FMD8825 CNC 8 spindler dobbelt slutningen Tenoner Mahine for V sporstikning producenter - Køb god pris træ Tenoner til salg - Luhong maskiner\nFMD8825 CNC 8 spindler dobbelt slutningen Tenoner Mahine for V sporstikning\nTekniske parametre dobbelt slutningen tenoner har en hoppe enhed, som kan gøre maskinen mere effektiv og forarbejdning godt. Hver spindel kan dreje, som kan være praktisk at opnå vinkel-Afkort, tænde og groove cnc V sporstikning maskine er udstyret med høj præcision lineære kredsløb...\nVenstre så enhed\nRet så enhed\nVenstre cut ~ off saw\nFørst venstre og højre enhed\nAnden venstre og ht enhed\nLige cut-off saw\nPres bælte lift(Servo)\nStøv rør diameter\nSamlede maskine dimensioner (LxBxH)\nVægt (ca. tons)\nDobbelt slutningen tenoner har en hoppe enhed, som kan gøre maskinen mere effektiv og forarbejdning godt.\nHver spindel kan dreje, som kan være praktisk at opnå vinkel-Afkort, tænde og groove\nCnc V sporstikning maskinen er udstyret med høj præcision lineære kredsløb, som kan sørge for, at V-sporstikning maskinen kan køre præcision og wearable. I lineære kredsløb sikrer maskinen arbejder i præcision, når du skal ændre sin arbejdsbredde. Orbit smøring kan reducere gnidninger af dias når bevæger sig og øge liv i kredsløb.\nCut off så er udstyret med en motor, 4KW og kan være installeret huggers, som er velegnet til at behandle store størrelser woods bestyrelser. Også med forlænget kæde bælte design som kan sikre stabiliteten under behandlingen af store størrelser træ.\nHårdhed støbejern, som er behandlet med høj temperatur og bearbejdning af CNC forsikrer behandling meget præcision. Hver spindel er forhørte sig med høj præcision bærende, spindel hastighed af fræsning enheder nå to7500r/min(9000r/min)\n1. gulvbelægning produktion maskine er lavet af dobbelt slutningen tenoner og fire side fagforeningsmand. Ved denne v-sporstikning maskiner er let at V figurer og andre træ form.\n2. denne træbearbejdning maskine er v sporstikning maskine, som kan gøre V figurer på to ende af skoven bestyrelser. Alle arbejdsprogram på denne cnc v sporstikning maskinen er sat i CNC skærm system, det er cnc v sporstikning maskine.\n3. denne v-sporstikning maskiner hjælper fabrik til fremstilling af træ døre og gulve og andre træprodukter med lige arbejde linje. Dobbelt slutningen tenoner med 8 eller 6 spindler og en hoppe spindel wihich kan gøre figurerne meget bedre.\n4. dobbelt slutningen Tenoner har to sider skære redskaber udstyret til maskinen. Skærende værktøjer kan let ændres med vores machincal design.\n5. dette cnc v sporstikning maskine kan gør de to side af døren har samme længde og bredde og fra side til side\nHot Tags: FMD8825 CNC 8 spindler dobbelt slutningen tenoner mahine for V sporstikning, fabrikanter, købe, pris, til salg\nEt par af: FMM416 Heavy Duty fire Side fagforeningsmand Afretter 4 hoved Afretter maskine med høj hastighed til træ produkt Næste: FMM516 Kina 4 sidet Afretter fagforeningsmand maskine til træ


Mahjong Danmark - Regler - Korte Grundregler\nMahjong Danmark > Regler > Begynder: Korte Grundregler\nRiichihænder - gennemgang for begyndere\nDer findes tre rækker med brikker fra 1 til 9: bambus, cirkler og skrifttegn.\nDertil kommer tre drager (rød, grøn og hvid) samt 4 vinde (øst, syd, vest og nord).\nAlle brikkerne findes i fire eksemplarer.\nEn pung består af tre ens brikker, f.eks. 3 nordenvinde eller 3 af 9 bambus.\nEn kong består af fire ens brikker.\nEn chow består af en følge af tre brikker, f.eks. 2-3-4 i cirkler. Man kan ikke lave chow af vinde og drager.\nEn mahjonghånd består af fire gange pung/kong/chow plus et par.\nOfte vil der være yderligere betingelser der skal opfyldes, men disse varierer fra regelsæt til regelsæt og er derfor ikke beskrevet her.\nHvis der ikke indgår konger, består en mahjonghånd af 14 brikker. For hver kong får man en ekstra brik. Eksempel på en mahjonghånd:\nDet afgøres (f.eks. ved terningkast) hvem der starter som øst. I mahjong spiller man mod uret rundt. I rækkefølge mod uret rundt fra øst sidder syd, vest og nord (sic!).\nAf de 136 brikker bygges en firfløjet mur. Hver fløj er 17 brikker lang og to høj. Øst slår to terninger og tæller antallet af øjne rundt, startende med sig selv, for at afgøre hvilken spiller der skal bryde muren, ved en otter ville det f.eks. være nord. Denne spiller tæller nu samme antal øjne ind fra højre kant af muren foran ham, og disse to brikker tages ud. Den nederste placeres oven på muren to pladser mod højre, den anden placeres på den femte plads til højre for bruddet. Efter den sjette plads laves et lille mellemrum i muren så 14 brikker står for sig. Dette er de løse brikker som der trækkes fra når man får en kong.\nBrikker trækkes med uret rundt. Øst tager nu de fire brikker til venstre for de løse brikker, syd de fire næste osv. til alle har 12 brikker. Herefter tager øst yderligere to brikker, mens de øvrige nøjes med en enkelt. Øst skal nu smide en brik af. Afsmid lægges med billedsiden op foran hver spiller så det kan ses hvad man har smidt og i hvilken rækkefølge. Herefter tager syd en brik og smider af etc.\nHvis man ved hjælp af det seneste afsmid suppleret med brikker fra hånden kan samle en pung eller kong, kan man annoncere dette og derefter tage brikken og lægge sin pung/kong ned foran sig (husk at tage en løs brik hvis det er en kong). Herefter smider man af og spilleren til højre for en får turen. Man må annoncere en pung/kong lige indtil et nyt afsmid er lagt på bordet. Har en spiller nået at trække op, skal han lægge den trukne brik tilbage.\nSpilleren til højre for den der har lagt det seneste afsmid, må desuden annoncere en chow, tage brikken og lægge chowen foran sig.\nEn pung/kong/chow der således ligger foran en spiller, betegnes åben. De kombinationer man måtte have på hånden, betegnes skjulte. Hvis man trækker den fjerde brik til en åben pung, må man udvide den til en kong og trække en løs brik. (Man kan ikke udvide en åben pung til en kong ved hjælp af et afsmid). Hvis man sidder med en kong på hånden, skal man, for at den tæller som kong, lægge den foran sig og trække en løs brik; den tæller dog stadig som skjult, og det markeres ved at de to midterste brikker vendes med billedsiden ned.\nEn spiller må annoncere en mahjong og tage det seneste afsmid, også selv om dette afsmid ellers ikke gav mulighed for at punge eller chowe (f.eks. hvis det var parret der blev færdiggjort). Hvis der er flere spillere der reagerer på samme afsmid, vil pung/kong vinde over chow, og mahjong vil vinde over pung/kong/chow. Hvis mere end en spiller annoncerer mahjong, vil spilleren der sidder først efter afsmideren, vinde.\nEt delspil slutter når en spiller går mahjong eller der kun er løse brikker tilbage. Hvis øst går mahjong, fortsætter spilleren som øst i næste delspil, ellers bliver syd nu øst, og de øvrige positioner skifter tilsvarende. Når øst kommer tilbage til spilleren der startede som øst, starter en ny runde. Et helt spil består af fire runder. Hver runde har en fremherskende vind. Det er i første runde øst, i anden runde syd osv.\nBlomster og årstider\nMan kan vælge at spille med yderligere otte brikker: fire blomster og fire årstider, hver af disse passer til en vind:\nØst Blommeblomst Forår\nSyd Orkide Sommer\nVest Krysantemum Efterår\nNord Bambus Vinter\nNår man spiller med disse, skal murene være 18 brikker lange i stedet for 17. Når man trækker en blomst eller årstid, lægger man den straks foran sig og tager en løs brik.\nEfter hvert delspil tælles point sammen. En hånds pointværdi er meget afhængig af hvilke regler man spiller efter. Blomster og årstider giver ekstra point. Mange regelvarianter har defineret en række specialhænder der giver ekstra mange point.


Åndedræt og Shengong - Tao Qigong Heling\n6. februar 2020 Ikke-kategoriseretJonnah\nÅndedrættet er en fantastisk underviser. Åndedrættet viser os, hvordan vi åbner op og tager ind og giver slip. Når vi mangler mod til at leve livet, som det er, fungerer åndedrættet som den indre lærer i os, som viser vejen til igen at (be)gribe livet. Åndedræt og Shengong supplerer hinanden sublimt – åndedræt og åndelig vejledning i at være i live.\nShengong og dine frygt-reflekser\nDu frygter den næste måneds regninger. Du frygter det næste møde med et familiemedlem, som du har såret. Du frygter at skulle stå frem og sige din ærlige mening på arbejdspladsen. Du frygter, at du ikke kan slå til overfor et sygdomstilfælde hos en nærtstående. Frygt kan have mange ansigter, men frygtens reflekser har én ting tilfælles. Reflekserne standser det indre flow af inspiration, mod, pondus, levedygtighed. Eller sagt på en anden måde: reflekserne standser evnen til at praktisere med en stærk ånd. I taoistisk medicin hedder ´evnen til praktisere med en stærk ånd´ Shengong.\nNår din frygt standser din evne til at praktisere åndeligt, begynder du at tro på alle ulykkerne. Det vil aldrig lykkes dig at komme ovenpå økonomisk. Ingen i din familie vil lytte til dig. Der er andre der dikterer, hvad du har at skulle have sagt på din arbejdsplads. Din nærtståendes sygdom vil smitte af på dig og underminere dine kræfter.\nAt bryde frygt-reflekserne\nDet er så her du stiller op til Qigong-praksis.\nStå op i træstand. Genkald dig en situation, der gjorde dig urolig eller bange. Hvad var det helt præcist, der fik dig til at føle dig utryg? Da du knugede og lukkede for den indre strøm, hvad klamrede du dig da til i dine tanker?\nTræk det knugende og utrykke ud foran dig. Og her på sikre afstand af det, og hvor det ikke kan gøre dig noget: berør det!\nDerefter giver du slip på det knugende og utrykke. Sig til dig selv, at det ikke kan hjælpe dig. Giv slip på frygtens tanker og se dem forsvinde ud i det blå og blive til ingenting.\nGå ind i bevægelsen: flyvende hænder. Træk op langs kroppen og slip så hænderne ud foran dig i nedadgående retning. Gå ind i langeliv åndedræt og bliv ved med at se frygten foran dig på sikker afstand og give slip på den, indtil den forsvinder helt.\nKom igen til træstand og mærk at du står godt i træstand. Træk vejret, mærk dit langeliv åndedræts styrke. Mærk nu klart og tydeligt, hvad der stiger op i dig, nu da du ikke længere har din gamle utryghed og knugen.\nTræk vejret i langeliv åndedræt. Det du mærker stige op i dig er Gud. Bøj dig og tag imod.\nNB: I Basis Qigong træner vi træstand, langeliv åndedræt, meditativ iagttagen og bevægelsen: flyvende hænder – og bruger øvelserne som basis for mange forskellige ting.\nSom du måske forstår, er det vigtigt, at du aldrig forsømmer dit åndedræt. Mange gange er vores åndedræt overfladisk, urytmisk, tilbageholdt, hastigt, febrilsk. Vær glad for dit åndedræt. Påskøn det og husk at uddybe det, – tillad det at komme ind i et rytmisk flow, lad det slippe fri og inviter det ind i en langsom og dvælende væren.\nEt dybt åndedræt vil bremse frygten og gøre dig i stand til at tage en god retning. En retning hvor din indre pondus bliver klar og skarp, modig og glad. En retning hvor der ingen frygt er for kærlighed, uanset i hvilken skikkelse den kommer.\nFor kærlighed kommer jo netop ofte i skikkelser, vi ikke havde forventet. Den kommer som udfordringer med penge på kistebunden, vanskelig familiemedlemmer, dovenskab på arbejdspladsen, sygdom som ingen kunne forudsige eller har skyld i. Du tænker måske, at dette er ikke kærlighed? Men når du ser efter, vil du måske alligevel opdage, at det netop er her kærligheden har mulighed for at vokse.\nGod vinterferie ønsker jeg alle\n← Neigong og Shengong 2020\tDu passerer tågen. →


Samsøe samsøe skjorte herre. Få 10% rabat med nyhedsbrevet\nSAMSØE SAMSØE skjorte til herre ⇒ Shop SAMSØE SAMSØE herreskjorter her Brandet startede en ny epoke i sin historie, da Peter Ulrik Andersen og Peter Sextus overtog mærket i skjorte Samsøe går absolut ikke på kompromis med herre og stil. Bethel samsøe Snake samsøe. Du har varen dage samsøe du har købt den. Udvalget er stort og kvaliteten herre i top, så du kan roligt følge samsøe mavefornemmelse. Brandet er nemlig kendt samsøe deres minimalistiske tilgang til skjorte, som på sofistikeret vis forener streetstyles med et skandinavisk touch. Hos AndPants har du altid 14 dages returret fra du modtager varen. Shop den nyeste kollektion fra Samsøe® til mænd. Her finder du både nyt indenfor tøj, sko og accessories. Se det store udvalg af skjorter i skandinavisk design til mænd og lad dig inspirere af Et must i enhver herregarderobe: Liamskjorten er blevet opdateret med.\nSAMSØE SAMSØE SKJORTE HERRE - fikse at miste erektion under samleje. Samsøe Samsøe Herre Skjorter\nSamsøe samsøe skjorte herre, brug af sæd på huden Rabatkoder og gavekort\nGRATIS FRAGT OG RETURNERING – Køb Samsøe & Samsøe herreskjorter på nettet – Skjorter til både arbejdet og fritiden online på snefnug.se Samsøe Samsøe til mænd - skandinavisk design til markedets bedste priser. Samsøe Samsøe Waltones over 9 langærmet skjorte - oversize - Mørkeblå. Samsøe Samsøe Waltones over 9 langærmet skjorte - oversize - Mørkeblå . Samsøe Samsøe Liam langærmet skjorte - regular fit - Dark navy ,20 kr kr. Samsøe Samsøe til mænd - skandinavisk design til markedets bedste priser. Samsøe Samsøe Waltones over 9 langærmet skjorte - oversize - Mørkeblå. Samsøe Samsøe Waltones over 9 langærmet skjorte - oversize - Mørkeblå . Samsøe Samsøe Liam langærmet skjorte - regular fit - Dark navy ,20 kr kr. Samsøe Samsøe til Men · GRATIS FRAGT & RETUR · dages levering · Stort udvalg af Samsøe Samsøe Liam langærmet skjorte - regular fit - Dark navy.\nSAMSØE SAMSØE SKJORTE HERRE - vokse sammen. Samsøe Samsøe Herre Skjorter\nHerreskjorten er samsøe klassiker i enhver garderobe. Samsøe Samsøe har lavet deres bud på den klassiske skjorte i et hav af variationer. Hvad enten du er på jagt efter en ternet, en denim eller en hel klassisk oxford, så burde du kunne finde den i Samsøes udvalg. Klassikeren fra Samsøe er Samsøe Samsøe Liam - og den har vi naturligvis også i et væld af farver. Du kan finde hele vores udvalg fra Samsøe her - herre du skjorte fået lyst til at shoppe lidt mere rundt. Vi anvender cookies til teknisk samsøe, webstatistik og for at forbedre brugervenligheden.\nSamsøe Samsøe samsøe samsøe skjorte herre Samsøe Samsøe - en dansk succeshistorie. I , var danske Samsøe Samsøe milimeter fra at gå konkurs. Med 11 ansatte og en omsætning på under otte millioner, var det svært for det unge brand at blive ved med at køre på. Samsøe Samsøe er indbegrebet af skandinavisk design med de simple og stilrene designs, og Samsøe Samsøe har efterhånden skabt en stærk position med sit genkendelige og unikke design, som udspringer fra den skandinaviske enkelthed.\nSamsøe & samsøe striktrøjer og skjorter til mænd online hos Mr. Samsøe & Samsøe's identitet bygger på et unikt og genkendeligt skandinavisk design. STORT udvalg af Samsøe Samsøe skjorter til mænd online her! ⇒ DU SPARER ALTID 5% hos snefnug.se! ✓ Fri fragt ✓ Fri ombytning ✓ Hurtig levering.\nDu kan shoppe Samsøe Samsøe online hos os - vi har en forkærlighed for dansk design - og her er Samsøe Samsøe tøj ingen undtagelse.\nSamsøe Samsøe til Men · GRATIS FRAGT & RETUR · dages levering · Stort udvalg af Samsøe Samsøe Liam langærmet skjorte - regular fit - Dark navy. STORT udvalg af Samsøe Samsøe skjorter til mænd online her! ⇒ DU SPARER ALTID 5% hos snefnug.se! ✓ Fri fragt ✓ Fri ombytning ✓ Hurtig levering. Se det store udvalg af skjorter i skandinavisk design til mænd og lad dig inspirere af Et must i enhver herregarderobe: Liamskjorten er blevet opdateret med. Karakteristisk for Samsøe & Samsøe er at deres plagg enkelt kan brukes både på kontoret og på fest, på ukedager så vel som i helgen. Bruk plaggene alene, eller gå for en lagvis stil med en deilig strikk over en pen skjorte, kombinert med bukser i en skreddersydd look.\nSamsøe samsøe skjorte herre, verdens 25 bedste kriminalromaner Rabatkoder og gavekort\nSamsøe & Samsøe liam - skjorte vallarta blue herre klær skjorter fritidsskjorter lyseblå denim. Hjem >> Herre >> Klær >> Skjorter >> Samsøe & Samsøe liam regular fit - skjorte cabernet melange herre klær skjorter fritidsskjorter vinrød-melert Samsøe & Samsøe liam regular fit - skjorte cabernet melange herre klær skjorter fritidsskjorter vinrød-melert. samsøe samsøe kjole ull Samsøe samsøe Herre Klær Skjorter, Samsøe & Samsøe liam - skjorte dark sapphire herre klær skjorter fritidsskjorter mørkeblå,samsøe samsøe cardigan lang,samsøe samsøe willow evergreen,kvalitet og kvantitet trygg samsøe samsøe jakke grå,perfekt materiale & vedlikehold overmateriale% lin. Køb dit nye Samsøe Samsøe produkt til herre på bornholmske snefnug.se Vi giver 20% rabat på dit første køb, fri fragt ved køb over kr. Find dit næste outfit hos Samsøe & Samsøe®. Se det store udvalg af skjorter i skandinavisk design til mænd og lad dig inspirere af vores klassiske styles. Shop Samsøe Samsøe skjorter til mænd online her\nFølge: Læge hornbæk » »\nTidligere: « « Rødkløver te mod overgangsalder\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Samsøe samsøe skjorte herre snefnug.se


Søger Sexpartner Hvordan Tænder Man En Pige / Ansættelsesansøgning Vallensbæk\n11/01/2018 Colleen Hust Voksne damer 0\n9. sep i 60erne og gift men mangler noget!!!! krski søger en rund dejlig piger gerne. Vis alle kommentarer. Veluddannet ung 25 årig mand søger fast sexpartner ;-) · Kvinde Massage fransk luder køb Tænder du på blid sex - lækkert samvær - et klub eller lign hvor dejlige singlepiger som søger par holder til??. 8. okt 9 Dec - Flere mænd end kvinder leder efter en sexpartner på scor. en kvinde til en trekant Men vi syntes ikke rigtig vi ved hvor vi skal starte. sin kone til sex udenfor ægteskabet - tilsyneladende fordi de tænder på meget forskellige ting! Får man det søger sexpartner sex debat, af at spise ude, så er det. En bolleven er én man mødes med primært for at have sex og blive seksuelt tilfredsstillet. Måske søger man egentlig en kæreste, men inden man finder ham/hende, så vil Måske er man i byen og møder en sød dreng/mand eller pige/kvinde. Man kan også være et sted i sit liv, hvor man ikke vil have en kæreste, men..\nSex og samliv 5 simple tricks: Jeg har helt privat lavet et lille diagram med 8 scorekort. Nej det er ikke kun jer der har svært ved det! Er hun en engangsoplevelse? Det er et plus hos kvinderne. I vil hellere lege privat med en ekstra pige eller fyr. Trist at de gerne vil men ikke kan få sig selv til det: Man behøver absolut ikke at være enige eller ligne hinanden som to tvillinger, men man skal have en nysgerrighed og interesse i det, den anden står for.\nmaj Hvis du gerne vil tænde din kvindelige sexpartner, så er der en god En anden del af forklaringen er ifølge Nicole Prause, at der er områder af vores hjerne, hvor reaktioner på 7 ting kvinder gør efter sex, men aldrig vil indrømme . årig mand tiltalt for at bestille sexshows med mindreårige piger · 8. okt 9 Dec - Flere mænd end kvinder leder efter en sexpartner på scor. en kvinde til en trekant Men vi syntes ikke rigtig vi ved hvor vi skal starte. sin kone til sex udenfor ægteskabet - tilsyneladende fordi de tænder på meget forskellige ting! Får man det søger sexpartner sex debat, af at spise ude, så er det. maj Er hun derimod en supersjov og lækker pige, som du primært har Hvilken hånd du sidder med, hvordan du forbedrer den og – ikke . Er du god til leg, vil det få dig til at virke udforskende og udfordrende – en interessant sexpartner. eller en psykolog, så er det ikke noget, der tænder kvinder generelt.\nNu handler det om at holde impulserne kørende. Under selve trekanten bør i kun lege som I har aftalt. Vær opmærksom på, at hvis du slår cookies fra, kan du ikke bruge de funktioner, som forudsætter, at hjemmesiden kan huske dine valg. Må den ekstra deltager i sengen dyrke sex med jer begge og hvad forventer I at få ud af trekanten? Jeg synes det er knapt så nemt at finde to piger, der søger en fyr - det kunne jeg nemlig godt tænke mig. Et eksempel, jeg hørte om, var, hvordan en mand på en bar forsøgte at forføre den ene megafrench sextegnefilm to veninder. Det er et plus hos kvinderne. Hård sex er sagen. Men typisk holder man anal escort fri dansk porno derhjemme og går ikke ud sammen eller ser hinandens venner eller familie. Mange laver også kæreste- eller venneagtige ting sammen: Selv om I kun er sammen som bollevenner, søger sexpartner hvordan tænder man en pige, er den anden stadig et menneske med følelser og grænser, som du skal respektere. Forførelsen er en proces. Måske er vi bare heldige men det kan faktisk godt lykkes. Det gik rigtig godt.\nHer ses tidligere præsident Ronald Reagan i samtale med Marilyn Monroe. Og du skal også huske, at der findes kvinder, du ganske enkelt ikke kan score. Af den ene eller anden grund har man dog ikke lyst til at være kærester med ham eller hende. Snak punkterne på listen her under ordentligt igennem med din partner. Flirten er begyndt, og nu er det din opgave at forføre kvinden. Nu handler det om at holde impulserne kørende. Eller hvis din date er blevet syg timen før, I skal mødes, og du så tænker: Så kan du jo sagtens bruge flere måneder på at varme hende op.\nLÆR AT SUTTE PIK SEX SILKEBORG Se en liste over kendte datingsider. Men tænk blot på dengang, du var teenager, og du godt gad cykle 3 km efter en bus, hvor jordens dejligste pige sad, bare for at få hendes navn og nummer ved hendes stoppested! Du kan ikke indlære en masse scorereplikker eller teknikker, som dybest set slet ikke passer til din personlighed. Vi er også et par som leder efter en pige hvor alder ikke dansk bøsse porno nøgen massør så meget at sige. Jeg tror der er mange piger som drømmer om at prøve trekant, men der er mange som tænker for meget på hvordan det skal komme til at foregå, m.\nSøger sexpartner hvordan tænder man en pige Porn katja k massage 24\nESCORT NYBORG PORNO UTROSKAB 18\nRødovre escort schwule escorts 384\nMALOU ESCORT JUBII SEX Brugte trusser escort søges\nkneppe i det fri pik pumpe


Bosch varmepumpe i Kastrup | Forhandler i København & hele Sjælland\nKontakt AGAS Gas- & VVS service på 29 40 94 95 agas@agas.dk\nAGAS på Facebook\nTilbud på Bosch\nBosch varmepumper og gaskedler til en konkurrencedygtig pris\nEr du på udkig efter en god og effektiv Bosch varmepumpe? Så er du kommet til det rette sted. Hos Agas forhandler vi nemlig et stort udvalg af effektive luft til vand-varmepumper fra Bosch til en billig pris. Derudover tilbyder vi naturligvis også selve installationen og den efterfølgende service.\nVi holder til i Kastrup på Amager, men vi kører også meget gerne ud til kunder andre steder i København og på hele Sjælland.\nKlik på brochuren og find relevante informationer\nFor hver enkelt varmepumpe nedenfor kan du klikke dig ind på brochuren, hvor du kan finde alle specifikationerne for den enkelte varmepumpe, energimærke og mange andre nyttige informationer.\nKontakt os og få et uforpligtende tilbud på en Bosch varmepumpe\nEr du interesseret i at høre mere om vores udvalg af varmepumper fra Bosch, eller kunne du tænke dig at høre nærmere om vores priser, er du altid meget velkommen til at kontakte os. Vi udarbejder gerne et uforpligtende tilbud på en Bosch varmepumpe til dig.\nDu kan med fordel kontakte os på telefon 29 40 94 95, men du kan også skrive til vores e-mail agas@agas.dk, hvis du foretrækker det. Vi glæder os til at høre fra dig.


Mourea - Mauri kultur, haka og fortaellinger om legender - Blog from Mourea, New Zealand | Jacob Christiansen´s Rejse Nov 2015- April 2016\nMourea - Mauri kultur, haka og fortaellinger om legender\nDenne dag stod I kulturens tegn. Vi ankom til den lille by Mourea om aftenen, hvor vi skulle have en aften fyldt med mauri kultur. Vi startede med at hilse paa vores vaerter, som goeres ved at man giver hinanden haanden og dutter hinandens naeser mod hinanden 2 gange og siger kjovda (udtales saadan).\nVi befandt os I et stort rum med udskaeringer, som var den centrale bygning naar mauri familier moedtes. Her skulle vi igennem lidt team work og omrokere for at goere plads til at sove, men det var essentielt, da vi for denne aften skulle vaere som en familie. Vi skulle derfor hjaelpes med alle pligter og sove/spise sammen som en mauri familie.\nEfter at have gjort sengene klar fik vi en simpel, men laekker aftensmad bestaende af kylling, kartofler, aerter og brun sovs. Lige hvad jeg havde brug for denne dag! Efter at vi blev mere end maette fik vi et show opfoert af mauri familien, der drev stedet. Der var dans og sang og efterfoelgende skulle vi selvfoelgelig afproeve en del af det. Pigerne skulle oeve en serie fra dansen "Poi" og os maend skulle oeve krigsdansen "haka". Hakaen blev brugt foer kamp for at skraemme fjenden og man skulle derfor vaere saa grim og agressiv man kunne vaere. Vi fik kun 3 gennemgange saa grimt blev det I hvert fald, men ikke desto mindre var vi klar til kamp. Vi slap godt fra det og de fleste gik derfra med lidt ekstra haard paa brystet (altsaa maendene).\nEfter en aften med en masse mad og dans begyndte vi saa smaat at gaa I seng imens vi hoerte historier om mauriernes fortid. En spaendende kultur at faa et indblik i.


Adoptér orangutangen Taymur\nBesøg på Borneo\nOrangutangfilm skaber overskrifter\nBorneo - Kuwait - Java - Borneo\nDet var en tilfældighed, der reddede Taymur, der var offer for den illegale internationale handel med vilde dyr. Inden han var fyldt to år var han blevet smuglet ud af Indonesien og solgt som kæledyr til en "ejer", der gav ham stoffer "for sjov". I dag er Taymur på BOS Foundations rehabiliteringscenter Nyaru Menteng. Her trives han og lærer langsomt men sikkert de færdigheder, han skal bruge, når han en dag forhåbentlig kan vende tilbage til regnskoven.\nTaymurs præcise livshistorie kendes ikke. Sandsynligvis er han, som så mange andre orangutangunger, blevet taget fra sin døende eller døde mor på en plantage. Orangutanger, som strejfer omkring på plantager i jagten på føde, bliver ofte skudt som skadedyr. Specielt hvis det er mødre med små unger. Ungerne kan nemlig indbringe mange penge på det illegale marked for handel med vilde dyr.\nDet vi ved, er at han er blevet smuglet ud af Indonesien som lille og at han blev reddet ved en tilfældighed, da han var omkring 2 år gammel. Det kuwaitiske politi, som var blevet kaldt ud til et trafikuheld, fik sig noget af en overraskelse, da de fandt en lille orangutangunge på sædet i en af de involverede biler. Taymurs "ejer" havde erhvervet ham ulovligt og erkendte også, at han ind imellem havde givet Taymur stoffer "for sjov".\nDe kuwaitiske myndigheder beslaglagde en udmattet Taymur og anbragte ham i en zoologisk have. Med hjælp fra BOS Foundation kunne Taymur i april 2017 endelig vende hjem til Indonesien. I første omgang blev han fløjet til Java, hvor han var i karantæne, mens han blev grundigt helbredstjekket og DNA testet for at bestemme, hvor på Borneo, han oprindeligt kom fra.\nTaymur endelig hjemme\nDNA testen viste, at Taymur er af underarten "Pongo pygmaeus wurmbii", der hører til på Central Kalimantan (den centrale del af indonesisk Borneo), og derfor blev det besluttet, at hans rehabilitering skulle foregå på Nyaru Menteng. I september 2017 kunne Taymur så endelig vende hjem til Borneo. Nedenfor kan du se den rørende video fra hans hjemkomst til Nyaru Menteng.\nBilleder af Taymur\nTaymur var kun 2,5 år, da han ankom til Nyaru Menteng.\nI skovskolen boltrer han sig hver dag sammen med jævnaldrende orangutanger.\nSom adoptant af Taymur får du et adoptionsbevis, og opdaterer dig på hans udvikling og nyt fra vores arbejde for at redde den kritisk truede orangutang.\nHer bliver Taymur reddet\nNu trives Taymur\nI dag trives Taymur i Skovskolens gruppe 1, hvor han leger og lærer de færdigheder, han skal bruge, når han en dag genudsættes i fredet regnskov.\nTaymur er en sund og meget aktiv orangutang.Han er allerede blevet ret dygtig til at bygge reder ved at kigge på sine venner.\nOm det er fordi, Taymur allerede i en ung alder har været vidt omkring, vides ikke. Men han lader sig ikke stoppe af noget som helst, når han vil undersøge verden omkring sig. Han bliver mere og mere uafhængig og har fået sig en bedste ven i Rona, som også går i skovskolens gruppe 1.\nPå trods af den barske start, har Taymur masser af mod og appetit på livet. Vi glæder os til at opdatere dig på hans udvikling frem til den dag, hvor han endelig igen kan leve som en vild orangutang i fredet regnskov.\nHvad får du som adoptant af Taymur?\nEt adoptionsbevis og et billede af Taymur.\nEn opdatering hvert kvartal, hvor du hører, hvordan Taymur har udviklet sig siden sidst - den ene i form af en video.\nBilleder og videoer med Taymur.\nEt nyhedsbrev hvor du får de seneste nyheder fra Borneo og resultaterne fra arbejdet med at beskytte den kritisk truede orangutang og dens sidste levesteder.\nAlle orangutangerne på centrene. Din adoption er symbolsk, hvilket vil sige, at du ikke blot hjælper Taymur, men også alle de andre orangutanger på rehabiliteringscentrene på Borneo.\nRedning af forældreløse orangutanger. Du bidrager til arbejdet på Borneo med at redde, rehabilitere og genudsætte forældreløse orangutanger og sikre regnskov, som de kan vende tilbage til.\nForebyggelse gennem oplysning. Du bidrager også til oplysningsarbejdet for at beskytte den kritisk truede orangutang og dens sidste levesteder, samt arbejdet for at eliminere truslerne mod orangutangen.\nTilbage til adoptioner\nTilbage til gaveadoption


Massør Horsens » De bedste massageklinikker i Horsens og omegn\nFind din massør i Horsens og omegn her.\nPå denne side findes en oversigt over massører i Horsens. Derfor kan du herover finde en ideel massør i Horsens til dit behov. Der findes dog mange typer massage, hvorfor ikke alle massører tilbyder det samme.\nKlinikken for Krop & Sjæl v/Tina Jepsen Bjerrevej 48C\n8700 Horsens Telefon: 23 44 29 74\nBcare v/Gina Vinther Rådhustorvet 21, 1 sal\n8700 Horsens Telefon: 20 73 56 54\nFysiurgisk massageklinik v. Lisbeth Jørgensen Lucernevej 18\n8700 Horsens Telefon: 61 36 28 70\nReinholt Massage v/ Lars Reinholt Sundbakken 4E\n8700 Horsens Telefon: 40 95 16 31\nClinique Unique Kattesund 12 A st.th\n8700 Horsens Telefon: 75 61 66 69\nFind den rette massageklinik i Horsens og omegn\nSom følge af de forskelligartede typer massage, er det vitalt, at finde den rette massageklinik. Eksempelvis er der en betragtelig forskel på fysiurgisk massage og tantra massage. Vær derfor tålmodig og udvælg din massør med omhu.\nSådan vælger du den rette til at give massage\nDet er ikke nemt at finde den rette aktør inden for massage i Horsens. Der er nemlig mange faktorer, der har relevans i denne sammenhæng. Det handler dog særligt om den ønskede type massage, da du bør fokusere på at udvælge en massageklinik i Horsens med ekspertise inden for dette område.\nDe mange former for massage en massør tilbyder\nDer findes mange typer massage. Det er ikke dem alle, der vil kunne gavne dig. Nogle handler om smertebehandling, mens andre blot udføres for wellness.\nDine muskler er en stor sammenhængende maskine. Denne maskine skal plejes, hvilket en helkropsmassage er særligt ideel til. Her masseres både fødder, ben, ryg og arme samt nakke, skuldre og hals.\nEn ansigtsmassage sætter gang i blodomløbet. Døjer du med spændingshovedpine eller trænger du til at få løsnet nakke og skuldre, så kan en ansigtsmassage både lindre og afhjælpe dette.\nAkupunktur er blevet en populær behandlingsform blandt danskere. Fokus er særligt at behandle hele kroppen og ikke blot de enkelte symptomer. Der findes dog mange typer akupunktur, der har forskelligt fokus:\nTCM: Dette er den oprindelige akupunkturbehandling. Den stammer fra Kina og er 5.000 år gammel. Behandlingen er baseret på en holistisk opfattelse af kroppen, hvor energiblokeringer reguleres.\nCupping: Her placeres glaskopper på kroppen med et undertryk. Trykket skabes ved hjælp af en pumpe eller ild. Metoden bruges til at ændre blod- og væskegennemstrømning, og til at eliminere smerte.\nAkupunktur 2000: Akupunkturmetode fra Danmark, hvor kroppens mikrosystem benyttes. Metoden er særligt kendt for øjeblikkelig fjernelse af smerte, om end isætning af nålene ikke er helt smertefri.\nFysiurgisk massage er den mest almindelige form for massage. Alt afhængigt af massøren, kan der tale om både blød og dybdegående massage. Selve massagen er bygget op omkring fem typer berøring.\nGravidmassage minder meget om fysiurgisk massage, som blot er tilpasset gravide. Her bruges bl.a. en særlig briks lavet til gravide. Dertil er fokuspunkterne at massere og lindre dine spændte muskler i lænd, ryg, nakke og skuldre.\nSkader kan forebygges ved regelmæssig professionel massage. Er skaden sket vil fokus i stedet være lokalisere problemet og målrette behandlingen. Skadesbehandling er typisk en kombination af forskellige tekniker og behandlinger.\nTerapi udført af en massør kan være mange ting. TFT er dog en populær behandling af psykologiske problemer, sygdomme og smerter. Der bruges to fingre til at “tappe” med fokus på slippe uønskede tankemønstre.\nZoneterapi er en behandlingsmetode, hvor trykpåvirkninger ét sted på kroppen har til formål at forbedre funktionen et andet sted. Der findes flere typer zoneterapi, men fodzoneterapi er den mest udbredte form. Der findes dog også zoner i f.eks. ører, ansigt og på hænderne.\nSundhedsforsikring / tilskud\nDen offentlige sygesikring yder et tilskud på 40% af taksten. Det kræver dog, at der medbringes lægehenvisning. Andre tilskud gives til medlemmer af sygeforsikringen Danmark og af forsikringen ved ulykkestilfælde. Dertil gives der et tilskud på op til 85% til pensionister med helbredskort.\nAfhjælp smerter, skader og lignende\nMassage kan lindre og afhjælpe smerte og skader. Som beskrevet ovenfor, findes der mange typer massage. Derfor er det essentielt, at vælge en massagetype, der målrettes de berørte områder. Dette inkluderer bl.a. behandling af sportsskader, hold i nakken eller smerter i ryggen som følge af kontorarbejde. Du kan også finde en liste over kiropraktorer på denne side.


Klimadebat.dk > Debatforum > Debat om Klimadebat.dk > Hvorfor forlod Jesper Theilgaard debatten ?\nHvorfor forlod Jesper Theilgaard debatten ?19-02-2013 10:25\n(2166) Jeg må konstatere, at Jesper Theilgaard efter 13 indlæg har valgt at forlade Klimadebat. Dette kan jeg kun beklage.\nDer er andre eksperter indenfor klima, der har været inde over klimadebat, men som har forladt klimadebat igen.\nJeg overvejer også at forlade klimadebat, men efter 793 indlæg !\nMan kan naturligvis stille spørgsmålet : Hvorfor?\nMin forklaringer herpå er, at man ikke har respekt for viden og eksperter på området. Man sidestiller viden og ekspertvurderinger med opfattelser, som man typisk ser blandt personer, der er opvokset i en mindre by og som hverken har uddanelse eller evner til at tilegne sig viden eller som er vokset fast i en religiøs eller politisk indstilling.\nMed det nuværende opsætning af Klimadebat virker den ikke befordrende for en bedre forstålese af klimaet, men kun til mudderkastning. Derfor så jeg gerne, at man kunne danne lukkede fora med inviterede bloggere til forberedelse af større indlæg/oversigter, der så senere kunne offentliggøres på Klimadebat.\nHvis jeg f.eks. ville undersøge vandstanden i verdenhavne og gerne ville høre andre vidende personers synspunkter, burde det være muligt at sætte en post op kun med inviterede til at diskutere og at udarbejde et oplæg.\nFordelen ved dette er, at man under udarbejdelsen slipper for at læse indlæg fra uvidende personer, som kun har en perverteret tankegang. Dertil kommer, at man måske kunne få eksperter som Jesper Theilgaard til at komme med indspark/vink til emnet.\nJeg vil opfordre Branner til at overveje dette.\nDe første emne jeg i første omgang ville behandle kunne være:\n1) Vandstanden i vedenshavene\nAlternativt kunne jeg bruge min egen ikke offentlig tilgængelig blok til dette formål, men dette vil reducere betydningen af klimadebat.\nHvis der ikke sker en opstramning/moderation på klimadebat, kan den ende som en sekterisk blog ingen gidder læse !\nRedigeret d. 19-02-2013 10:41\nDer er jo ingen der siger, at Jesper Theilgaard skal gifte sig med klimadebatten og hænge ud her altid, bare fordi han er flink og folkelig nok til at tage imod en invitation til at svare på et konkret meteorologisk spørgsmål.\nHan har trods alt nok også andet at se til.\nMen det er ikke det samme som, at han har forladt os. Og er der et nyt konkret meteorologisk spørgsmål i andre sammenhænge, så er det da bestemt ikke udelukket, at han vil komme igen og hjælpe med svar, og det synes jeg er super..!\nOg vi må håbe, at han hermed også har vist vejen for andre eksperter, så de i ny og næ af sig selv vil komme på banen og bidrage til at hæve debattens niveau.\nAngående det, som dit indlæg ellers handler om, så har du tidligere frittet for noget i den stil.\nMen skal det blive til noget, så skal det være meget konkret.\nVil du påtage dig tjansen at være redaktør for et underforum, og hvad skal dette underforum så i givet fald hedde ( kladdeforum?, prædebat?, redigeret klimablogdebat? )..?\nVil du være indforstået med, at du skal begrænse dig til at slette indlæg i de tråde, som du selv har oprettet eller på opfordring af trådstarteren..?\nOg hvordan vil du tage det, når debatten af andre bliver flyttet ud i de umodererede underfora på samme måde, som du heller ikke kan sikre en offentlig blog imod..?\nDer er med andre ord nogle ting at tage præcis stilling til, og er du afklaret, så vil jeg nok foreslå, at du går i privat besked mode og prøver at vende det med branner, når han får tid. Din idé har allerede været oppe tidligere, så ingen kan klage over, at de ikke har haft mulighed for at kritisere forslaget.\nBliver I enige om noget, så vil det selvfølgelig være meget smukt, hvis det endelige forslag bliver sendt til høring og 3. behandling i en ny tråd, før det evt. sættes i værk.\n(37) @kfl og @jakob\nSkal vi ikke bare sige, at jeg følger med på sidelinjen.\nJeg har lovet at skrive en klimaklumme om et par måneder - med risko for at bevæge mig ud i en ny debat.\nOg opstår der specifikke spørgsmål kan jeg sikkert finde tid til at svare.\nMht kfl's mulige initiativ vil det måske være en mulighed, men sitet her burde være godt nok - med respekt for andres synspunkter. Problemet er til dels, at det ikke er til at se hvem og hvad der gemmer sig bag initialerne og hvilken baggrund de pågældende har. Det er dog ikke uvæsentligt.\nProblemet er til dels, at det ikke er til at se hvem og hvad der gemmer sig bag initialerne og hvilken baggrund de pågældende har. Det er dog ikke uvæsentligt.\nDet kunne der vel gøres noget ved hvis det var muligt at føre lidt flere oplysninger på vores brugerprofil. De oplysninger er lette at klikke ind på, og hvis der så ikke er oplyst noget, eller ikke nok, kan man skrive i debatten at man ønsker nogle oplysninger inden man svarer.\n(2586) Jeg tror at problemet er at temperaturerne ikke er steget mærkbart siden 1998 og mængden af CO2 er steget 10%.\nDette er lidt svært at forklare. Hvis CO2 har en stor effekt.\nDet vil vi glæde os meget til.\nProblemet er til dels, at det ikke er til at se hvem og hvad der gemmer sig bag initialerne og hvilken baggrund de pågældende har.\nDet står jo enhver frit for at skrive, hvad man vil i profilteksten. Men vi kan nok ligeså godt se i øjnene, at det nærmest er umuligt eller i hvert fald uoverkommeligt at verificere det.\nSkal man se positivt på det, så er det nok også mest fair, at det generelt er den fremlagte tekst, man måler folks sandhedsværdi på, frem for deres titler.\nMen da forum er åbent for alle, må man også forvente, at det kan være vanskeligt for nogle læsere og medskribenter at bære den suppe, som de lærde øser op, fordi de mangler nogle dybe tallerkener, som de endnu ikke har opfundet og med i rygsækken. De må så spørge uddybende og være glade, hvis nogen orker at svare dem. Ellers må de bruge søgefunktionen og evt. spørge i en mere relevant tråd.\nJeg kæmper f.eks. i øjeblikket med at få lidt bedre styr på sådan "en meget klimadyb tallerken" , som du mindede mig om.\nMere forstemmende kan det være, når nogen påstår, at de ved en masse om klima, men reelt ved de kun meget lidt, og det de påstår at vide er nøje udvalgt til at bestyrke deres politiske holdning, som i virkeligheden er den styrende kraft for deres "videnskabelige" debat. Sådanne skribenter skal selvfølgelig også have en chance og en lang snor, men nogle gange synes jeg, at vi er for flinke.\nMen det er så heller ikke problemfrit at skrue bissen på, og heldigvis afslører de fleste sig selv forholdsvist hurtigt, og det kan læserne nok også godt se. Må vi satse på.\nRedigeret d. 20-02-2013 14:47\n(37) @kulden-varmen hvem du så end er?\nNej problemet er ikke den stagnerende temperatur. Den hænger nemlig sammen med at overskudsenergien nu også anvendes til at opvarme dybhavet. Det er en energi, som er et tveægget sværd. Det forhindrer at temperaturen stiger lige nu, men til gengæld er det et energireservoir, der senere vil holde temperaturen oppe.\nLæg mærke til at temperaturen ikke er faldet, så det vi ser er desværre en stagnation på et højt niveau.\nSå nej jeg har ikke noget problem med den aktuelle udvikling i hverken CO2 eller temperatur - udover at det vidner om et klimatisering problem.\nOg jeg kommenterer kun fordi en så løs påstand, som du kom med, ikke skal forblive ubesvaret.\noverskudsenergien nu også anvendes til at opvarme dybhavet\nHar du målinger, der understøtter denne påstand?\nDet er ikke nogen løs påstand. Det fremgår af af flere poster på Skeptical Science som f.eks Oceans is cooling ?. Det burde du selv have undersøgt før du bruger Jesper Theilgaard tid med noget alle, der beskæftiger sig med klima, burde vide.\nRE: De dumme, uvidende og brovtende..21-02-2013 20:50\n(2166) Mine erfaringer fra dengang jeg underviste i gymnasiet og på universitet er, det næste altid vil være de dumme, uvidende og brovtende elever, der vil sejre i et gruppearbejde, hvor der ikke er\nPå Klimadabat.dk er der ingen autoritet, der kan bryde de negative spiraler. Derfor er det ikke overraskende, hvad der sker på Klimadebat, nemlig at alle forskere eller vidende personer flygter fra Klimadebat.\nFor at undgå dette fænomen ser man ofte, at der dannes faglig foreninger, således at man undgår den omtalt gruppe af personer.\nEn mere præcis formulering af disse subjektive erfaringer fremgår af følgende resume og udsnit af:\nKilde: Cameron Anderson & Gavin J. Kilduff (2009): Why do dominant personalities attain influence in face-to-face groups? The competence-signaling effects of trait dominance. Journal of personality and social psychology 96(2): 491-503.\nUanset hvem der vurderede dem, under gruppearbejdet eller ud fra videooptagelserne, og uanset om det var studerende eller ældre personer, så var alle enige om, at de dominante personer var mere fagligt kompetente end andre. Men, som sagt, når man registrerede deres kompetence objektivt, var der ingen basis for denne vurdering. Det vil sige at dominans og lederevner ikke er baseret på faktisk faglig kunnen, men på at give andre indtryk af faglig kunnen. Så når folk i almindelighed mener, at ledere er dygtigere end andre, f.eks. mere intelligente, så er det formentlig en illusion.\nEn helt anden undersøgelse handler om, hvad der gør visse personer dominante i studenter-gruppearbejde på et universitet. Efter gruppearbejdet blev hver deltager vurderet af de andre deltagere med hensyn til, hvor meget han/hun havde indflydelse på arbejdet, hvor meget han/hun tog lederskabet i gruppen, og hvor meget han/hun afgjorde gruppens diskussioner og beslutninger. Der blev lavet videooptagelser af gruppearbejdet, og personernes adfærd blev vurderet både af deltagerne i gruppen, af andre jævnaldrende studerende, og af ældre, kyndige fagpsykologer.\nHver deltager skulle på forhånd udfylde nogle spørgeskemaer til vurdering af vedkommendes trang til dominans. Spørgsmålene handlede om tendens til at være dominant, om vilje til at sætte sin vilje igennem, og om magt til at sætte sin vilje igennem.\nDer viste sig en kraftig tendens til at personer med størst trang til dominans faktisk også fik mest indflydelse på gruppearbejdet. De gjorde det ikke ved at være dominerende og tromle deres mening igennem, men ved at give de andre indtryk af at de var de bedste til at dirigere gruppearbejdet. De blev vurderet som mere kompetente end andre både fagligt og socialt. De der selv deltog i gruppearbejdet, de jævnaldrende studerende, og fagpsykologerne var meget enige i deres vurderinger. Alle var de enige om, at de dominante personer virkede fagligt kompetente og dygtige til at lede samarbejdet.\nNoget andet er, om de dominante personer faktisk også var mere fagligt kompetente end andre. I nogle former for gruppearbejde kunne det være svært at måle deltagernes faktiske evner. Derfor blev der lavet nye forsøg hvor gruppearbejdet bestod i at løse matematiske opgaver. Hver gruppe bestod af fire personer, mænd og/eller kvinder. Forud for forsøget registrerede man hver persons evner i matematik med en bestemt test. Dette var det `objektive´ mål for deres kompetence. Derefter gennemførte man gruppearbejdet som før, og igen blev deres tilsyneladende kompetence vurderet.\nResultatet var stadig det samme: Personer med trang til dominans blev vurderet som mere kompetente, både af deres jævnaldrende og af fagpsykologerne. Specielt blev deres kompetence med hensyn til matematik vurderet højere end hos andre gruppemedlemmer. Men når man så på deres test-resultater i matematik før forsøget, lå de ikke højere end alle andre, og når man så på om deres udsagn under gruppearbejdet var matematisk korrekte, lå de heller ikke højere end alle andre. Det vil sige, at selv om de ikke var specielt kompetente, så havde de en særlig evne til at fremstå kompetente, ikke bare for naive jævnaldrende, men også for trænede fagpsykologer.\nHvordan bar de sig ad med at virke kompetente? Nøjere analyser viste, at de indgik i gruppearbejdet med stor energi. De var som regel de første og hurtigste til at komme med forslag til løsninger, svare på problemer og fremsætte oplysninger. De kom med flere svar og udsagn end andre gjorde. Udsagnene var ikke mere korrekte end andre personers udsagn, men ved at være hurtige og meget aktive, især i de første faser af problemløsningen, kom de til at dominere diskussionerne og fremstå som kompetente.\nHvis f.eks. Jesper Theilgaard, Sebastian Mernild, Bo Vinter , etc giver en forklaringer på et problem, vil de ikke blive troet på.\nDet er muligt, at Branner og andre bliver vrede over dette indlæg og vil kræve det slettet, men man undgår ikke den her omtalte problemstilling og konflikt.\nRedigeret d. 21-02-2013 21:01\nHvis der blev indført moderation på klimadebat.dk ud fra den argumentation som kfl gør sig til talsmand for ville klimadebat.dk netop blive sekterisk, og blot endnu et af mange samlingspunkter for dem der mener at have opnået den "rigtige" forståelse for de mange klimaspørgsmål.\nDet ville i mine øjne være intet mindre end en skandale.\nPå klimadebat.dk er der plads til debat på alle niveauer. Ingen mening er forbudt, og det er efter min mening en kæmpe kvalitet som andre med fordel kunne lære af.\nJeg medgiver at der er meget polemik at forholde sig til (både fra den ene side og den anden side), men det er ikke desto mindre en reel og vigtig del af debatten. Polemikken er en omkostning som jeg er mere end villig til at bære for at blive oplyst og udfordret.\nPolitisk korrekthed er meningsdannelsens "burka", men her er der ingen meningsdannelsens "burka". Tusind tak for det. Ikke mindst til Branner hvis upartiskhed jeg har afgrundsdyb respekt for.\nRedigeret d. 21-02-2013 22:33\nMine erfaringer fra dengang jeg underviste i gymnasiet og på universitet er, det næste altid vil være de dumme, uvidende og brovtende elever, der vil sejre i et gruppearbejde, hvor der ikke er\nMen der er slet ikke det, som den undersøgelse, som du vil læne dig opad, siger:\nTherefore, dominant individuals achieved higher levels of influence in part because they acted in ways that caused them to be perceived as more competent, despite not actually being any more competent than their less dominant counterparts.\nUndersøgelsen viser ikke, at de dominerende er dumme eller uvidende, og korrelationen imellem kompetence i matematik og det dominerende træk viste sig endda svagt positiv (0,18), selvom sammenhængen ikke var signifikant:\nFocusing first on participants' SAT math scores, we first found\nr(98)  .18, ns, suggesting that trait dominance was unrelated to\ntask competence. Furthermore, controlling for individuals' actual\nSAT math scores, trait dominance still predicted the group's perception\nof their math abilities, r(94)  .28, p  .01. Thus, trait\ndominance seemed to provide individuals with a boost in peerrated\ncompetence above and beyond their actual competence.\nTrait dominance was also unrelated to the accuracy of participants'\nanswers in the group task, r(87)  .06, ns, in addition to the\naccuracy of the first answers they provided, r(70) - .05, ns.\nDet værste er dog, at den pågældende artikel, som du inddrager, handler om hvorfor dominerende personer opnår stor indflydelse i face-to-face gruppearbejde og som sådan er den efter min vurdering fuldstændig uden relevans for forståelsen af et debatforum som dette, som er skriftligt, langsomt, anonymt, ja nærmest det modsatte af et face-to-face gruppearbejde.\nVar du min studerende og du havde argumenteret på denne måde i en opgave, havde du fået med pisken, kfl\nalle forskere eller vidende personer flygter fra Klimadebat.\nJa måske. Små doser er også nok for mig. Du holder til gengæld skansen, kfl.....\nRedigeret d. 21-02-2013 22:39\nNej problemet er ikke den stagnerende temperatur. Den hænger nemlig sammen med at overskudsenergien nu også anvendes til at opvarme dybhavet.\nHvorfor stiger havet så ikke hurtigere når dybhavet opvarmes?\nJesper Theilgaard skrev:Det er en energi, som er et tveægget sværd. Det forhindrer at temperaturen stiger lige nu, men til gengæld er det et energireservoir, der senere vil holde temperaturen oppe.\nHvis energien vender tilbage til atmosfæren om 200 år eller mere, så er det noget som er så alvorligt, at vi skal gøre noget politisk ved det nu?\nJesper Theilgaard skrev:Læg mærke til at temperaturen ikke er faldet, så det vi ser er desværre en stagnation på et højt niveau.\nHvis temperaturen falder så rammes vi af hungernød. Hvorfor er det godt?\nJeg mener, at der er nogle lighedspunkter mellem hvorledes et gruppearbejde fungerer og hvorledes en blog fungerer. Mit indlæg er et forsøg på at forstå, hvad der sker her på Klimadebat.\nHvis du har nogle undersøgelser, der er bedre, er du meget velkommen til at beskrive disse undersøgelser. Jeg lytter gerne til dine bemærkninger.\nSom klimadebat fungere pt. er det ikke de vidende personer, der er de dominerede.\nPrøv at undersøge, hvor mange forskere , der har være inde over klimadebat og fortæl mig hvorledes de bliver behandlet ?\nNu er jeg ikke din studerende og din sidste bemærkning kan du godt glemme.\nDet er ganske sjov, at selv om du afviser relevansen af min post, er dit svar faktisk en godkendelse. Hvis jeg nu rent faktisk var en studerende hos dig , ville jeg få "pisken". Dette kunne så betyde, at jeg blev smidt ud af studiet eller fik meget dårlige karakterer. På denne måde ville mit synspunkt forsvinde fra arbejdsgrupppen og du skulle ikke bruge tid på det vås længere og arbejdsgruppen ville igen kunne fungere ud fra dine normer.\nDe flest på Klimadebat vil ikke godkende, at der findes personer med en særlig indsigt eller viden, der som dig kan svinge "pisken". Derfor ser man en tendens til at klimadebat bliver mere og mere sekterisk.\nSelv om du på det kraftigste afviser mit indlæg ender du indirekte at fremhæve pointen i min påstand.\nRedigeret d. 22-02-2013 08:24\nDet er vel ikke så mærkeligt, hvis de kloge flygter, når deres navn skal bumpes i en usandfærdig og sensationsagtig trådoverskrift længe efter de har været en tur på hyggebesøg..?\nEllers en OK diskussion, som jeg godt ville blande mig i ( og dominere rigtig meget, fordi jeg ikke er klog. ).\nDybest set tror jeg, at meget vil gå bedre, hvis skribenterne kunne blive lidt bedre til at vælge det rette underforum og holde sig til emnerne.\nMen jeg tror måske også, at du undervurderer de særdeles udmærkede skribenter, du nævner.\nDe var næppe nået så langt, hvis deres hud var for tynd til modstand og ytringsfrihed.\nHar du eksempler på, at du har bedt dem svare på noget konkret, som du ikke selv kunne, hvor de så har afvist dig, fordi her mangler en striks og altdominerende moderation til at fjerne enhver modstand, der måtte komme fra andre..?\nDu er i et underforum, der hedder "debat om klimadebat". Ønsker du at være hensynsfuld, så mener jeg, at du bør finde et andet underforum til selve klimadebatten.\n(14) Jeg syntes at det er en svær diskussion, fordi en autodidakt inden for et felt vil altid have en anden måde at tænke og argumentere på end en faguddannet. Og der skal jo være plads til begge parter, ellers kommer en debatside hurtigt til at virke elitær og præstestyreagtig, og det mener jeg ikke gavner nogen.\nSelv er jeg meteorolog, og har nu været det i snart 10 år. I mine unge år, havde jeg en del "sammenstød "med autodidakte inden for mit felt på et vejrdebatforum, det kom der intet konstruktivt ud af.\nJeg har senere lært at se gennem fingrene med div. ting og bruger de at autodidaktes synspunkter/kritik konstruktivt, og filtrerer det fra der bare er tom snak.\nJeg er fortaller for at der på disse debatfora om vejr og klima skal være plads til alle, og at man ikke skal gå i for små sko\nJeg syntes at det er en svær diskussion, fordi en autodidakt inden for et felt vil altid have en anden måde at tænke og argumentere på end en faguddannet. Og der skal jo være plads til begge parter, ellers kommer en debatside hurtigt til at virke elitær og præstestyreagtig, og det mener jeg ikke gavner nogen.\nEnig. Flot indlæg !!!\n(37) Det har været interessant at følge en debat om hvorfor jeg forlod debatten - en debat, hvor kurver og artikler flyver omkring fra begge sider.\nDet kan være givende, men er det ikke altid, og slet ikke fordi de yderst sjældent overbeviser modparten. Det er så at sige en skyttegravskrig. Selv om alle de artikler, der popper op, kan være interessante, skaber de næppe klarhed, fordi de hver for sig udspringer af modsatrettede klimapolitiske holdninger.\nPersonligt har jeg det sådan, at teorierne skal hænge sammen med den erfaring jeg har erhvervet mig gennem mange år - den røde tråd skal være intakt. Dernæst er der teoretikere, som jeg tror mere på end andre - dvs uafhængige kilder er bedre, end hvis de er købt af lobbyarbejdere.\nEndelig er klimaspørgsmålet særdeles komplekst i sin totale form, men vi kan ikke negligere, det vi kan se aktuelt (skybrud i Danmark, isen smelter for bare at nævne et par ting, som ingen kan lukke øjnene for.)\nSå jeg forlod kun debatten fordi jeg har andre ting at tage mig til (skrive og læse bøger, DR, foredrag, have, familie etc etc) - det er der ikke meget hokus-pokus i. Men jeg følger med i debatten og skal nok byde ind, når der er grund til det.\n(4096) Jesper Theilgaard skrev:\n"Endelig er klimaspørgsmålet særdeles komplekst i sin totale form, men vi kan ikke negligere, det vi kan se aktuelt (skybrud i Danmark, isen smelter for bare at nævne et par ting, som ingen kan lukke øjnene for.)"\nVi bliver altså nød til at sætte problemets størrelse i forhold til hvad det koster at løse problemet. Gør man ikke det, så er der tale om religion eller anden form for fanatisme.\nEksempelvis har jeg flere gange beskrevet det forhold, at man i Kina igennem de sidste 20 - 30 år har løftet mange hundrede milioner mennesker ud af dyb fattigdom via økonomisk og teknologisk udvikling. I denne sammenhæng er den heraf afledte CO2-udledning nærmest liggegyldig.\nNu var edt faktisk for at slutte debatten jeg skrev et lille indlæg, men det er åbenbart ikke muligt.\nDet er godt, at så mange mennesker er løftet ud af fattigdom - ingen tvivl om det. Men det afføder et naturligt større energiforbrug, hvorfor Kina bygger et nyt kulkraftværk om ugen, så minearbejderne må bryde kul under urimelige sikkerhedsmæssige vilkår. Den deraf følgende udlednign af CO2 er ikke ubetydelig, som du nævner. Den betyder at nu har Kina overhalet USA totalt set.\nJeg nævnte blot skybrud og is som eksempler, der ikke kan sættes spørgsmålstegn ved. Hvis jeg dertil nævnte hedebølger, temperaturrekorder - især de varme - oversvømmelser (der for en dels vedkommende skyldes vores infrastruktur), forsuring af havene, sygdomme, vira, skadedyr o.l. ville der givetvis komme mange indlæg om pro et ciontra.\nEndelig er det jo et spørgsmål om det i den sidste ende vil være så dyrt at lave den omstilling til vedvarende energikilder, som er den eneste løsning set over en længere årrække.\nSå Jørgen jeg er ikke helt enig i dine kommentarer - bortset fra det med fattigdommen\nden røde tråd skal være intakt.\nDet er da meget fint du som Metrolog, har en vis faglig stolthed på dit fags vegne, og man må da også konstaterer, at metrologien er blevet betydelig bedre til at forudsige vejret frem i tiden, i forhold til for 20 - 30 år siden.\nNU har jeg gennem tiden og siden Kyoto- protokollen vedtages i 1997, i perioder intenst førsøgt at komme til bunds i teorierne og finde ud af hvad er op og ned.\nOg hvergang hvis man har villet argumenterer for at teorierne omkring AGW ikke holder vand, så er man hele tiden stødt på 2 forhold, som var: Havets evne til at afgive co2 ved opvarmning og udveksling med atmosfæren, var en betydelig spiller omkring GW, og jo altså i praksis gi' muligheden for run-away-scenarie (mere varme -> mere co2 i atmosfæren). Men den vigtigste faktor over alle! Havets evne som energiakkumulatorer var meget stor, hvorfor opvarmningen ville slå igennem med forstærket kraft, når de enorme vandmasser var opvarmet af den øget forcing fra drivhusgasserne...\nEller hele tiden har man fået at vide, at det forhold at temperaturerne ikke stiger særlig meget nu og her, så var det fordi energien var i Pipelinen og ville komme med voldsom styrke 'om nogen tide' når havvandmasserne var opvarmet, og Run-away-scenariet var uundgåelig!\nEller hele tiden er man strandet eller stat skak-mat i sin argumentation mod drivhusteorierne, på det forhold at den overskudsenergi som drivhusgasserne skulle afsætte på jorden, den var i havet, hvor det ikke rigtig var til at bestemme havets energiindhold (temperatur), og dermed i praksis størrelsen af den ekstra energi fra drivhusgasernes 'virke'.\nMen i dag i det herrens år 2013 efter 60 år med enorme mængder co2 i atmosfæren fra menneskelig afbrænding af fossilenergi og inden for de sidste 30 år en nærmest eksplosiv afbrænding af fossilenergi, og dermed co2 afsæt i atmosfæren.\nMed dette forhold i mente, og at de målemetoder man i dag bruger til at fastslå temperaturer i havet, så kan det fastslås, at der ikke har været nogen nævneværdig opbygning af energi på jorden over de sidste 60 år.\nMen når du så her på siden taler om en øget forcing på 2,7 w/M^2, så er der givet en rød tråd i de metrologiske og klimamodeller du bruger, og hertil når du vender teorierne med ligesindede på universiteter og ved Metrologisk Institut mm! Men det har bare ikke noget som helst med virkeligheden at gøre, for jorden og oceanerne er med meget stor sikkerhed ikke opvarmet nævneværdigt og på ingen måde i forhold til ekstraeffekter på 2,7 w gennem flere år, også selvom Exxon, MObil, BP mf måske forsøger at påvirke denne fremtid via lobbyarbejde.\nJeg har stor respekt for folk, der interesserer sig for klimadebatten og forsøger at sætte sig ind i de mekanismer, der styrer begivenhederne. Men man må ikke låse sig fast - hverken du eller jeg.\nHavtemperaturerne er steget og dermed er der opbygget et energireservoir udover det der ligger i, at atmosfærens temepratur også er steget - ikke så meget i de seneste 15 år, men den er heller ikke faldet.\nHavets evne til at absorbere CO2 er faldet i takt med at havtemperaturen er steget. der var ellers en forventning om at en stor del af CO2 udledningen ville ende i dybhavet - det ser ikke umiddelbart ud til at ske (jeg har ikke set data herfor), men CO2 ophobningen i havet har gjort det mere syreholdigt til skade for især koraller og krebsdyr, der skal bruge kalk - og kalk opløses som bekendt i syre.\nMen jeg går ud fra, at du trods din skepsis oevrfor klimavidenskaben er enig i at temperaturen siden 1850 er steget - både i havet og i atmosfæren. Årsagen kan vi diskutere, men ikke det rent faktuelle. Hvis du ikke mener der er sket noget som helt med temperaturerne, så er jeg bange for, at du står ret alene - og så er det svært at føre en diskussion.\n- og så staves det meteorolog (en metrolog er en person, der måler et eller andet og selv om det giver mening her, så er det altså ikke min stililngsbetegnelse\n(14) Ja denne tråd undrede mig i grunden også meget da jeg jo ikke mener nogensteds at have set Jesper Theilgaard smække med døren. Det må have været lidt sjovt for ham at følge denne tråd\nMen hensyn til skybrud er det meget vigtigt at pointere at vi har meget begrænset insigt i styrken af fortidens skybrud, da nogen af de kraftigste gennem tiderne i teorien sagtens kan have været uregistrerede.\nDenne debat er også væsentlig når man snakker om styrken af nutidens skybrud, og diskuterer om de kan kædes sammen med global opvarmning.\nEn sjov krølle i denne sammenhæng, er dog en nu lidt ældre hændelse i Australien som jeg selv skrev en artikel om.\nLidt efter at jeg havde skrevet artikelen kom der en "statement" om at man i Australien via en radiosonde havde målt den fugtigste atmosfære nogensinde,regnet ud fra en hel luftsøjle, siden man begyndte at sende radiosonderne op.\nRedigeret d. 02-03-2013 15:09\nNu har jeg i min 'karriere' som klimaforsker i store træk givet op omkring at forstå de matematiske sammenhænge og kernen i klimamodellernes 'logik', og navlig når man forsøger at spørge de kompetente til råds omkring forskellige del-elementer at drivhusteorien, så bliver man dynget til med alenlange teoretiske udredninger med meget kompliceret matematik, som det tager uendelig lang tid at forstå! Og når man mener at have forstået de matematiske sammenhænge, så kommer man egentlig ikke særlig meget videre!\nSom en udløber af dette er jeg mere gået over til at se på andre (og for mig mere forstålige) forklaringer, og navnlig se på om de faktiske forhold passer, som klimateorien bringer til torvs! F.eks. hvor lang tid tager det før isen er væk på Mount everest, på grønland og i Arktisk osv. Eller er der nogen umiddelbar nærtstående fare for verden, ved den afsmeltning som sker. PAsser det med opvarmningen af verdenshavene med den ekstra forcing som klimavidenskaben påstår co2'en afstedkommer osv osv.\nEller når man igen og igen omkring energiomsætning på venus se\ni praksis bygger hele teorien på at temperaturen kun hænger sammen med Den infrarøde stråling i planetens atmosfære, og at det derfor kun kan være drivhusteoriens grundmekanismer, som holder planten varm, og det fra den begrænset energi som solen afsætter ned på planten, og når denne energi som IR-strålerne skal 'kæmpe' for at trænge gennem plantens atmosfære, så må man simplethen stå af.\nNår man så over årene gentagende gange kan se Nasa øge plantens albedo se http://nssdc.gsfc.nasa.gov/planetary/factsheet/venusfact.html hvor den nu er 0,9. Men den har været langt lavere gennem årene! Så er det man ryster på hovedet og konstaterer blot at det passer ikke, alt det 'man' mener om drivhusteorien på venus! Herunder når man ved, hvordan en transkritisk væske som co2 'virker', når trykket reduceres under co2-ens evne til at blive til væske, hvor den vil optage fordampningsvarme i faseovergangen, når i praksis solens energi optages højt i atmosfæren ved meget lave temperaturer, som igen når dampen komprimeres, at denne fordampningsvarme afgives sammen med den 'komprimeringsenergi' (alt komprimering af gasser afgiver varme) ved meget høje temperaturer! Så er det at man kan finde mange andre forklaringer på de høje temperaturer på planten, end i praksis lige teorien med udgangspunkt i Boltzman's lov omkring IR-stråling.\nBestemt! Men hvor stor betydning har denne temperaturstigning! Og herunder navnlig hvor stor ville temperaturstigningen have været uden menneskelig 'indblanding'!\nOg jeg mener da heller ikke man kan udelukke en betydelig drivhuseffekt på sigt, når det fossile energiforbrug virkelig tager fart, og det inden for en kort årrække! Og det når de opkommende økonomier virkelig får 'damp under kedlerne' og co2-mængden i atmosfæren øges markant... Og i den sammenhæng er det da overordenlig vigtig at man forsker i klimasystemrne og får større viden omkring disse..\nMen her i lige så høj grad at man bruger de tilrådighedstående midler med fornuft til denne forskning!\nDet her er der ingen grund til overhovedet se\nJeg er en stor fan af Richard MUller Berkeley se https://www.youtube.com/watch?v=VbR0EPWgkEI som har den nødvendige realismen i sin overvejelser og herunder at han på ingen måde fraskriver teorien om GW, omend han fårstår de faktuelle sammenhænge og herunder de politiske mekanismer som virker på godt og ondt! Men navnlig at han forstår de mekanismer som kan løse verdens problemer omkring afhængighed af fossile energikilder. Som i alt sin enkelthen går ud på at alternativerne skal være billigere end olie og kul. Og dette er bestemt muligt at lave disse systemer, som kan udkonkurrerer kul og olie. Og det hvis man i alt sin enkelthed forstod at bruge de tilrådighedstående midler med omhu til disse energisystemer, når energien fremadrettet skal komme fra sol og vind! Det eneste vi ser i dag er disse sumbol-projekter til exorbitante milliardbeløb, som i praksis går hånd i hånd med klimahysteriet!\nRedigeret d. 02-03-2013 15:24\nJeg nævnte blot skybrud og is som eksempler, der ikke kan sættes spørgsmålstegn ved.\nDu får nu nogle spørgsmål alligevel. Det er jo en stor del af det, videnskab handler om!\nVed du, om det totale areal med havis lige nu d. 2/3-2013 er over eller under middel for perioden, siden man begyndte at måle dette præcist i 1979?\nKender du til stormfloden f.eks. i 1953, året før DMI begyndte sit arbejde med at varsle stormfloder? Hvorfor mener du, skybrud i Danmark de senere år er særlig anderledes end i tidligere tider, f.eks. før man begyndte at måle det videnskabeligt?\nIkke for at være uhøflig, men du blander altså tingene sammen. At man i f.eks. Kina bryder kul under urimelige sikkerhedsvilkår skyldes primært, at der fortsat er mange fattige mennesker i Kina. Desværre må man sige. I alle fattige lande er der mange der arbejder under urimelige sikkerhedsvilkår, desværre. I den rige del af verden kan man derimod godt bryde store mængder af kul uden at sætte sikkerheden overstyr. Det med sikkerheden har således ikke noget med kulforbrugets størrelse at gøre, med derimod om man er rig eller fattig, og om man prioriterer sikkerheden tilstrækkeligt højt.\nNår jeg snakker om at CO2-udledningen i Kina er ubetydelig, så er det set i forhold til det forhold, at mange hundrede millioner mennesker er løftet ud af fattigdom. Man kan ikke løfte folk ud af fattigdom uden at det kræver energi. Det er den barske virkelighed.\nKunne man få den samme økonomisk vækst i f.eks. Afrika, Sydamerika eller i alle de andre fattige udviklingslande, som de har haft i Kina i de sidste 20 – 30 år, så ville det være en fantastisk ting. Kun ved at man får bugt med fattigdommen, og folk kommer op på et højere udviklingsmæssigt stade, kan vi få reduceret befolkningstilvæksten. På sigt er befolkningstilvæksten nok det største af alle de store globale problemer.\nHer ud over vil jeg gerne sige, at selv med den bedste vilje, så kan jeg ikke se, at det skulle være det store problem, hvis det blev en smugle varmere. Her må vi ikke glemme, at der er både fordele og ulemper ved et varmere klima, hvis det altså kommer. Tager man udgangspunkt i nettoeffekten, så er effekten langt fra alarmerende. Kun at tage hensyn til de negative effekter af global opvarmning er ensidig politisk propaganda. Og det er vel ikke det du er ude i?\nAt udfase de fossile brændstoffer er rent faktisk ufatteligt dyrt. Bare i lille Danmark skal der investeres omkring 125 mia. kr. i såkaldt grønenergi frem til 2020. Det er faktisk mange penge. Det er jo ikke fordi at vore energiforsyningssystemer er nedslidt og dermed tjenligt til udskiftning. Vi taler således kun om et skifte fra traditionel energi til såkaldt grønenergi. Når politikkerne f.eks. snakker reformer som f.eks. en kontanthjælpsreform eller en SU-reform, så snakker de i størrelsesordenen 1 eller 2 mia. kr. Det nyligt fremsatte forslag om udbygning af jernbanenettet er anslået til i perioden frem til 2025 at ville koste 27,5 mia. kr. Bare for at sætte tingene lidt i perspektiv.\nHVis du ligge sætter det forholdsvis beskedne beløb på 125 mia i forhold de udgifter som er afholdt over de sidste 20 - 30 år til såkaldte fossile løsninger, så er det da i småtingsafdelingen!\nHar du nogen forstilling om hvad alene naturgasnettet har kostet. Hvad omkostningen har været til fjernvarmerør. Og vigtigst hvad omkostningen har været til kraftvarmeværker som i store træk har været en overkapacitet til de store centrale kraftværker, som derfor i bund og grund har været spild af investeringer.\nMan har raskvæk ved mange mindre bysamfund med 100 - 200 husstande op gennem 80 og 90'erne udrullet fjernvarmerør og opstillet et kraftvarmeværk (gasmotor) til 150 - 200.000 kr pr husstand hvor energiforbruget (naturgas) efterfølgende pga. tab i fjernvarmenettet herefter har været ekstrem.\nOG når så alt dette er sagt, hvad er så omkostningen til det olie, gas og kul som skal gennem dette ekstrem bekostelige energisystem om året! JO den er nemlig også helt igennem uforholdsmæssig stor i forhold til det man får ud af systemet! Men dette forholdsvise store fossile energiforbrug kan man så holde igen på ved at erstatte kul og gas med bekostelig træ og andre fossilfrie brændsler...\nRedigeret d. 02-03-2013 22:42\nJeg må sige lige ud, at jeg har ikke styr på omkostningerne ved den omstilling som er igang, og som du så godt beskriver. Jeg er blot klar over, at der bliver brugt enorme beløb på denne omstilling samtidigt med, at vi skal spare alle andre steder. Jeg kan kun sige, at jo mere man arbejder med dette problem, jo mere vanvitigt bliver det.\n(4096) Jyllands-Posten trykte i går en leder, der omhandler dette problem.\nHer er de første linjer.\nTavsheden er ofte larmende, når sandheden kommer for en dag. Derfor er den seneste rapport fra De Økonomiske Råd i fuld gang med at blive tiet ihjel af regering, folketing og interesseorganisationer.\nI rapporten, der blev offentliggjort i torsdags, retter Det Miljøøkonomiske Råd en sønderlemmende kritik mod Danmarks klima- og energipolitik, der har resulteret i et energiafgiftstyranni med voldsomt tab af konkurrenceevne og arbejdspladser til følge.\nJeg kunne opfatte dine spørgsmål som perfide, da du formentlig godt ved at jeg har kendskab til begge dele - men jeg er venlig mand, som ikke tiltror dig den intention.\nJo stormfloden 1953 har jeg selv skrevet om i bogen Verden Vilde Vejr, men den hændelse har intet med skybrud at gøre - så hvorfor skulle den hændelse lige med her.\nDen arktiske is er svækket gennem de senere år både i udbredelse og i tykkelse. Det samme er ikke tilfældet i Antarktis, hvor en næsten tilsvarende øgning er set - især de seneste år. De to isområder kan dog ikke direkte sammenlignes da den arktiske is flyder på vand, hvilket ikke helt er gældende i Antarktis. Endvidere er havstrømme og fordelingen af land/vand meget forskellige. Lægger vi dertil svækkelsen af gletsjerne er der aftagende mængder af is på kloden.\nOg @Jørgen Petersen, du læser mine ord som en vis herre læser bibelen. Jeg har intet sted skrevet at omstillingen til vedvarnede energikilder skal ske over en nat. Det skal ske i et tempo, hvor både afskrivninger og udfasning af nuværnede kraftværker går hånd i hånd med den tekniske udvikling hen imod vedvarende energi.\nOmstillingen kunne jo ske ved gradvist at ændre subsiderne, som i dag har fordelingen 80/20 i de fossile brændslers favør.\nOg hvad kineserne angår, så refererer jeg blot fra samtaler med kinesiske kolleger.\nOg lad mig så lige vende skybruddene. Vi har af gode grunde ikke mange data fra skybrud før 1870, men Danmark har fået mere nedbør de senere år og skybruddene er kommet oftere - begge dele er forventeligt i et varmere klima af helt naturlige meteorologiske grunde.\nOg nu forventer jeg at der kommer kommentarer fra de sædvanlige @delphi, John Niclasen og Jørgen Petersen - I skal dog ikke vente svar foreløbig, da jeg har ret travlt i den kommende tid.\nJeg har ingen interesse i at være perfid. Jeg undrer mig blot gevaldigt over meteorologiens udmeldinger i disse år, når man kigger på fakta. Det er som om, at meteorologien blot kigger på de få år, man har direkte meteorologiske målinger. Hvis man kigger ud over dette korte tidsrum og tager information med fra geologien, iskerneboringer m.v., så virker de nuværende klimaforandringer jo ganske tilforladelige. Situationen kan forklares inden for naturlige forandringer. Der er intet alarmerende i det, som jeg ser det.\nEr du bekendt med denne lille video med Jørgen Peder Steffensen: We Are Living In Cold Times\nDet er helt korrekt at jorden har oplevet større og mere voldsomme klimaforandinger end det vi ser lige nu.\nDet er heller ikke jorden jeg er bekymret for - mere menneskeheden, som har indrettet sig på en ikke særlig hensigtsmæssig facon. Det er vores livsførelse, der kommer under pres - ikke jorden eller naturen i øvrigt. den vil tilpasse sig.\nVi ser områder bliver mere ubeboelige - og andre mere beboelige. Vi kan bare ikke flytte derhen. Forandringerne risikerer at ske så hurtigt, at vi (mennesket) ikke kan tilpasse os og konflikter kan eskalere.\nHavstrømmenes ændring, vulkanudbrud o.l. kan ændre klimaet - især lokalt og vi så efter Laki-udbruddet i 1783 at der kom misvækst i Europa med den franske revolution i halen.\nSå der er naturlige hændelser, som vi ikke kan dæmme op for, men derfor kan vi jo godt prøve at undgå de ændringer vi selv er skyld i - eller i al fald påvirker på en uheldig måde.\nRE: Skybrud03-03-2013 10:24\n(4669) Mht. skybrud. Min far foretog en uvidenskabelig men meget reel måling af et skybrud i Valby, hvor familien boede i 50'erne - 60'erne. Der kom så meget vand, at han måtte ned og redde barnevogne (givet uden børn i) fra vandmasserne. Han stod i vand til livet. Da han nu er død, kan jeg ikke spørge ham direkte om årstallet, men det må have været i slutningen af 50'erne eller starten af 60'erne. Man kan sikkert finde beskrivelser af det i gamle avisoverskrifter, men er der ikke en videnskabelig oversigt over sådanne skybrud, så man har noget at sammenligne nuværende skybrud med?\nDer er sporadisk information, f.eks. da Hamborg blev ramt af kraftig stormflod i januar i år. Citat fra nyheden:\nDen voldsomste stormflod i Hamborg oplevede man under en storm i 1962, hvor vandet brød gennem adskillige diger.\nEller man kan læse om, at der havde været nedbør i Asien f.eks. i 1887 og 1931, så Den Gule Flod gik over sine bredder og forårsagede oversvømmelser.\nI 1887 oversvømmede floden store dele af den nordkinesiske slette, og der døde mellem 900.000 og 2.000.000 mennesker. Det gentog sig i 1931, hvor dødstallet blev mellem 1.000.000 og 3.700.000.\nRedigeret d. 03-03-2013 10:29\n(37) Der er ingen der påstår, der ikke har være hverken skybrud eller oversvømmelser før - det er frekvensen og konsekvenserne, hvor den sidste del bl.a. skyldes vores måde at bygge og indrette os på.\nDet er interessant, at du skriver flg.:\nFor mig at se, tyder dine ord her på, at du behandler dette ikke fra et videnskabeligt, men fra et politisk synspunkt.\nEr du enig i denne betragtning?\n(14) "Og lad mig så lige vende skybruddene. Vi har af gode grunde ikke mange data fra skybrud før 1870, men Danmark har fået mere nedbør de senere år og skybruddene er kommet oftere - begge dele er forventeligt i et varmere klima af helt naturlige meteorologiske grunde."\nJeg mener at det først er efter at vi har fået gode radardata at hypigheden og styrken af skybrudene kan undersøges ordenligt. Jeg mener derfor fortsat ikke at du har en tilstrækkelig lang dataserie til at kunne udtale dig på et solidt nok grundlag om hvad der er normalt med hensyn til skybrud.\nI øvrigt har internettets gjort at alle skybrud i dag hurtigt ender som forsidestof, og sådanne var det ikke i gamle dage.\nMen jeg er enig i din betragtning om at i et varmere klima, kan der forventes flere og kraftigere skybrud.\nMen af og til kan tingene i atmosfæren jo også ske som et sammentræf af uheldige omstændigheder. En ting er at blive ramt af en kraftig skybrudscelle, men har flere skybrudsceller klumpet sig sammen i et lidt større nedbørssystem, er der jo risiko for helt eksteme hændelser de enkelte steder. Da man kan blive ramt af mere end en kraftig skybrudscelle inden for kort tid.\nRedigeret d. 03-03-2013 11:13\nMht. skybrud. Min far foretog en uvidenskabelig men meget reel måling af et skybrud i Valby, hvor familien boede i 50'erne - 60'erne. Der kom så meget vand, at han måtte ned og redde barnevogne (givet uden børn i) fra vandmasserne\n- jeg har oplevet noget ganske tilsvarende, endda ikke så langt fra Valby: I Glostrup; i min erindring var det dog noget tidligere - omkring 1950 ville jeg tro(?).\nDet var vand, der 'steg op fra afløbene', så om årsagen har været underdimensionerede, dårligt vedligeholdte kloakledninger, ved jeg ikke.\nEfter den tid mener jeg ikke, da har været kælderoversvømmelser i mine forældres hus (som blev afhændet omkring 1988), men jeg ved, at andre huse i nærområdet også senere har (gen)oplevet problemet.\nHvis du kalder det at videnskaben konstaterer et forhold og det så har konsekvenser et andet sted for en politisk holdning, så for mig gerne. Men det er ikke anderledes end det jeg hele tiden har sagt.\nDu er mig en smule pernittengrynagtig - skal absolut finde en ny vinkel - det kan næppe være interessant for andre.\nI bund og grund var det vel det der foranledigede denne tråd\nJeg prøver at forstå. Jeg prøver både at forstå videnskaben bag klimaforandringer, og så prøver jeg at forstå udtalelser fra f.eks. dig og andre, der passer så dårligt med de data, jeg har til rådighed. Hvad det er for motivation, der ligger bag, at I siger, som I gør?\nF.eks. skrev du i den anden tråd, at global opvarmning vil føre til mere vind. Hvis vi kigger ud over Danmark, så finder der videnskabelige målinger, der viser, at energien i cycloner var på et 30 års minimum for få år siden:\nHvis man skal konkludere noget ang. CO2 og storme, så er det da nærliggende at konkludere på baggrund af disse målinger, at mere CO2 forårsager mindre storme.\n(Jeg mener slet ikke man kan konkludere noget ang. CO2 og storme, da koncentrationen af CO2 er så ualmindelig lav, at det stort set ingen effekt har overhovedet mht. vejret med lidt mere CO2.)\n(14) Kosmos: Der har faktisk været skrevet en artikel til DaMS medlemsblad Vejret om det voldsomme skybrud du omtaler, som ramte hovedstadsområdet i 1950-erne.\nBillederne fra dengang så lige så voldsomme ud som dem der kom i medierne da skybrudene ramte hovedstadsområdet for et par somre siden. Men der var ikke så mange af dem, da alle folk jo ikke gik rundt med et digitalt kamera dengang\nOg inden for de sidste 100-150 år har der sikkert været mange kraftige skybrud der har ramt øde områder, og derfor aldrig er blevet registreret i de officielle kilder.\nI nyere tid ramte et meget ekstremt skybrud Gråsten-egnen, hvor en jernbane blev skyllet væk. Dette kunne man dog følge på radaren, men faktisk var det en nedlagt og dermed ikke officiel nedbørsmålestation, der registrerede hændelsen. Så fortidens ekstremer kan nemt have smuttet uden om vores nedbørsmålere\nRedigeret d. 03-03-2013 11:08


Shimano yderplade - Passer til Shimano XTR bagskifter - RD-M980-SGS fra Shimano med Prisgaranti\nHjem / Reservedele til bagskiftere / Shimano yderplade – Passer til Shimano XTR bagskifter – RD-M980-SGS\nVarenummer (SKU): 4524667605492 Kategori: Reservedele til bagskiftere\nPå din bagskifter sidder der en yderplade, der kan blive beskadiget, ødelagt eller bøjet som følge af et styrt eller uhe… … læs mere her\nShimano yderplade – Passer til Shimano XTR bagskifter – RD-M980-SGS er en af de mange kvalitetsvarer, som er med i samlingen af cykeludstyr her på siden.\nShimano yderplade – Passer til Shimano XTR bagskifter – RD-M980-SGS Produktfakta\nVarenavn: Shimano yderplade – Passer til Shimano XTR bagskifter – RD-M980-SGS\nVare ID: 4524667605492\nShimano yderplade – Passer til Shimano XTR bagskifter – RD-M980-SGS fra Shimano\nShimano yderplade – Passer til Shimano XTR bagskifter – RD-M980-SGS fungerer rigtig godt i sit rette element. Reservedele til bagskiftere er nok en af de bedst sælgende kategorier i shoppen. Cykelpartner er kendt som shoppen med de rigtige mærker til de rigtige priser. Produktet kan du bytte op til hele 365 dage efter du har bestilt den. Når den hele rigtige del til din cykel skal findes, kan du spille det sikre kort og fylde kurven med vare her på siden, og så behøver du ikke lede længere. Her i shoppen får du oven i hatten også prisgaranti på Shimano yderplade – Passer til Shimano XTR bagskifter – RD-M980-SGS fra vores eftertragtede mærke Shimano, der i mange år har været et af de førende. I den tid du sidder og nyder naturen på din cykel, skal du huske at have noget vand med. Denne væske kan fx være energidrik med citrussmag.\nShimano yderplade – Passer til Shimano XTR bagskifter – RD-M980-SGS er en af de førende varer her på shoppen, og ligger i den altid eftertragtede varekategori Reservedele til bagskiftere. Der kommer hele hele 365 dages returret med når du køber din vare. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber Shimano yderplade – Passer til Shimano XTR bagskifter – RD-M980-SGS hos onlineshoppen Cykelpartner, der har alle de efterspurgte varer i deres sortiment. Der er mange varer i shoppen og i det store udvalg går mange på jagt efter deres mål, og der kan klikkes køb på dette produkt. Når der handles i webshop er priserne mere attraktive end i butikkerne- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nKøb Shimano yderplade – Passer til Shimano XTR bagskifter – RD-M980-SGS allerede i dag til kun kr. 309.00 – og med prisgarantien, bliver det ikke billigere. Køber du for mere end kr. 299 så koster det ikke noget at få sendt til din adresse. Du får oven i købet hele 365 dages returret.\nShimano yderplade – Passer til Shimano XTR bagskifter – RD-M980-SGS er populær for cyklister\nForbrugere der køber produkter i danske webshops, er betingelserne lidt gunstigere, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Varer som er købt i en dansk webshop, skal have returret i 14 dage. efter du har købt dine varer, og i nogle tilfælde giver shoppen endda mere som ligger udover de lovpligtige 14 dage. Webshops er nødt til at skilte med deres priser på varerne online, og det at sammenlligne priser bliver en leg, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. Og du kan faktisk sammenligne priser når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at være afhængig af at nå at handle i butikkens åbningstid. Webshoppen sender din varer direkte til din adresse, alternativt kan de sendes til dig arbejde, og det giver en god fleksibilitet for dig. Den irriterende kassekø undgår du ved at handle online køen er der slet ikke, når du handler online, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\nVær den første til at anmelde “Shimano yderplade – Passer til Shimano XTR bagskifter – RD-M980-SGS” Annuller svar


Hvordan du måler din Penis\nHver mand kan finde talrige grunde hvorfor han har brug at udvide sin penis. En mand kan blive forstyrret, fordi hans penis er ikke det store, og han kan ikke opfylde sin partner. En anden mand kan synes hans sex er OK, men stadig han lider af en mangel på selvtillid og selvværd.\nAnyway, de fleste mænd er ikke klar over hvad den ideelle penisstørrelse bør være. Morover, mens en person mener 6" nok, en anden mand kan vil mindst 9". Der er et andet problem: hvordan du måler din penis? Forskellige tilgange til penis måling kan give forskellige resultater, men du skal være helt sikker på din størrelse.\nFør du begynder enhver penis udvidelsen program, det er meget vigtigt at omhyggeligt måler din penis og optage størrelsen. Mange mænd vil gerne måle penis længde og penis buggjord, men få ved, hvordan man kan tage korrekte målinger. Ved hjælp af de metoder beskrevet nedenfor du kan endelig få et lægeligt nøjagtig måling af din penisstørrelse.\nForanstaltning Penis længde\nPenis længde er defineret som den lineære afstand langs den dorsale side af den erigerede penis strækker sig fra mons veneris til spidsen af glans. Det betyder i vilkår du og jeg ville kunne forstå, penis længde er målt i en lige linje på oversiden af den erigerede penis, fra huden på din mave til spidsen af din penis.\nSådan måler penis længde:\nStimulere dig selv ved hjælp af din foretrukne metode, indtil din penis er hård som en klippe.\nPlacer din lineal på huden på din mave, i bunden af dit erigerede penis. Undlad at trykke i mod din mave, hvorfor snyde dig selv?\nTryk på linealen mod din penis og læse den nærmeste kvart-tomme måling på spidsen af din penis.\nRegistrere dette nummer, og holde denne hvidbog et sikkert sted.\nForanstaltning Penis buggjord\nPenis længde er ikke den eneste faktor for penisstørrelse. Bredde, omkreds eller fedme, af en penis er også et vigtigt aspekt, når de overvejer, hvordan du sammenligner. De fleste mennesker har en penis, der er enten længere og tyndere, eller kortere og federe. Penis buggjord er defineret som den lineære afstand omkring den bredeste, tykkeste, del af den erigerede penis (se nedenfor). Brug instruktionerne nedenfor til at bestemme din penis omkreds (afstand omkring den bredeste del af din penis).\nSådan måler penis buggjord:\nPlacere et stof lineal eller en streng slutningen på den bredeste del af din penis og pak det forsigtigt omkring én gang. Markere stedet hvor strengen først rører sig selv.\nHvis brug streng, tage den markerede streng og lægge det mod linealen. Læs til nærmeste kvart-tomme måling.\nRegistrere dette nummer på dit papir.\nNu tage et kig på din størrelse. Mindre end 6 inches? Nu er der et problem. Heldigvis der findes løsninger på denne ene. OK, er der mange måder at forstørre penis. Men hvilken vej at vælge? Der er forskellige teknikker, de har hver især fordele og cons. Tjek vores convinient Sådan forstørre Penis guide for flere detaljer.\nNedenstående graf viser penis længde distrubution: penis længde mod procentdelen af mænd har denne længde:\nSelvom du er større end 6 tommer, kan du tænke på penis udvidelsen. En større end gennemsnittet penis (7 inches eller mere) kan du drage fordel af mange faktorer.\nFør du starter et program, skal du have en god fornemmelse af hvor du er på, før du begynder din rutine. Det betyder nøjagtig penis målinger, ikke snyd eller oprunding alle numre. Jo mere præcis du er når du måler din penis i første omgang jo mere du vil bemærke forskelle, når du begynder at vokse.\nHvor meget kan du vinde? Beregne nye størrelse!\nKontakt Os | Sitemap | Politik | Change LanguageOriginal: How to Measure Your Penis


Sydvestlige stil hjem dekorationer / Shareoflancaster.com\nKan jeg bruge frø fra en pæon træ til at få et andet anlæg?\nDIY: Hjem udsmykning Tips\nGeotermisk varme Vs. sol-el\nSådan testes et køleskab 's optøning System\nTraditionel sydvestlige indretning afviger fra Western-stil indretning ved at tilføje en syd for grænsen tone til dekorationer og møbler. Stadig rustik og charmerende, sydvestlige stil tillader Dekoratører at indarbejde de lyse farver af mexicanske fliser, de geometriske mønstre fra indfødte amerikanere og varmen fra vestlige tilbehør til at gøre op en indbydende blanding af komfort og ro. Find ud af hvad dekorationer du kan bruge til at indgyde dit hjem med mere sydvestlige stil.\nVælge møbler med spansk indflydelse til at bidrage til en sydvestlige indretning. Tunge træmøbler i mørke pletter dekoreret med geometriske eller blomst udskæringer er grundlaget for gamle verden spanske stil. Bruge møbelstoffer i lys turkis, okker og dybt røde eller lyse gule og bløde brune. Stof med en stribet eller geometrisk mønster kan låne en Native American føler for polstring så godt.\nVævede tekstiler kan væsentligt tilføjes en sydvestlige tema. Udvælge et indiansk eller mexicansk tæppe til at hænge på væggen. Hestesko, sadler, stejle og andre cowboy gear giver en rustik og autentisk look til udsmykning. Branding strygejern eller roping gear bidrager til ægtheden af en sydvestlige stil. Prøv at indarbejde Talavera fliser i en eklektisk arrangement over en kappe eller over en lædersofa. Talavera flise er en type af farvestrålende og kunstfærdigt udsmykkede, keramisk mexicanske flise, der kan findes i en bred vifte af farver.\nKeramik og containere\nUrner, vaser, skåle og kurve af indfødte amerikanere vil hjælpe med at tilføje visuelle interesse for dit sydvestlige hjem. Terra cotta gryder malet i omfattende geometriske mønstre eller kurve flettet med lyst farvet siv, give en punch af farve til neutral-farvet hjem. Arrangere en samling af keramik som en midtpunkt for et sofabord eller fyld en kurv med kogler eller sten til en jordovn, naturlige look. Brug din malet keramik som objektbeholdere for kaktus og andre små ørken planter til at bringe et stykke af sydvestlige ørken indendørs.\nSelv små dekorationer kan gøre en stor indvirkning på et hjem. Bruge smedejern accenter i form af hest skulpturer eller en stor mexicansk sombrero som en tre-dimensionel vægtæppe. Træ kasser og kufferter kan hjælpe med at gemme rodet samtidig tilføjer sydvestlige interesse til et værelse. Tørrede grøntsager såsom majs, græskar eller chili peber, hang kunstfærdigt i et køkken, bringe et rustikt udseende. Overvej at tilføje en monteret animalske hoved som hornede bull slutte en sydvestlige look.\nFakta om stald stil hjem\nSydvestlige køkken dekorationer\nHvordan man kan dekorere en historiefantasi stil hjem


Drøstrupvej 47 mfl, Fjerritslev, 9690 Fjerritslev | Landbogruppen\nDrøstrupvej 47 mfl, Fjerritslev\nDrøstrupgård og Skræm Vestergård er nogle yderst veldrevne økologiske kvægbrug med produktion af mælk begge steder på i alt 580 årskøer, alle SDM. Ejendommen består af flere ejendomme, men der er kun bygninger på 3. Der sker frastykning af 3 bygningsenheder.\nDrøstrupgårds samlede areal udgør 208 ha heraf 180,41 ha ager, 6,75 ha eng og 20,84 ha til restarealer incl. bygninger mm. Se arealrids i salgsopstilling.\nDriftsbygninger: Hovedparten af ejendommens driftsbygninger er opført med stålplader på siderne og eternittag. Den ene kalvestald er i røde mursten. Bygningerne består af følgende:\nMalkestald/serviceafdeling på 365 m2. Bygningen litra 2 er indrettet med tankrum med 4000l buffertank. Udenfor står der 20000l silotank. I bygningen er der derudover alle andre faciliteter vedr. mælkeproduktionen. Derudover er der omklædning, kontor og baderum. Mod kostalden er der DeLaval 26 pladser malkekarrusel fra 2002, som er løbende vedligeholdt.\nLøsdriftssstald: Stalden litra 3 er på 2740 m2. Den er åben i sider med gardiner og åben i kip. Der er 252 sengebåse med måtter og skumgummi under. Der er spalter bag med dyb gyllekumme. Derudover er der stor sygeboks og boks til nykælver med dybstrøelse. Stort bredt foderbord med fanggitter til alle køer. Der er hængebane til strøelse, som kører i begge stalde. I enden af stalden er påslaget til halmbanen, halmoplag samt en stor dybstrøelsesboks. I hele stalden er der ny LED belysning. Spalter holdes rene af 2 robotskrabere.\nLade: Lade litra 4 er på 666 m2. Her er der hængebane til ungdyrstald med blandekar af rustfrit stål, 2 påslag samt diverse siloer til fodermidler.\nKælvebokse: Disse er indrettet i litra 5 og er på 340 m2. Her er der 10 kælvebokse på dybstrøelse.\nUngdyrstald: Stalden litra 6 er på 2350 m2. Den er indrettet med 284 sengebåse med måtter og skumgummi under. Der er spalter bag med skrabere samt gyllekumme med skrabere. Her er der ligeledes strømaskine. Derforuden er der 5 store dybstrøelsesbokse til kalvene.\nKalvehytter: Mellem de 2 stalde er der asfalteret og her står der 40 kalvehytter med aljerende til afløb. Kalvestald: Stalden litra 7 er på 551 m2. Denne er indrettet med 7 store dybstrøelsesbokse med plads til 10-12 kalve i hver. Boksen muges fra den ene side af udefra. Stalden er åben i top og den ene side.\nEnsilageplads: I sydenden af staldende er der 4 plansiloer af 10x50 m samt møddingsplads på 10x30 m. Herudover står der 24 dobbelt kalvehytter samt 4 store fælleshytter fra CN Agro.\nStuehus: Boligen på Drøstrupgård er opført i 1935/95 og med et registreret boligareal på 277 m2. Er indrettet med bryggers/gang, badeværelse, køkken-alrum, stue, kontor/gang, soveværelse og værelse. 1.sal: stue og 4 værelser.\nLejligheder: 5 lejligheder beliggende i enden af boligen. Disse er alle med køkken, bad og værelse. De 2 er på 50m2 og 3 på 35m2.\nGyllebeholdere: 2 stk gyllebeholdere på 3500 m3 og 4000m3.\n1 hustandsvindmølle på 10 Kw fra 2016.\nGamle driftsbygninger, der bruges til halmoplag.\nSkræm Vestergård Ejendommen:\nEjendommen er beliggende umiddelbart vest for Skræm. På denne ejendom er der udelukkende køer samt nogle få kvier.\nJorden: Ejendommens samlede areal udgør 115,0832 ha, heraf er 106,29 ha ager. Her kan ca. 43 ha vandes. Se arealrids markeret med gul.\nLøsdriftsstald: Stalden litra 3 er opført i 2005 og på 2618 m2. Den er med sider af søstenselementer og eternittag. Den er indrettet med tankrum med buffertank på 14000l. Udenfor står der silotank på 20000l. Derudover er der kontor og toilet. Herefter er der isoleret rum med DeLaval malkekarrusel med 26 pladser. Denne er fra 2016. Selve stalden er indrettet med 254 sengebåse med måtter og skumgummi under. Der er spalter bag køerne. Disse skrabes af robotskaraber. Derudover er der stor dybstrøelsesboks. I den ene side er der blevet lavet udendørs foderbord, således at der er plads til at alle kan æde på samme tid.\nFoderhus: Tidligere foderhus litra 2 er på 500m2 og opført i 1980. Dette bruges til lidt kvier samt oplag.\nPåslag: Nyopført påslag med 4 afsnit. Er lavet således at det passer til vogntræk og er med stor frihøjde. Plansiloer: 3 stk. plansiloer på 12x58m hver. Gyllebeholdere: 2 stk. gyllebeholdere på henholdsvis 1236 m3 og 3000m3\nStuehus: Hvidstens bolig opført 1907/90 og senere. Er med et registreret boligareal på 348m2. Er indrettet som følgende: gang, fyrrum, bad, værelse, viktualierum, køkken-alrum, stor stue, forgang og soveværelse. 1.sal: stue, bad med kar og brus, gavlværelse med plads til køkken og 3 værelser.\nKonklusion: Yderst veldrevet økologisk kvægbedrifter med gode forhold overalt. Gode besætninger begge steder.