsfirmaet Lautrup & Langebæk. Hansen er som tidligere nævnt ejeren af firmaet Hans Jørgensen & Søn, Odense, og Nielsen er entreprenøren Carl Nielsen, Fruens Bøge. Kompagniskabet var entreprenører for Rejsbydiget. da dette arbejde i 1927 var slut, blev Carl Nielsen formentlig eneejer af lokomotivet. Han har så derefter solgt det eller udlejet det til Styrup & Prosch-Jensen, der så, antager vi, i 1927 sendte det til Rømø. Herfra kendes ikke fotos, men Skærbækarkivet har et postkort fra Rejsbydigets anlæg, som jeg imidlertid aldrig har set.\nUd fra typebetegnelsen var Carl Nielsens og Østergård & Dalgas’ lokomotiver ens af udseende. Kun fabrikspladens placering adskiller dem.\nI september 1927 meddeles det, at lokomotivet til Rømø er indskibet i Esbjerg havn.\nSom meddelt i går, skulle der i nær fremtid sendes et lokomotiv til Rømø i anledning af den sænkning, der er foregået med Rømødiget. Efter hvad vi erfarer på Esbjerg havn i dag, er lokomotivet blevet indskibet her for at blive sejlet til Rømø, hvor det med tipvogne skal køre sand ud til diget. Lokomotivet er blevet bragt ombord på tjalken ‘Marie’, der måske allerede i dag afgår med sin ualmindelige last. Lokomotivet, der naturligvis blev anbragt i skibet ved hjælp af en af kranerne på havnen, vejer 7 tons.\nFra anden ikke her gengivet kilde oplyses, at lokomotivet sandsynligvis blev landsat ved lavvande fra skibet, der lå i kanten af prilen og med sin lossebom satte skibet lokomotiv og tipvognen ned på et udlagt spor på havbunden og herfra kørtes i land, idet lokomotivet også trak tipvognene læsset med andet udstyr i land.\nSom nævnt var der tale om en dampgravemaskine af spandekædetypen, der kørte på spor. Maskinen var stor og den havde en kran fortil, der holdt spandekæden, og som noget ikke helt almindeligt havde den også en kran bagtil, der holdt udlæggeren, der lagde den opgravede jord op på diget.\nFabrikatet kendes ikke, men gravemaskinen ses foruden på billeder i Rømø Lokalarkiv mærket Juvrediget og i andre arkiver på egnen, idet den åbenbart også deltog i anlægget af Rejsbydiget. Makinens ligner maskiner af fabrikatet Orenstein & Koppel bygget på fabrikken i Lübeck, men dampmaskinen kunne være fra lokomotivfabrikken i Berlin. Styrup & Prosch-Jensen må have købt den af Carl Nielsen, der stod for Rejsbydiget. Rygter har villet vide, hvorfra gravemaskinen oprindeligt stammede, men dette rygte holder muligvis ikke. Der er endog skriftlig belæg for, at Carl Nielsen ved anlæg af Rejsbydiget var gået sammen indehaveren af det store fynske entreprenør- og grusgravsfirma, Hans Jørgensen & Søn, Odense, der stadig i følge de skriftlig kilder havde en overflødig gravemaskine. Da indehaveren af Hans Jørgensen & Søn nu var en svigersøn ved navn Hansen var Rejsbykonsortiets navn Carl Nielsen og Hansen. Imidlertid viser billeder af Hans Jørgensen & Søns gravemaskine ikke samme maskine, som anvendtes ved anlæg Rejsby- og Juvrediget. Det fynske firma kunne naturligvis besidde flere gravemaskine, som jeg bare aldrig har set foto af.\nArbejdet var ikke forskånet for ulykker, men kun én er fundet i en avis. Her var det ikke ulykken, der blev omtalt, men efterfølgende at der var ydet erstatning. Arbejdsmand Aksel Kristensen, Darum, kom til skade i maj måned forrige år hos ingeniør Styrup, Rømø, idet han fik højre fod overkørt af en tipvogn. Han er nu af Arbejderforsikringsrådet tilkendt 1500 kr. i erstatning.\nEn stormflod den 24. november 1928 gjorde ingen større skader på Juvrediget, men det gik hårdere ud over øens andre diger.\nJuvrediget er i nyere tid blevet forlagt over en kilometer, men den historie tager vi under Anlæg af Rømødæmningen, der var skyld i forlægningen.\nDiget blev forstærket 1964 – 65, men her anvendtes ikke spor.\nVandbygningsdirektoratet. Aflevering 115 fra 28.01.1975.\nHedeselskabets Tidsskrift 1928.\nFlensborg Avis 23.03.1923.\nFlensborg Avis 29.07.1925.\nFlensborg Avis 13.10.1926.\nFlensborg Avis 15.11.1928.\nFlensborg Avis 25.11.1928.\nFlensborg Avis 23.03.1929.\nJyllandsposten 01. og 03.09.1924.\nVestjyllands Socialdemokrat 12. marts 1928.\nVestkysten, esbjergudgaven 9. oktober 1924.\nVestkysten, esbjergudgaven 21. september 1927.\nSkærbækegnens Museum. Sådan hed det dengang, men det må have skiftet navn, da det ikke kan findes mere på nettet. Også de angivne billeder må have fået ny adresse, for de burde stadig dukke op ved søgning på billednummeret, B348 og B1716.\nRømø Lokalarkiv. Fotoene stammer derfra. Desuden haves B764, men det er ikke benyttet.\nHer er arbejdet på Juvrediget lige begyndt på det pågældende afsnit. Diget er ikke ret højt, og fyldgraven ikke ret dyb. Man lægger naturligvis ikke gravemaskinespor over samtlige ti kilometer dige. Man nøjes med et par hundrede meter, som så tages op bag maskinen og det færdige dige og flyttes frem foran maskinen. Tidspunket er uanset, hvad arkivet har skrevet 1926 – 28. Rømø Lokalarkiv B6066. https://www.arkiv.dk/vis/4621231 . Når billedet har samme nummer og adresse som et andet billede her på siden, er det ikke en fejl.\nArkivet skriver blot digebyggeri som tekst, men tilføjer, at adskillige lokale landmænd fik arbejde med deres hestespand. Tidspunktet er angivet til 1926 – 1928. Vi er imidlertid stadig ved Juvrediget. Til venstre henter spandekæden jord fra fyldgraven og via et transportbånd til højre læsses fyldet ud på digets placering. Der kan åbenbart rettet på aflæsningens placering med det nedhængende bræt. Det var så hestenes opgave at trække de maskiner, der jævnede jorden ud og planerede den samt at trække skiner og sveller frem til gravemaskinen. Maskinen er dampdreven. Skorstenen er tydelig, og lidt af den vandretliggende dampkedel ses også. Rømø Lokalarkiv B239. https://arkiv.dk/vis/3982502\nBilledet har i lokalarkivet søgeordet: Digebyggeri og teksten: Juvre dige. Endvidere oplyses: Flytning af gravmaskine og transportbånd med heste. 1928 – 1930. Årstallene skal dog lige rykkes til et par år lavere, men gravemasker af den type kunne være selvkørende, da de løbende kørte over for eksempel hele en teglværksgravs bredde for at homogenisere opgravningerne. Til højre ses en vejlignende flade, hvor til gravemaskinen flyttedes for at gøre gravens bederede og derved skaffe mere jord til diget. Hestene kunne have været brugt til flytningen af sporet mod højre. De brugtes også til at trække gravemaskinens sveller og skinner frem foran maskinen, efterhånden som diget bagude blev færdigt. Rømø Lokalarkiv B6065. https://arkiv.dk/vis/4621224\nHer er diget oppe i fuld højde næsten. 1926 – 28. Rømø Lokalarkiv B6066. https://www.arkiv.dk/vis/4621231. Når billedet har samme nummer og adresse som et andet billede her på siden, er det ikke en fejl.\nBilledet er på Rømø bestemt som Anlæg af Juvrediget, men det kan muligvis være fra Anlæg af Rejsbydiget. I alle tilfælde viser det gravemaskinen med de to kraner til at bære henholdsvis spandekædearmen og udlæggerarmen. Rømø Lokalarkiv B2862. https://www.arkiv.dk/vis/4278251\nNærbilledet af lokomotivet. Med kridt er der skrevet Rømø 1926. Desuden ses byggepladen, der på originalfotoet kan tydes, Deutz 4205/1922 af typen XIVF. Sporvidde 785 mm. Intet er imidlertid let! Rømø Lokalarkiv har bestemmelsen Anlæg af Juvrediget. I følge aviserne ankom lokomotivet først til Juvrediget året efter de angivne 1926! Der er derfor nok tale om et billede fra anlæg af Kirkebydige og altså ejet af Østergård & Dalgas. Byggedataene skulle stadig holde, da de stammer fra fabrikspladen, men er vi ved Kirkebydiget, er ejeren af materiellet ikke Styrup & Prosch-Jensen, men Østergård & Dalgas. Tipvognene er dog ens ved begge arbejder, men mange tipvogne af samme type bygget i stort antal, så det behøver man ikke lægge noget i. Rømø Lokalarkiv B736. https://arkiv.dk/vis/4009277\nLokomotivet ses her i et klitlandskab. Årstallet angives på Rømø til 1926 – 27. Stedet på dette billede er ikke angivet af Rømø Lokalarkiv B369. https://arkiv.dk/vis/3993198. Gengivelsen her er dog fra Lokalarkivet for Fredericia og Omegn, der har tekstet det som anlæg af jernbane mellem Fredericia og Vejle. På billedet ses baggrunden tydeligere en på billedet fra Rømø Lokalarkiv. Fredericiaarkivet har intet nummer på billedet, men betegner det lokalt B600369b.\nLokomotivet på toppen af diget. Samme data som ovenstående, men dog med tilføjelsen h i stedet for b. Mens lokomotivet er det samme på alle tre billeder, der viser lokomotiv, er arbejderne næppe alle gengangere? Der kan være en steds- og tidsforskel på optagelserne.\nJord til køres Juvrediget. Tidspunktet angives til 1926 – 28. Om det er fyldgraven der ses i forgrunden er muligt. Sporet, som tipvognene holder på, har en vis stigning op til digekronen. Der køres med to stammer, hvilket vil sige, at der et eller andet sted må være omløb. Det undrer, at der hverken ses lokomotiv eller træktøj til heste. Rømø Lokalarkiv B6175. https://arkiv.dk/vis/4630476\nArkivets billede har ikke nogen oplysende tekst ud over Juvrediget 1926 – 28, men vi ser stadig bygningen af diget, efter at det var sunket. Jordtaget ses i baggrunden og Vadehavet længere ude. Havde det været graven ved den senere Rømødæmning, ligger graven på den forkerte side af diget, så vi er nok snarere et andet sted på digets nordside eller måske vestside. Der tages altså her fyld fra marken uden for diget. Rømø Lokalarkiv B2864. https://arkiv.dk/vis/4278254\nPå dette foto ses et smalspor bag gravemaskinen. Det skulle der ikke have været på Rømø. Billedet kan derfor være fra anlægget af Rejsbydiget, hvor samme maskine også arbejdede. Selv om diget er højt, er skråningen ned til fyldgraven heller ikke særlig imponerende. Hæng mig dog ikke op på tvivlen. Selv om kilderne ikke taler om spor bortset fra til tillægskontrakterne, så kan kilderne jo tage fejl? Arkivets tidsangivelse er dog ikke rigtig. Vi er mellem 1926 og 28. Rømø Lokalarkiv B6063. https://www.arkiv.dk/vis/4621215\nBent Hansen. Version 4.0. Sidst rettet 21. oktober 2018. Tilføjelser og justeringer 24. oktober 2018.


Hjem / Skær / 8″ skær til jordbor\nNår haven skal være klar og flot til sommer, så vil denne 8″ skær til jordbor fra Texas.dk gøre det for dig. Og velkommen til websitet med et stort udvalg af havemaskiner. Hvis din græsplæne skal være flottere end naboens, er du allerede godt på vej, når du er kommet ind på denne side. Vores udvalg på siden giver dig et stærkt kort på hånden, og sandsynligheden er stor for at finde noget, du kan bruge. Det er ikke vigtigt om, dit næste skridt er at skifte en reservedel eller beskære en busk; gennem hjemmesiden her får du relevante bud på de dele, der passer til opgaven.\n8″ skær til jordbor fås sammen med en masse andre varer lige her i shoppen i den eftertragtede varegruppe Skær. Du får oven i købet hele 365 dages returret hvis du skulle fortryde dit køb din vare. Langt de fleste i Norden køber deres 8″ skær til jordbor ved den velkendte shop Texas A/S, der altid har et stort udvalg af populære varer. Her i online shoppens kæmpe udvalg finder du noget for alle, og der kan klikkes køb på dette produkt. Køber du varer online er priserne mere attraktive end i butikkerne- fordi webshoppen ikke har udgifter til en fysisk butik.\nHandler du varer i en dansk webbutik, er du stillet lidt bedre, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. efter du har købt dine varer, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere end de 14 dage, de er forpligtet til. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og det giver en god gennemsigtighed på priserne, i de mange webshops der er på det danske marked. Og du kan faktisk sammenligne priser super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Når du har købt dine varer, sendes de til din adresse, medmindre du vælger at få dem sendt til din arbejdsadresse, og få den løsning, der passer bedst for dig. Webshops har ikke en kø som i butikker eller supermarkeder køen er der slet ikke, når du handler online, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.


Sådan lindrer du straks smerter i iskias – blot med en tennisbold\nNewsner » Tips og tricks » Sådan lindrer du straks smerter i iskias – blot med en tennisbold\nRyggen er en del af kroppen, som let kan blive dårligere, jo ældre man bliver. Mange danskere lider af rygproblemer, og når årsagen er problemer med iskiasnerven, kan smerten være så uudholdelig, at man ikke kan være i sig selv.\nIskiasnerven begynder ved ryggens slutning og strækker sig over bagen ned gennem hvert ben. Når nerven kommer i klemme, kan det derfor føles som en smerte gennem hele kroppen, hvilket med rette kan gøre mange paniske over den stærke smerte.\nMen at ty til smertestillende medicin er ikke udelukkende svaret på problemet. Du kan faktisk blive smerten kvit, hvis du bare har en tennisbold i nærheden.\nEksperter siger, at smerte i lænden ofte skyldes inaktivitet og/eller overvægt, men det kan også skyldes skade.\nHvis det er iskias, som forårsager smerten, så kan man dæmpe det ved hjælp af strækøvelser, men ikke hvilke som helst. Laver du det derimod de rigtige, kan det give en enorm lettelse.\nVed at sætte en tennisbold på området, der gør ondt, og derefter lægge tryk på den, så kan spændingerne i de ømme muskler lige så stille forsvinde. Det skriver blandt andet Healthy Shared.\nNår du begynder at trykke bolden mod området, så kan det først give en intens smerte – hvilket betyder du rammer det rigtige punkt. Slap af og forøg gradvist trykket, så du kan holde til det, og husk at trække vejret dybt, indtil smerten begynder at forsvinde. Tryk bolden mod det udsatte område i 30 til 60 sekunder. Fjern derefter bolden nogle sekunder og tryk igen på et område, hvor du føler smerte.\nDu bør ikke lave øvelsen i mere end 10 minutter, men til den tid skal smerten også gerne have mindsket sig.\nDette trick har mange efterhånden haft glæde af. Man skal selvfølgelig altid søge læge, hvis man oplever vedvarende og stærke smerter, men denne metode kan være værd at prøve i hjemmet, hvis man vil mindske smerterne.\nOg så skal man endda kun bruge tennisbold, det bliver da ikke nemmere! Del gerne tricket med andre, så de også kan få glæde af det.


Techfit Training Long tights Grå fra adidas\nHjem / Butik / Træningsbukser / Techfit Training Long tights Grå\nTechfit Training Long tights Grå\nVarenummer (SKU): HM6063 Kategori: Træningsbukser\nTechfit Training Long tights Grå Produktfakta\nNavn: Techfit Training Long tights Grå\nPopulariten på Fodbold er gennem de sidste år steget betragteligt, og uanset om man tjener penge på fodbold eller ej, så er populariten næsten lige stor. Og ligegyldigt hvor den massive interesse stammer fra, skal man bruge noget ordentligt fodboldudstyr. Den utrolig kvalitetsbevidste varekategori Træningsbukser, har altid placeret sig selv højt på salgslisten inden for fodboldudstyr. Der er mange der overvejer at nedprioritere fodboldudstyret, men som fortryder efterfølgende – og det gælder i hele Danmark, og heldigvis kan du i webshoppen finde en hel del kvalitetsprodukter, der giver glæde ved fodbolden, og vores for tiden bedste bud er denne Techfit Training Long tights Grå. Næsten alt vores fodboldudstyr, kan være super godt til både banen og græsplænen\nTechfit Training Long tights Grå Fodboldudstyr i online shop\nTechfit Training Long tights Grå findes stadig i Top-10 eller tæt på i kategorien Træningsbukser. Og hey – du får jo også lige hele 30 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge varen. Fun fact er at de fleste shoppere i Danmark køber Techfit Training Long tights Grå hos den populære shop Unisport, der er blandt de førende i Norden inden for branchen. Hos webshoppens store udvalg kan du shoppe løs efter lækre varer, deriblandt også Techfit Training Long tights Grå. Køber du varer online er varerne billigere- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nTechfit Training Long tights Grå er altid populær\nForbrugere der køber produkter i danske webshops, får du nogle bedre betingelser, end loven foreskriver for de fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. efter du har foretaget dit køb på nettet, der findes også shops, der er endnu bedre og giver mere og nogle giver endda et helt års returret. En anden fordel ved online shops er, at alle varer og priser ligger online, og det bevirker, at du med få klik kan finde det bedste tilbud, på tværs af forskellige webshops. Og du kan endda gøre det når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, eller de kan blive sendt til din arbejdsplads, du skal bare huske at vælge den rigtige adresse. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online køen er der slet ikke, når du handler online, så ungå de trælse frustrationer over, at det kan tage så lang tid for folk at finde de sidste mønter frem.\n25 reviews for Techfit Training Long tights Grå\nVær den første til at anmelde “Techfit Training Long tights Grå” Annuller svar\nNike Træningsbukser Dry Park 20 – Navy/Hvid


→ Køb ILI-ILI LA LAVA hvid – 1630 kr.\nILI-ILI LA LAVA hvid\nNavn: ILI-ILI LA LAVA hvid\nMange online virksomheder foreslår nu flere leveringsmuligheder. En af dem der er mest populær er for øjeblikket levering til et afhentningssted, som gør det muligt at hente dine varer når du har tid. Fragtmetoden er altså yderst overkommelig, og tit desuden den mest betalelige fragtløsning ved køb af ILI-ILI LA LAVA hvid.\nDu kunne ligeledes vælge at vælge at få sendt til din bopæl eller til dit arbejde. Leveringsmetoden er godt nok en tak dyrere, men tillige ultra let. Den prisbilligste fragtløsning kan ikke benægtes at være at du selv henter ordren, hvilket nødvendiggør at du bor i nærheden af online forretningens adresse.\nLeveringsdygtigheden på Grupa Products er naturligvis ualmindeligt afgørende i tilfælde af at vi står og skal bruge pakken om få sekunder, så af den grund er det relativt centralt at man kigger nærmere på leveringstiden for den relevante vare.\nEn del internet webshops byder på 1 hverdags levering på en række varenumre, eksempelvis ILI-ILI LA LAVA hvid, men som imidlertid kræver at transaktionen gennemføres forud for et fastslået klokkeslæt, således at de sandsynligvis kan nå at få varen ordnet inden de pakkeansatte holder fyraften.\nVisse online firmaer frembyder gratis fragt, men ofte er det under forudsætning af at du køber for en præcis sum. I øvrigt kan man beslutte sig for den prisbilligste leveringstype, hvilket tit – uden hensyn til om du befinder sig nær Esbjerg, Slagelse eller Skjern – vil blive at få kørt dine produkter til en pakkeshop.\nDet er i dag yderst praktisk for forbrugerne at finde information om priser i blandt flere internet forretninger, og af den grund har adskillige Grupa Products online selskaber været presset til at at nedskære udsalgspriserne på specielt deres bedst i test produkter – til babyer og børn, men ligeledes til voksne – markant, og endda nogle gange præstere gebyrfri levering.\nTil gengæld kan det trods alt blive nyttigt at sammenligne forskellige internet webshops efter udsalg på ILI-ILI LA LAVA hvid inden du gennemfører dit køb, sådan at du ikke er i tvivl om at få fat i den mindst kostelige pris.\nMan skal dog være obs på, at hvis en online virksomhed sælger et produkt til en udsalgspris som er ufattelig letkøbt, kunne det tit være et fingerpeg om en falsk internet butik. Kortbetalinger er trods alt dækket ind under Indsigelsesordningen, som garanterer dig som køber imod falske online forretninger.\nGenerelt foreslår vi betalinger med kort eller betalinger med mobilen. Som alternativ kan du benytte en afdragsløsning som f.eks. ViaBill, såfremt du hellere vil dække regningen over en længere periode.\nInden nogen køber på en Grupa Products e-shop burde de for at være sikker gennemløbe shoppens forretningsvilkår, men det er almindeligvis en tidskrævende opgave.\nEt andet alternativ kunne være at bemærke om online butikken er medlem af e-mærke ordningen, da det ofte er et tegn på at internet firmaet følger den officielle danske lovgivning, og at online shoppen ofte revideres af jurister som forstår bestemmelserne på området. Dette er en god mulighed for hjælpende service, ifald du forvoldes problemstillinger i forbindelse med din shopping.\nDesuden er det at foretrække at køber er hensynstagende til de mest essentielle bestemmelser der kan have indvirkning på bestillingen, fx hvilken returpolitik hjemmesiden tilsikrer. I relation til det er det ydermere afgørende, at man når som helst sikrer ens kvitteringsmail, så man i fremtiden kan bekræfte sin shopping af ILI-ILI LA LAVA hvid, ligegyldigt om du skal shoppe til en mand eller kvinde.\nTrustpilot tilbyder dig adskillige pæne løsninger til at studere en lang række aktuelle konsumenters erfaringer og på grund af dette er det godt, at du besigtiger e-firmaets ratings af ILI-ILI LA LAVA hvid inden du handler.\nFacebook bringer dig derudover nogenlunde passelige metoder til at få kendskab til netbutikkens kundefokus. Tilmed møder vi en række online forhandlere som giver kunderne mulighed for at notere en bedømmelse af deres købsoplevelse, hvilket tillige kan udnyttes til at afveje kundetilfredsheden.\nDenne hjemmeside finansieres af annonceindtægter. Vi har et tæt samarbejde med flere e-firmaer eftersom vi annoncerer deres produkter, og tjener provision ifald en af de besøgende på vores hjemmeside laver en ordre.\nViden om varer og online shops understøttes jævnligt, men vi giver ingen garanti imod korrektioner der kan være udarbejdet efter at vi senest opdaterede de viste oplysninger.


Få 3 tilbud på omfangsdræn på Midtsjælland og spar penge\nDu er her: Forside / Omfangsdræn / Etablering af omfangsdræn på Midtsjælland\nEtablering af omfangsdræn på Midtsjælland\nRegnvand kan gøre skade, hvis det ligger i store pytter op ad dit hus i lang tid. En løsning kan være et omfangsdræn. Midtsjælland’s kloakmestre står klar til at give dig et godt tilbud på etablering af et omfangsdræn på Midtsjælland.\n» Få 3 gratis tilbud på omfangsdræn på Midtsjælland\nDet kan være en god idé at indhente flere tilbud med en pris på at få lagt et dræn om dit hus på Midtsjælland. Omfangsdræn er ikke en helt billig løsning, men pengene kan være godt givet ud i forhold til de skader, som regnvand ellers kan forårsage på dit hus. 3Byggetilbud, som vi reklamerer for, gør det nemt at bestille flere tilbud på én gang, så du snart modtager 3 tilbud på et omfangsdræn på Midtsjælland. Det er en hurtig og enkel proces, som gør det meget lettere for dig at sammenligne priser på at få etableret et omfangsdræn omkring dit hus på Midtsjælland.\nFå en god pris på omfangsdræn på Midtsjælland\nVi hjælper dig med at finde en autoriseret kloakmester på Midtsjælland, som kan etablere et omfangsdræn omkring dit hus på Midtsjælland.\nBor du på Midtsjælland, og har du problemer med fugt i din bolig? Hvis du kan se fugtige skjolder på din sokkel og måske også ydervæggene i din kælder, kan det være en god idé med et omfangsdræn. Ellers kan du risikere, at der opstår skader på husets fundament, eller at din bolig bliver plaget af råd og svamp. Det kan blive en bekostelig affære. Derfor kan et omfangsdræn i længden spare dig for mange penge, selv om det ikke er en helt billig løsning her og nu.\nMan skal være autoriseret kloakmester for at etablere et omfangsdræn. Heldigvis er der mange autoriserede kloakmestre på Midtsjælland, som kan hjælpe dig med at grave et omfangsdræn ned og slutte det til kloakken.\nDet er vigtigt, at arbejdet bliver udført korrekt, da der blandt andet skal tages højde for jordens sammensætning, dybden i forhold til huset og faldet på drænrøret. Arbejdet med at koble omfangsdrænet til kloaksystemet på Midtsjælland skal altid udføres af en autoriseret kloakmester. Du kan altid kontrollere, om en kloakmester på Midtsjælland er autoriseret ved at slå op i Sikkerhedsstyrelsens autorisationsregister.\nPrisen for et omfangsdræn på Midtsjælland afhænger som oftest af, hvor langt det skal være, men det er normalt flere tusinde kroner pr. meter.\nDanske Kloakmestre har lavet en video, hvor du kan se, hvor omfattende etablering af omfangsdræn er. Principperne for etablering af et omfangsdræn er ens uanset om det skal anlægges på Midtsjælland eller et andet sted i landet.\nOvervej også isolering af din kælder på Midtsjælland\nNår du alligevel får gravet jorden omkring dit hus på Midtsjælland op, kan der være god økonomi i samtidig at få efterisoleret ydermurene omkring din kælder. Gamle kældervægge på huse på Midtsjælland er som oftest uisolerede og derfor kolde og fugtige. Ved at sørge for isolering vil du opnå flere fordele: varmetabet bliver mindre, og kældervæggen får en højere temperatur, så der bliver mindre risiko for kondens på den indvendige side af væggen og dermed opnår du både et bedre indeklima og en lavere varmeregning. Som en ekstra bonus kan de positive effekter af en efterisolering øge værdien af dit hus på Midtsjælland.\nKontakt eventuelt din kommune, inden du sætter gang i arbejdet med at lave et nyt omfangsdræn på Midtsjælland, hvis du er i tvivl om reglerne.\nVil du have en billig pris på et omfangsdræn på Midtsjælland?\nSom tidligere nævnt er det ikke helt billigt at få anlagt et omfangsdræn omkring et hus på Midtsjælland. Det kræver mange arbejdstimer, en gravemaskine og måske også andre maskiner, så det løber hurtigt op, når der skal lægges dræn omkring et hus på Midtsjælland.\nVil du gerne undgå at betale mere end højst nødvendigt for det arbejde, kan det være en god idé at indhente flere tilbud på at få lagt et omfangsdræn på Midtsjælland. Det kan du gøre hurtigt og nemt takket være 3Byggetilbud, som vi reklamerer for. De kan helt gratis hjælpe dig med at få 3 tilbud fra autoriserede kloakmestre på Midtsjælland, som har erfaring og udstyr til at lægge et dræn omkring dit hus på Midtsjælland.\nAlt hvad du skal gøre er at klikke dig videre til deres hjemmeside. Her skal du udfylde en lille formular med en kort beskrivelse af din opgave. Når du har sendt din opgave ind, vil du i løbet af nogle få hverdage modtage det første tilbud på et omfangsdræn. Midtsjælland’s kloakmestre er vant til at udarbejde tilbud på omfangsdræn og mange andre typer af kloakarbejde, så de kan snart give dig en pris på din opgave.\nNår du har fået 3 tilbud, kan du i fred og ro sammenligne pris og service, så du kan få etableret et omfangsdræn på Midtsjælland til en billig pris. Lever ingen af tilbuddene op til dit budget, står det dig helt frit for at takke nej til alle tre tilbud, men der er nu gode chancer for, at du kan finde en autoriseret kloakmester, som kan anlægge et omfangsdræn på Midtsjælland til en billig pris.\nPrevious Post: « Billigt omfangsdræn på Vestegnen\nNext Post: Billigt omfangsdræn på Nordvestsjælland »


Ledelsesfilosofi - Wind Estate\nVi tror på, at vores medarbejdere selv kan træffe de rigtige beslutninger\nDe bedste resultater skabes i en flad organisation, hvor mennesker trives med udfordrende opgaver og gode kolleger. Vi fremmer medarbejdernes virkelyst og entreprenørånd gennem fokus på trivsel og frihed under ansvar. Det gøder jorden for sund og solid vækst, som gør os i stand til at fortrænge mest mulig CO2 fra verden.\nWind Estates ledelse består af Erik Abraham og Jesper Pedersen, som begge har en årelang erfaring fra vindmøllebranchen. De udgør den daglige ledelse i selskabet, men medarbejderne har vide beføjelser i et fladt hierarki.\nEntreprenørånd og selvstændighed\nVirksomheden har en fleksibel projektorganisation, hvor hver medarbejder udfører sine opgaver med stor selvstændighed indenfor hans eller hendes område. Alle medarbejderne har solid erfaring fra tidligere funktioner indenfor samme område i andre virksomheder.\nHele organisationen er præget af en entreprenørånd med stor energi, selvstændighed og målrettethed.\nTrivsel og helhedstænkning\nMedarbejderne er drevet af ledelsens holdning om, at Wind Estate altid skal finde løsninger ud fra en helhedsbetragtning. Det handler hver gang om at finde den mest optimale løsning, der ser opgaven i 360-graders perspektiv. Og selvom det i den sidste ende er resultaterne, som tæller, så lægger ledelsen og medarbejderne stor vægt på trivsel i hverdagen. Omgangstonen i organisationen er godmodig – til tider hjemlig – med megen humor og diskussioner ved spisebordet.\nAktionær og stifter af Wind Estate sammen med Jens Petri Petersen. Medlem af selskabets bestyrelse. Uddannet civilingeniør. Har siden starten af 1990erne samlet stor erfaring fra vindindustrien, bl.a. som salgschef hos NEG Micon og sidenhen Vice President hos Vestas Asia Pacific i Singapore med ansvar for forretningsudvikling. Siden 2008 direktør for og medejer af Wind Estate.\nCFO og COO\nHar siden 2009 været ledende medarbejder hos Wind Estate. Siden 2021 som direktør. Uddannet revisor. Har tidligere erfaring som revisor hos Dansk Revision og økonomiansvarlig hos Laksen.


Asminderød-Grønholt Pastorat – Fredensborg Provsti – Helsingør Stift – Lynge-Kronborg Herred – Frederiksborg Amt\nAsminderød Kirke er en middelalder kirke. Den østlige del af skibet er fra første halvdel af 1100-tallet, mens den vestlige del er fra sidst i samme århundrede. De tykke mure tyder på, at skibet oprindeligt kan have båret et tårn fra samme periode (romanske). Det nuværende tårn er formentlig bygget samtidig med kirkens hvælvinger i 1400-tallet. Omkring 1500 udvidedes koret til sin nuværende størrelse af samme bredde som skibet. Våbenhuset mod nord er fra første halvdel af 1200-tallet, mens det lille sakristi først kom til i 1839. Det store sideskib mod syd føjedes til i 1736.\nPrædikestolen er fra slutningen af 1500-tallet, lydhimlen dog fra ca. 1630. Kirkens bænke er dels fra samme tid som prædikestolen, dels senere efterligninger fra 1736. På sideskibets sydvæg er opsat det oprindelige korbuekrucifikx fra ca. 1500.\nTo kirkeskibe, orlogsfregatten 'Søe Blomsten' fra sidste halvdel af 1700-tallet og orlogsbriggen 'Anna Catharina' fra 1820 hænger nu i sideskibet.\nKirken rummer to døbefonte, hvoraf kun den ene er i brug. Det er en romansk granitfont i firkløverform på en ny fod, opstillet i kirken i 1903. Det bærer et sydtysk messingfad fra ca. 1575 med fremstilling af Mariæ Bebudelse. Den anden døbefont, som nu står mellem hoved- og sideskib, er en beskeden sandstensfont fra 1837.\nVed restaureringen 1992 fik kirken nyt alter af Erik Heide i støbejern og messing, "Sporet af den opstandne" og nyt alterbord af granit.\nKirkens alterkalk er et fornemt stykke smedearbejde fra sidste halvdel af 1300-tallet, idet bægeret dog er nyere – formentlig påsat samtidig med anskaffelsen af disk og oblatæske i 1732-33. Kanden er fra ca. 1830. Alterstagerne er leveret af Matthis Hecht i Helsingør i 1681. Kirkens messehagler er skabt af Lin Utzon i 1994.\nDet store orgel på 30 stemmer, de omkranser indgangen, er leveret i 1993 af orgelbygger Gunnar Husted. Kirken har to klokker, den ældste og største er støbt af Johannes Fastenowe i 1511, den anden og mindre af Laurids Madsen i 1553 til Kirke Helsinge i Nordvestsjælland – og formentlig kommet til kirken i forbindelse med klokkeskatten i 1602.\nKirken rummer nogle epitafier og mindetavler over faldne i krigene 1848 og 1864 samt en enkelt falden ved tyskernes overtagelse af Jægersborg Kaserne i 1943.


Citrongræs ingefær te\nEn lækker duftende te med citrongræs og ingefær. Altid en forfriskende drink, men endnu bedre, når du har influenza eller forkølet!\nEn særlig ovnret med grønne asparges, rejer og mango med en lækker avocadosauce.\nMathijs’ kyllingeroulade med søde kartofler og grønne asparges\nDenne festlige hovedret er lavet af den hollandske TV-kok Mathijs Vrieze og består af tre retter, der passer perfekt sammen: kyllingeroulader, hasselback søde kartofler og en grøn asparges salat. I denne opskrift demonstrerer Mathijs, hvordan du kan lave din egne kyllingeroulader med hvidløg, lime og salvie. (Du kan også købe dem hos din vildthandler). Ved at skære de søde kartofler i vifter bliver de hurtigere bagt. De grønne asparges spises rå som en del af en salat. Her er en opskrift, som alle vil nyde.\nGryderet med figner og sød kartoffel\nHyggemad til en hyggelig kold vinteraften. Den er utrolig nem at lave og er klar på ingen tid. Plus den smager super godt og er sundt.\nTe med frisk ingefær\nTe lavet på frisk ingefær er vildt sundt! Du skal måske lige vænne dig til smagen, men det er bestemt det værd! Perfekt mod forkølelse og ondt i halsen.


Bar Boulud, London - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i London Restauranter i nærheden af Bar Boulud\nBarer og pubber i Clapham / Battersea Fish & Chips i Mayfair-værelse\nRestauranter i Japansk i City of London\nRestauranter i Særlige lejligheder i Pimlico\nsen middag, pizzeriaer i St. James's\nAlle aktiviteter i London Aktiviteter i nærheden af Bar Boulud\nEuropa Storbritannien (UK) England London Restauranter i London Bar Boulud\nNr. 509 af 18.188 Restauranter i London $$$$\nFransk, Europæisk, Vegetarvenlig 66 Knightsbridge | 66 Knightsbridge, London SW1X 7LA, England+44 20 7201 3899+ Tilføj website\nAlle billeder (226) Fuld visning Book med OpenTable 24/7/2017\nReservér et bord Opdater Søg efter tilgængelige tidspunkter for denne restaurant Bar Boulud er ikke tilgængelig på det anmodede tidspunkt. Vælg et andet tidspunkt, eller søg efter restauranter med kapacitet.\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,5 1.146 anmeldelserFremragende53 %Rigtig god32 %Gennemsnitlig10 %Dårlig3 %Frygtelig2 %Åben nusø12:00 - 00:00ma - lø12:00 - 01:00Alle åbningstider KØKKENER Fransk, Europæisk, Vegetarvenlig, Glutenfri retter, Veganske retter PRIS $$$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 66 Knightsbridge | 66 Knightsbridge, London SW1X 7LA, EnglandAlle oplysninger Forbedr denne registreringHar denne restaurant borde med siddepladser?Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant tjenere?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant barnestole?Ja Nej Ved ikke Er der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er priserne på denne restaurant høje?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant betaling af parkering?Ja Nej Ved ikke Er dette primært en café?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Anmeldelser (1.146)Medlemsvurdering Fremragende257Rigtig god146Gennemsnitlig44Dårlig17Frygtelig3Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (467)Engelsk (1025)Italiensk (29)Flere sprog Sprog Dansk (467)Engelsk (1025)Italiensk (29)Portugisisk (26)Fransk (25)Spansk (19)Russisk (7)Tysk (5)Hollandsk (4)Japansk (4)Svensk (4)Norsk (1)Se, hvad de rejsende siger: 1-10 af 467 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejMaria1481943Greater London, Storbritannien4417Anmeldt 3 uger siden En oase af god mad og charmerende serviceMere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejSteph2310Storbritannien19978Anmeldt 18 juni 2017 fra mobile enheder BehageligtMere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLV23London, Storbritannien9617Anmeldt 16 juni 2017 fra mobile enheder Ikke så godt som det Plejede at væreMere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejtranglethuPrag, Tjekkiet5Anmeldt 14 juni 2017 fra mobile enheder At imødekomme og overgå dineMere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLondon_foodiesLondon, Storbritannien21385Anmeldt 12 juni 2017 God valuta for pengene.. med pauseMere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejrpmeduriLancaster, Storbritannien6111Anmeldt 5 juni 2017 fra mobile enheder Ok mad, men ikke god værdi for pengene\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejsmkowSingapore14438Anmeldt 25 maj 2017 Dejlig frokostMere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejelenafiveLondon, Storbritannien73Anmeldt 24 maj 2017 Katastrofe afværgetMere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejAlexei LLondon, Storbritannien49Anmeldt 20 maj 2017 "Ulækkert" omdefineredeMere\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejkellsandOregon, USA196Anmeldt 20 maj 2017 Eksklusivt moderne bistro med upåklagelig serviceMere\nForrigeNæste123456…47Opdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenDinner by Heston Blumenthal4.379 anmeldelser 0,03 km væk One-O-One Restaurant441 anmeldelser 0,12 km væk Burger and Lobster at Harvey Nichols769 anmeldelser 0,07 km væk Seværdigheder i nærhedenHarrods12.678 anmeldelser 0,35 km væk Knightsbridge204 anmeldelser 0,22 km væk Harvey Nichols297 anmeldelser 0,02 km væk Chelsea137 anmeldelser 0,25 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Bar Boulud.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Bekræftelse: Retningslinjer for indlægSend\nSiddepladser, Tjenerstab, Barnestole til rådighed, Bookinger, Privat spisested, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar, Gratis wi-fi\n66 Knightsbridge | 66 Knightsbridge, London SW1X 7LA, England Placering:\nE-mail Denne restaurant er en del af Mandarin Oriental Hyde Park, London


Raske forsøgspersoner + 60 år søges til MR!\nEr mellem 60 og 100 år gammel.\nSom rask forsøgsperson vil du få foretaget en magnetisk resonans spektroskopi (MRS) for at måle mængden af fedt i din knoglemarv. Resultatet vil blive brugt til sammenligning med fedtmængden i knoglemarven hos patienter med blodsygdomme.\nMålet med undersøgelsen er at afklare om disse patienter har forøget fedtvæv i knoglemarven. Undersøgelsen er en del af et større lægemiddelforsøg, hvor vi tester om vi kan forebygge udviklingen af alvorlig blodkræft.\nMRS vil foregå på røntgen afdelingen på Roskilde hospital. MRS er meget lig en almindelig MR-scanning. Undersøgelsen foregår ved at du ligger på et undersøgelsesleje, som bevæger sig ind i den tunnelformede scanner, der ved hjælp af magnetisme måler mængden af fedt. Selve undersøgelsen varer ca. 45 min.\nDu vil modtage et honorar på 1000 kr. for din deltagelse i projektet, samt dækning af transport til Roskilde (max. 200 kr.). Honoraret er skattepligtigt.\nFor mere information eller ønske om deltagelse, bedes du venligst kontakte os på mail stop-leukemia.rigshospitalet@regionh.dk. Skriv gerne et telefonnummer i mailen, så vil vi ringe dig op.\nGodkendt af etisk komité med journalnummer: HS-:H-20072725\nEpi-/Genom lab, Afdeling for blodsygdomme