TUE med potentiale\nForside ›Presse og Nyt›Nyheder›Nyhedsarkiv›Nyheder 2015›TUE med potentiale\nBispebjerg Hospital, Region Hovedstaden, og Københavns Kommune offentliggør i dag en evaluering af et tværsektorielt samarbejdsprojekt, hvor ældre medicinske patienter bliver hurtig udredt og behandlet samme dag uden indlæggelse. Evalueringen viser, at samarbejdet har potentiale, men ikke har fundet sin endelige form endnu.\n20. august 2015, KL 14:42\nEn borger er ankommet til TUE for at få hurtig udredning og behandling. (Foto: Søren Høgh Hansen)\nSiden september 2012 har ældre borgere kunne få hurtig udredning og behandling på Bispebjerg Hospital i en fælles Tværsektoriel Udredningsenhed (TUE), mellem hospitalet og Københavns Kommune. Borgerne oplever behandlingen som kvalificeret, nærværende og tryg.\nHurtigt sammenhængende forløb\nSamarbejdsmodellen har haft som overordnet formål at skabe et hurtigt sammenhængende forløb for den ældre medicinske patient/borger, der har behov for at blive set af en speciallæge, men ikke har behov for en indlæggelse. For at imødegå dette, har hospital og kommune sammen udviklet og afprøvet en ny organisationsform bestående af speciallæger ansat i en medicinsk afdeling, som har stået for udredning og behandling og kommunale sygeplejersker, der har stået for pleje og omsorg. Fysisk ligger TUE på Bispebjerg Hospital matriklen.\nProjektet forlænges et år\nTo ud af tre borgere, som kommer i TUE, hjemsendes efter få timer med en plan for det videre forløb og opfølgning ved hjemmeplejen efter behov. Erfaringerne med den nye enhed er gode, men den ideelle organisering af TUE er ikke fundet endnu. Derfor har samarbejdsparterne valgt at forlænge projektet yderligere for at videreudvikle modellen.\nHospitalsdirektør Janne Elsborg oplever samarbejdsmodellen som banebrydende for den fortsatte udvikling af det tværsektorielle samarbejde og siger:\n"Etablering af Tværsektoriel Udredningsenhed (TUE) har været indfrielse af et mangeårigt ønske om at nytænke og videreudvikle det organisatoriske samarbejde mellem hospital og kommune. Der var et godt grundlag for projektet, idet Bispebjerg Hospital og Københavns Kommune gennem mange år har haft et stærkt samarbejde med fokus på udvikling af kvalitet og sammenhæng i de tværsektorielle forløb for borgerne."\nMed TUE er der skabt et sammenhængende forløb for borgerne, hvor der er tæt opfølgning og god kommunikation. Evalueringen af projektet viser, at antallet af forebyggelige indlæggelser blandt ældre medicinske patienter er reduceret, og der er skabt et potentiale for et bedre samarbejde på tværs.\nFinansieringen skal på plads\nAdm. direktør for Sundheds- og Omsorgsforvaltningen i Københavns Kommune Katja Kayser ser et stort potentiale i at fortsætte det tværsektorielle samarbejde til gavn for borgerne:\n"Det er ikke altid godt for ældre svækkede borgere at blive indlagt. De er blandt andet i risikoen for at få en infektion eller miste muskelkraft, når de bliver indlagt i kortere eller længere perioder. TUE har derfor vist sig at være et rigtig godt alternativ til en egentlig indlæggelse, og jeg ser et stort potentiale i at forsætte det tværsektorielle projekt. I næste fase af projektet skal vi finde en finansieringsmodel, der er hensigtsmæssig for både hospital og kommune. Samtidig skal vi have defineret den rigtige målgruppe. TUE skal være et tilbud for borgere, som vi kender fra hjemmeplejen eller plejehjemmene - eller bør kende. I dag henvises flere, som ikke har tilknytning til kommunen.", siger adm. direktør Katja Kayser, Sundheds- Omsorgsforvaltningen i København.\nLæs om resultaterne i evalueringsrapporten på www.bispebjerghospital.dk/tue og\nTUE Evalueringsrapport, august 2015\nTUE PIXI, august 2015\nFAKTA om TUE projekt\nTUE har formået at reducere antallet af forebyggelige indlæggelser blandt ældre medicinske patienter. I alt er 1015 borgere blevet behandlet i enheden i projektperioden fra 17. sept. 2012 til 24. juni 2014.\n82% af borgerne, der hjemsendes fra TUE bliver ikke indlagt inden for 30 dage efter opholdet (Mål 80%).\nBelægningen/dækningsgraden i TUE har været stigende med et gennemsnit på 54% i sidste del af projektet. I de første måneder af 2015 blev fem borgere dagligt henvist til TUE, hvorved den oprindelige målsætning er opnået (Mål 95%). Flere af disse borgere har ikke tilknytning til kommunen.\n64% af borgerne i TUE hjemsendes (eget hjem, plejebolig eller APE) (Mål 80%).\nStor tilfredshed blandt de ældre borgere efter pleje og behandling i TUE. Centralt for borgernes oplevelse er, at ventetiden er kort, dels fordi der kontinuerligt er kontakt til personalet, og dels fordi undersøgelser bliver igangsat sideløbende, hvilket sikrer fremdrift. Indretningen af TUE opleves generelt som rolig og mindre hospitalsagtig. Borgerne fortæller også, at de, ved hjemsendelse, er velinformerede og klar til at blive sendt hjem.\nPersonalegruppen oplever at organiseringen med kombination af kommunalt- og hospitalsansatte fremmer oplevelsen af overblik over og samarbejde om borgerens samlede situation. Det giver bredere forståelse for og indsigt i andre faggruppers arbejdsgange og fremmer oplevelsen af at levere pleje, behandling og ikke mindst afslutninger af høj kvalitet, hvor borgeren og hele forløbet er i centrum.\nSamarbejdspartnere (almen praksis, kommunale visitatorer og ledende sygeplejersker):\n98 % af de praktiserende læger angiver at kende TUE, og 81 % har henvist til TUE. De praktiserende læger beskriver TUE overvejende positivt – hurtig opsamling, udredning og visitering. Sygeplejersker og visitatorer i kommunen giver udtryk for, at de tiltag der iværksættes fra TUE opleves som overvejende relevante, mulige at imødekomme og af høj kvalitet.\nSamlet set har projektet kostet 8,7 mio. kr. Samlet potentiel besparelse ved undgåede indlæggelser er knap 1,3 mio. kr. i driftsperioden, den besparelse er dog ikke opnået, fordi Bispebjerg Hospital har haft en stigende aktivitet.\nProjektet er evalueret af:\nAfdeling for Sammenhængende Patientforløb (ASP), Bispebjerg og Frederiksberg Hospital\nCAST, Syddansk Universitet\nEnhed for Evaluering og Brugerundersøgelser, Region Hovedstaden\nPubliceringsdato: 20-08-2015 16:42


Butik fejrer 130 års fødselsdag: Omrejsende jyde startede stolte traditioner i Haslev | TV2 ØST\nButik fejrer 130 års fødselsdag: Omrejsende jyde startede stolte traditioner i Haslev\nJ.Jespersen-Skree (til højre) åbnede forretningen i Haslev i 1890.\nI Haslev har man i 130 år kunnet købe herretøj på hjørnet, hvor Jernbanegade og Vestergade mødes.\n03. okt 2020, kl. 13:27\nI Haslev ligger en tøjbutik med stolte og årelange traditioner.\nHerretøjsforretningen, som i dag drives af Bjarne Simonsen, har ligget på hjørnet af Vestergade og Jernbanegade i 130 år.\nI 1890 blev butikken grundlagt af den jyske uldhandler J. Jespersen-Skree, og siden har det været muligt at købe bukser og skjorter på hjørnet i Haslev.\nVirkelighedens Mads Skjern\nDet lyder som første afsnit af tv-serien Matador: En omrejsende jysk tekstilhandler kommer med toget til en sjællandsk provinsby og ser sit snit til at åbne en god forretning.\nMen det er også den virkelige historie, der ligger bag etableringen af den traditionsrige herretøjsforretning i Haslev.\nBjarne Simonsen fejrer, at der i 130 år er blevet solgt herretøj i hans forretning i Haslev. Foto: Bue Bukh - TV2 ØST\n- Købmanden, Jespersen, der står der i døråbningen, var en såkaldt uldjyde, som tog rundt med toget med bylten på nakken med varer, han havde købt hjemme omkring Herning, hvor al tekstilproduktion foregik dengang, fortæller Bjarne Simonsen, der har et billede af butikkens oprindelige ejer hængende på væggen.\nOg i Haslev så købmanden fra Hammerum muligheder for at tjene gode penge.\n- Efter nogle ganges besøg i Haslev, hvor han syntes, at han åbenbart havde haft et godt salg, så slog han sig ned her på hjørnet, fortæller Bjarne Simonsen.\nI dag er det Bjarne Simonsen, Haslev-borgerne kommer til, når herregarderoben skal opgraderes, og det har de gjort siden midten af 1980’erne.\n- Den her butik er endt med at blive mit liv, stort set hele mit arbejdsliv har jo handlet om tøj, fortæller Bjarne Simonsen.\nSådan så forretningen ud, da den blev drevet af købmand J. Jespersen-Skree. Foto: Bue Bukh - TV2 ØST\nHan stod i lære i butikken fra 1976 til 1979, og i 1985 overtog han så forretningen i Haslev.Stabiliteten i forretningen er noget af det, der får kunderne til at vende tilbage til Bjarne Simonsens butik.\n- Det er lokalt, og jeg kan godt lide forretningen, altså jeg føler mig hjemme i den her forretning, siger Niels Holger Lind, der er tilbagevendende kunde i forretningen.\n- Det er de samme ansigter, som folk har set for nogle år siden eller for mange år siden, siger Bjarne Simonsen.\n- Den ene af de ansatte, jeg har, hun har 30 års jubilæum her til næste forår, fortæller han.\nVil ikke sælge noget, der sidder dårligt\nBjarne Simonsen har fundet sin egen opskrift på, hvordan man klarer sig mod stigende netsalg og storcentre.\nHan vil hellere sælge ingen ting end tøj, der sidder dårligt, fortæller han.\n- Vi er ærlige, og vi siger tingene, som de er, og det er vores filosofi over for kunderne, for det når vi altså længst med, siger Bjarne Simonsen.\nBjarne Simonsen, Tøjeksperten, Haslev. Foto: Bue Bukh - TV2 ØST\n- Vi siger også til folk; det er ikke den, du skal have, for den sidder ikke ordentligt på dig. Og hvis de så siger; jamen det er den, jeg vil have, så siger jeg; det får du ikke lov til, så skal vi finde noget andet, eller også må det blive ingen ting, fortæller han.\nI dag er herretøjsforretningen i Haslev en del af butikskæden Tøjeksperten.


Kategori 59 → Se forhandlere\nMedicin DepressionMedicin Fly HåndbagageMedicin HovedgrupperMedicin I KuffertenMedicin KombinationMedicin Med MosleyMedicin Mod AcneMedicin Mod BørneormMedicin Mod Forhøjet KolesterolMedicin Mod HalsbetændelseMedicin Mod HerpesMedicin Mod HøfeberMedicin Mod InfluenzaMedicin Mod KnogleskørhedMedicin Mod KolesterolMedicin Mod LungebetændelseMedicin Mod MigræneMedicin Mod NeglesvampMedicin Mod SlidgigtMedicin Mod SøvnløshedMedicin Mod TinnitusMedicin Mot AlkoholbegärMedicin Og AlkoholMedicin PasMedicin ProMedicin På RejsenMedicin RegningMedicin Til AkvariefiskMedicin Uden ReceptMedicin.DkMedicinaMedicinattestMedicinbægerMedicinenMedicinerMedicinerhuset ÅlborgMedicingennemgangMedicinhåndteringMedicinkombinationMedicinkortet AndroidMedicinoplysningerMedicinpriserMedicinproMedicinskMedicinsk ChockMedicinsk KompendiumMedicinske KompressionsstrømperMedicintilskudMedicintilskud PensionistMedicinæskeMediegruppenMedikaminaMedinas HundMediqMediscrubMeditation AvslappningMedjoolMedjool Dadler 5 KgMedlemsnettet.Apoteket.DkMedrol Til HundeMedulla SpinalisMedvirkende I MatadorMeeseeksMefixMega B-StressMega Candy StoreMega Death SauceMega DildoMega KupMega PikMega Pokemon CardsMegaflexMegapetshopMeget Gul UrinMeget Luft I TarmeneMeget MundvandMeget SpermMeget Tør HovedbundMeget Tør Hud I AnsigtetMeget Tørre HænderMeget Ømme BrysterMeibomske KirtlerMejlskov KaninburMejseboldeMejsefugleMekanisk HestMelaflonMelania TrumpMelatonin 3 Mg 100 StkMelatonin Dosis VoksneMelatonin SøvnMelbrosiaMelbrozanMelbrozan PlusMeldgaard FoderMeldgaard ÅbenråMelenchonMelisMelissa Arnica SalveMelissa DreamMelissa HudplejeMelissa ProdukterMelissa ØjencremeMellem HundMellem Kort HårMellem SchnauzerMellem Størrelse HundMellemgulvMellemkød MændMellemkødsmassageMellemmåltid BabyMellempuddelMellemrum Mellem TænderneMellemschnauzerMellemstore HundeMellemøreMellemørebetændelse Voksne LindringMellemøretMellemøsten FlagMellisa AhaMellisa Arnica SalveMellisa HudplejeMellisa ProdukterMello YelloMelman MadagascarMelmøl LarverMelodi Gran PrixMelodi Grand PrixMelodi GranprixMelodi Til KonfirmationssangMelodigrandMelolinMelonsalatMelormMelorme OpdrætMeltyperMelvedMembrasinMemeMeme GirlMeme MemeMemoMemoerMemos RudkøbingMen Of MayhemMen’S RoomMengrad Ved Slidgigt I KnæMeningsmåling 2019Meningsmåling Valg 2019MeniscusMenneske ParringMenneskeabeMenneskekranieMenneskepyramideMennesker På MånenMenneskeskabte KlimaforandringerMenneskets ErnæringMeno JoyMenoflora ErfaringerMenopauseMens CyklusMens G StringMensatestMenstrationMenstruations KlumperMenstruationscyklussenMenstruationskop ErfaringerMenstruationskop UlemperMenstruationssmerter GravidMenstruationssmerter Gravid Uge 4Menstruationssmerter Ingen BlødningMenstruationssmerter Og GravidMenstrupMentaltræning HundMenthol DråberMenthol SalveMentholatumMentholatum LæbepomadeMentholkrystallerMenu BoksenMenu OrdrupvejMenuboksenMenukort BryllupMenukort Til BryllupMenukort Til KonfirmationMeny Bland Selv SlikMeny KongevejscentretMeny PåskeMeny SkælskørMeny Sønder OmmeMenykortMepiformMepilexMepilex LiteMepitacMepore PlasterMepyraminMeraki HåndspritMercedes Pick UpMerci ChocolateMere Eller MindreMere Energi I HverdagenMerialMerian KrydderiMerkur SkilteMerry KissmasMerry XmasMessing NavneskiltMest Populære HundenavneMest Rolige HunderaceMest Tilbøjelig TilMetaMetabolicMetacam KatMetadon Og AlkoholMetadon PillerMetal ArchivesMetal FeriehuseMetallic BallonerMetamfetaminMetatarsalMeterbuenMeterbuen SkovlundeMethamfetaminMethylcobalaminMethylfolatMethylsalicylatMetoder AtMetro Bella CenterMetronidazol ActavisMetronidazol AlkoholMetronidazol DakMetropalMetrpolMette Veronica JensenMew And MewtwoMew Vs MewtwoMexican PartyMexican TrainMexican Train SpilMexicaner FestMexicaner Kostume KvindeMexicaner UdklædningMexicanskMexicansk FestMexicansk Hårløs HundMexicansk KvindeMexicansk PonchoMexicansk SprogMexicansk TærteMexicansk Tøj Til KvinderMexicansk VaskMexicanske DødningehovederMexicanske HatteMexicanske NavneMexico FlagMexico SprogMexico Tema KläderMexico UdklædningMexikanerMexikansk HårløsMeyer SpilMezinaMg 15Mg GramMg Koffein I KaffeMg Til GramMg Til MikrogramMg To GMg/MlMgp 18Mgp 2019 PyntMgp 2020 PyntMgp GallaMgp PyntMgp StemmesedlerMia And MeMia GaldeMia KlovnMia Og MigMia Sommer Kogebog\nEn lang række online varehuse foreslår nu en lang række forskellige leveringsmetoder. Den mest populære er i dag udleveringssteder, hvor du selv kan hente de nyindkøbte produkter den dag der passer dig. Den er altså virkelig uproblematisk, og typisk tillige den mest letkøbte leveringsmodel ved køb af Kategori 59.\nDu burde alternativt udse dig at vælge at få sendt hjem til dig privat eller ud til dit arbejde. Leveringsmetoden er tit en lille smule mere omkostningsfuld, men endda vældig uproblematisk. Den billigste leveringsmulighed er uden tvivl at hente varerne selv, som desværre stiller krav om at du befinder dig nær netshoppens lager.\nLeveringstiden på er usædvanlig central i tilfælde af at man mangler produktet inden for få dage, så af den grund er det skam væsentligt at man kigger nærmere på tidshorisonten for levering ved det vedkommende produkt.\nStørstedelen af internet handler stiller garanti om levering på blot en enkelt hverdag på deres bedst sælgende varer, eksempelvis Kategori 59, men som imidlertid beroer på at ordren aflægges tidligere end et bestemt klokkeslæt, så at de kan nå at få pakken på posthuset forud for at logistikpersonalet tager hjem.\nEn hel del internet outlets præsterer gebyrfri levering, men i de fleste tilfælde er det forudsat at der erhverves for en fastsat pris. Alternativt kunne man overveje den mest betalelige mulighed for levering, som gerne – hvad end du er i Køge, Ikast eller Vejen – vil blive at få leveret ordren til en pakkeshop.\nDet er usædvanlig enkelt for alle at sammenholde priser i blandt forskellige e-firmaer, og til tak har de fleste online outlets fundet det nødvendigt at presse salgspriserne på produkterne – til juniorer, men også til damer og herrer – betragteligt, og endda nogle gange præstere levering uden betaling.\nMen det kan til hver en tid være lukrativt at inspicere diverse e-butikker efter rabatkoder på Kategori 59 forinden du shopper, således at du er sikker på at få fat i den prisbilligste pris.\nMan må lige meget hvad være opmærksom på, at såfremt en e-shop afsætter en vare til salg for en pris som kan virke ekstraordinært billig, kan det ofte være et symbol på en fup netshop. Kortbestillinger er heldigvis omsluttet af et reglement, hvilket passer på køberen imod falske online shops.\nGenerelt slår vi et slag for betalinger med kort eller mobilbetaling. Alternativt kan du benytte et afdragstilbud som eksempelvis ViaBill, forudsat du tilstræber at dække regningen i flere bidder.\nForinden folk køber hos en e-handler burde de de facto betragte shoppens vilkår, men det er ofte ikke videre spændende.\nEn anden valgmulighed kunne være at bemærke om internet forhandleren er medlem af e-mærket, da det typisk er et bevis på at internet shoppen accepterer dansk lovgivning, samt at e-butikken løbende monitoreres af eksperter der behersker bestemmelserne på området. Det er en rigtig god genvej til bistand, ifald du får besvær i forbindelse med dit indkøb.\nYderligere er det godt at du er vidende om de mest relevante reglementer i forbindelse med bestillingen, f.eks. den byttepolitik internet webshoppen tilsikrer. I den forbindelse er det tillige vigtigt, at man stadigvæk bevarer ens kvitteringsmail, så man til enhver tid kan eftervise købet af Kategori 59, ligegyldigt om man er på udkig efter et produkt til en dame eller herre.\nTrustpilot indebærer nogle fantastiske løsninger til at eksaminere ganske mange nuværende kunders erfaringer og herved er det fornuftigt, at du tager et kig på netbutikkens kritik af Kategori 59 inden du placerer din ordre.\nFacebook leverer for øvrigt evigt fornemme chancer for at få et kig ind i online firmaets kundefokus. I øvrigt møder vi nogle internet forhandlere som giver folk mulighed for at skrive en evaluering af deres køb, som ligeledes burde benyttes til at få et indtryk af kundetilfredsheden.\nVores website er finansieret af reklamer. Vi har et tæt samarbejde med adskillige e-handler idet vi præsenterer butikkernes tilbud, og tager imod provision om en af de besøgende på vores website gennemfører et indkøb.\nInformationer om produkter og internet outlets opretholdes rutinemæssigt, men vi ønsker ikke at blive stillet ansvarlig for korrektioner der eventuelt er implementeret siden vi sidste gang opdaterede de viste data.


BOGANMELDELSE: Beddes de bedste af Leif Bruun | Bogrummet\nDette er en pudsig lille bog som skiller sig ud fra mængden af andre bøger på markedet. Den er skrevet med udgangspunkt i forfatterens moder, som havde en tør og ret kontant humor og derfor formåede at fortælle nogen gode vittigheder/sjove historier.\nBogen introducerer forfatterens moder ganske kort og bagerst i bogen får man lidt mere viden om Bedde, som hun blev kaldt. man får af vide, at det var mens hun var syg at Leif valgte at skrive hendes vittigheder ned, og det giver det hele et personligt og hyggeligt tvist, som samtidig sætter fokus på at man kan få et eftermæle man ikke selv regner med. Bedde har virkelig haft gjort sig nogen tanker om livet, og moret sig undervejs, er man ikke i tvivl om når man læser bogen.\nEn skøn detalje som gør at bogen får en særlig plads i mit hjerte, er at man har valgt at bibeholde dialekten i sproget. Det gør man nærmest aldrig mere og det bærer noget helt særligt med sig. Desværre gør det også at mange vil have svært ved at læse og forstå vittighederne, men der er gode forklaringer til der hvor man kan gå hen og blive i tvivl. Personligt var det med til at trække bogen højere op, da jeg elsker når vi får lov som læsere at komme ind i et sprog som ikke benyttes så meget mere på skrift.\nSmå finurlige historier og vittigheder fra mange dagligdags oplevelser og omhandlende både parforholdet, livet generelt og tilværelsen set fra forskellige vinkler. Det fungerer rigtig godt og det er en virkelig hyggelig bog at vende tilbage til en gang imellem, da man lige kan få et lille smil på læben uden man behøver læse hele bogen om igen.\nHelt sikkert en bog som kan anbefales.


Vogntoget skal være 100 % i orden til vinterkørsel, for at nå frem på sikker vis.\nCampingpladsen høje placering gør, at vogntoget skal være 100 % i orden til vinterkørsel, for at nå frem på sikker vis. Alene turen til og fra Danmark kan fra november til februar måned byde på ekstreme vinterveje.\nDet kan overraske mange, men hvis udstyret og vogntoget er i orden, er der intet i vejen for at søge oplevelsen. Bliver føret uforsvarligt kører man på rasteplads, tænder for varmen og venter til det er forsvarligt at køre igen. Man har jo huset med på ryggen og er på den måde bedre stillet end andre bilister. Der er motorvej fra den danske grænse til afkørslen på N90 ved byen Landry. Herfra er der 14 km krævende bjergkørsel med stigninger på op til 8 %. Det kræver både god trækkraft i bilen og de korrekte dæk på hele vogntoget. Der ligger også en campingplads i Landry. Tag evt. en overnatning her, hvis føret er for dårligt til at køre op på bjerget. Er man i tvivl, kan man også køre turen uden campingvogn først.\nCampingvognen er tung at skubbe vognen i sneen.\nOpstilling af campingvogn i sneen\nLad campingvognen sidde på bilen, indtil den står på sin plads, for det er tungt at skubbe vognen i sneen. Så snart den er i vatter og støtteben er kørt ned, tilslut varme og strøm. Undersøg hvor mange ampere pladsen har, før alle elkrævende apparater tilsluttes. Varme er vigtigst. Alde centralvarme er på denne type vintercampingtur at foretrække, fordi det både kan køre på gas og el, og man dermed opnår meget høj effekt. Medbring gerne vinterfortelt, som kan anvendes som ekstra plads til f.eks. ski, samtidigt med at det virker som varmesluse for campingvognen. Det er vigtigt, at det er et decideret vinterfortelt, hvor taget hælder, så sneen lettere glider af og teltstængerne er kraftigere.\nHer er ro og fred. Vil man stå på ski, kan man tage skibussen til tre mindre steder i Peisey Vallendry.\nNationalparken Vanoise - en sand perle\nCampingpladsen ligger helt vidunderligt med bjerge på begge sider og tæt på åbent skovområde, hvor der er masser af muligheder for langrend og gåture på snesko. En halv kilometer fra pladsen ender vejen og her begynder Nationalparken Vanoise, der er uberørt og gudesmuk. En enorm kontrast til dalene på den anden side af bjergene, hvor de store larmende og menneskefyldte skisportssteder ligger. Her er ro og fred. Vil man stå på ski, kan man tage skibussen til tre mindre steder i Peisey Vallendry. Det er små hyggelige områder, der er ideelle for børn og nybegyndere. Campingpladsen har sin egen lille restaurant, som kan anbefales varmt, fordi den har et godt lokalt køkken. Les Lanchettes byder på anderledes vintercamping, hvor roen og naturens uberørte skønhed sætter sig dybt i en.\nSkisportstedet Peisey Vallendry.\nLangrend lige uden for campingpladsen.\nBondegårdsbesøg – ostproduktion Beaufort.\nAfstand fra Danmark via Geneve, Annecy, Albertville: 1415 km.\nHeraf 15 km bjergkørsel fra motorvej/Landry til campingpladsen Les Lanchettes.\nBeregn 2 ½ dag til rejsen pr. vej.\nCamping Les Lanchettes ligger 1470 moh.\nCampingpladsens har 10 ampere.\nPladsen tager Camping Cheque.\nToyota Landcruiser D-4D.\nAdria Classica 663 UK med Alde centralvarme.\nVinterdæk MS på hele vogntoget. Snekæder til hele vogntog.\nFortelt: Isabella Magnum Moonlight.\nPå CampingDanmark.dk giver Anne-Vibeke mange flere gode råd til vintercamping.\nTest din vogntog på en dansk campingplads om vinteren, før den lange tur sydpå.\nVarmen skal cirkulere rundt i hele vognen. Luft ud så kondensproblemer undgås.\nVandsystemet skal være isoleret, så det ikke fryser.\nKøleskab skal vintersikres.\nEkstra gas – test forbrug hjemmefra, da det er ret forskelligt, hvor meget man bruge. Afhænger af faktorer som temperatur ude, andre varmekilder, madlavning med mere.\nI slutningen af marts eller starten af april kan man fortsætte sydpå og få fransk forår.\nKør til området i slutningen af marts eller starten af april. Her er vejene snefrie og tørre og det gør udfordringen noget lettere. Til gengæld er der ikke så meget sne, men man kan stadig stå på ski eller gå ture på snesko. Har man god tid, kan man fortsætte sydpå og få fransk forår.\nTuristinfo: Peisey-Vallandry, Frankrig\nFrankrig: På ski i Peisey Vallandry, Sydf...


Endelig kom den første over mål i 2020\nDen 10. havørred i 2020\nDagen i dag skulle egentligt have stået på min mors 70 års fødselsdag, men i disse corona-tider måtte den desværre aflyses og holdes på et andet tidspunkt. Derfor blev der tid til en tur i Limfjorden i dag.\nJeg havde egentligt planlagt en tur til Klitgaards Fiskerleje, men da der var ekstremt lavvande var det et svært sted at fiske, medmindre jeg ville wade pænt langt ud. Jeg kender ikke pladsen så godt, så jeg tog en tur til Nibe i stedet, hvilket jeg ikke fortryder.\nDe første timer så eller hørte jeg intet, men gav det alligevel en chance mere og fiskede videre og længere ind mod Nibe end jeg plejer, da der selvfølgelig også her var lavvandet - og der, over mod Nørrevad Bæk, bliver lidt dybere tættere mod land.\nStykket længere ovre har også en blødere og mere mørk bund, hvilket selvfølgelig betyder at vandet kan varmes lidt hurtigere op. Om det var tilfældet eller ej, ved jeg ikke, men pludselig var der fisk på, på netop dette stykke.\nIft. størrelsen på de 43 cm. gav den en fin fight. Den blev taget på en lille snurrebasse i str. 1 i farven brun, gul og hvid. Den kan ses længere nede i galleriet - i et lidt uskarpt og dårligt billede 😉\nEn ting at lægge mærke til ift. turen for en uges tid siden er måske at solen har varmet vandet lidt op - ifølge havørred.com App'en var det 5,9 grader, mod 5,0 grader sidst. Der var også en lille smule mere vind - ikke meget - men alt sammen kan være med til at gøre en forskel, når de er svære at få til at hugge.\n-1,6° / 5,9°\nJeg fik, som sædvanlig, taget et par billeder på turen - ét af dem fra Klitgaards Fiskerleje, hvor du kan se hvor lavvandet der var. Ved normal vandstand er der godt dækket at vand her.\nJeg har lavet en spotguide om Lundbæk, hvor du kan se info om parkering, fredninger, fiskeriet og meget mere.


Information kunne imidlertid i går fortælle historien om, hvordan forskeren Rolf W. Berg blev indkaldt til et møde af sin institutdirektør Ole W. Sørensen, fordi han i Information og TV 2 Lorry havde udtalt sig kritisk om forholdene på Institut for Kemi.\nIfølge et referat fra mødet, mener institutlederen, at "Institut for Kemi og Rolfs veje må skilles".\nDet er et soleklart brud på reglerne om offentligt ansattes ytringsfrihed, sagde både professor Jørgen Grønnegaard Christensen fra Aarhus Universitet og ekspert i offentlig forvaltning Oluf Jørgensen fra Danmarks Journalisthøjskole i gårsdagens avis.\nMen det gør ikke det store indtryk på DTU-rektoren:\n- Hvorfor sker det så?\n"Jeg ved ikke, om det er sket."\nAarhus UniversitetDanmarks Tekniske UniversitetDTU\njeg er studerende på DTU som Søren og har gennem min tid på DTU fold måden Lars og ledelsen på DTU arbejder.\njeg tro Lars ved langt mere om denne sag end han giver udtryk for og det irritere mig at det er sådan.\nJeg høre de ansatte på næsten alle institutter snakke om de problemer de har med deres ledelser og ingen af dem tør sige noget til nogen, De er bange for at komme i problemer med ledelsen på deres institut og på hele DTU.\nJeg er meget bange for at dette er et led i Larses plan om at Helge og regeringen skal synes at DTU er det søde og det beste universitet i Danmark. Hvis man kan skramme de ansatte til ikke at sige deres mening, så kan man jo hælder ikke se hvordan det virkelig ser ud.\nDer er så godt som ingen intern debat på DTU, Universitets avisen er en reklameavis for DTU. Hvor der ikke er plads til debat fra hverken de studerede eller de ansatte.\nNoget helt andet er, hvorfor diskutere man en flytning af en professer og ikke institutdirektøren? Han er leder på et institut med en elende trivsel og så er han medlem af scientologi.\nJeg syntes vi alle skal takke rektor Lars Pallesen, for at have leveret et vidunderligt godt eksempel på virkelig dårlig ledelse, som uden tvivl kommer til at gøre rigtigt meget gavn rundt omkring i landet. For en ting er at man ikke har mere styr på hvad der sker rundt på ens universitet, men at man som leder ikke udviser bedre dømmekraft er virkelig sørgeligt. For hvis man tager hans udtalelser i informationen fra den 12 maj 2009 (http://www.information.dk/190815) Er det jo virkelig skræmmende at han som den øverste daglige leder ikke udviser mere kontrol med hans institutleder. For han ved jo godt at denne sag lugter.\nDet hele bygger jo på resultatet af en medarbejderundersøgelse som institutledelsen ikke ønsker udlevere til medarbejder. Dette kan jo kun skyldes at denne undersøgelse viser en eller anden problemstilling imellem ledelsen og medarbejder, for hvis den viste noget andet så havde ledelsen nok haft travlt med at fortælle om resultatet og hvor dygtige de var.\nLedelses fejl nummer to: Hvis en medarbejder og den nærmeste leder har et uløseligt problem fjerne man den af de to som tilbyder mindst muligt værdi for virksomheden. I dette tilfældet har vi en mellemleder som får en dårlig karakter af medarbejder og en vellidt og forhåbenligt værdifuld medarbejder. Ja det kræver ikke meget fornuft at regne ud hvem man skiller sig af med, og Lars Pallesen, nej ikke den vellidte og gode medarbejder.\nDerudover så er Rolf W. Berg som alle andre offentlige ansatte beskyttet af forvaltningsloven. Der gør man netop meget ud af at beskytte de offentlige ansattes ytringsfrihed. Dette gør man netop for at sikre at betalterne, nemlig samfundet, har mulighed for at finde ud af hvad der forgår inde bag de tunge mure på offentlige insitutioner, som DTU. Dette er nemlig en nødvendighed for at sikre de selv samme insitutioner imod at ledelsen som er dekoblet fra ejerne, offentligheden, bliver holdt ærlige og at små institutkonger bliver fjernet.\nMen som jeg indledte med at sige, Lars Pallesen har med denne sag sikret at samtlige mangemens klasser det næste stykke tid vil have dugt friske eksempler på hvordan man netop ikke skal håndtere opgaven som leder. Nååh ja sorry Lars Pallesen, men man kan altså ikke have en decentraliseret topstyring.


Oliver Ross udtaget til U/18-landshold\n10. februar 2022 kl. 10:49 af Rasmus Estrup\nOliver Ross er udtaget til U/18-landskamp mod Spanien.\n17-årige Oliver Ross skal fra 21.-25. februar med det danske U/18-landshold til Spanien, hvor Danmark 23. februar kl. 11.00 spiller mod Spanien.\nOliver Ross har indtil videre spillet syv U/18-landskampe og scoret to mål. I alt er han noteret for otte ungdomslandskampe for Danmark.\nAaB søger assistenttræner til U/19 Ligaholdet\n9. februar 2022 kl. 16:03 af Rasmus Estrup\nAaB Akademiet søger med start snarest og senest fra sommer en ambitiøs og motiveret assistenttræner til AaB's U/19 Ligahold.\nPå AaB Akademiet ønsker vi at skabe et stærkt fællesskab omkring de unge spillere – et fællesskab, hvor trænerne og den øvrige stab på AaB Akademiet via en professionel indsats i det daglige skaber de bedste rammer for vores talentudvikling.\nDine fornemmeste arbejdsopgaver bliver at være sparringspartner med vores dygtige U/19 Ligatræner Kim Leth Andersen på og uden for banen samt bidrage til at optimere vores i forvejen stærke udviklingsmiljø omkring U/19 Ligaholdet.\nSom assistenttræner i AaB vil du som en naturlig del af din hverdag modtage supervision i forbindelse med træning, deltage i vores interne træneruddannelse og sparre med vores mange dygtige trænere og specialister om alle aspekter af trænerfaget. AaB skal være et stærkt udviklingsmiljø ikke kun for spillerne på AaB Akademiet, men også for staben.\nDet vigtigste for os i AaB er, at du brænder for trænergerningen og talentudvikling. Derudover forventer vi, at du er fagligt kompetent og som minimum har UEFA B-licens og erfaring fra træning i et elitemiljø.\nArbejdstiden vil være tre eftermiddage/aftener om ugen samt kamp i weekenden. Derudover vil vi prioritere kandidater, der også har mulighed for at deltage ved træning tirsdag og torsdag formiddag.\nStillingen aflønnes med honorar efter kvalifikationer.\nHvis du på baggrund af ovenstående kan se dig selv som en del af AaB Akademiet, er du velkommen til at kontakte akademichef Anders Damgaard på: ad@aab-as.dk\nFire Reserveligakampe programsat i foråret\n9. februar 2022 kl. 08:15 af Rasmus Estrup\nAaB møder FC Midtjylland og Hobro I.K. i forårets udgave af Reserveligaen.\nAaB's Reserveligakampe for forårsæsonen ligger på følgende tidspunkter:\nMandag 28. februar kl. 13.00 - FC Midtjylland-AaB\nMandag 21. marts kl. 12.30 - Hobro I.K.-AaB\nTirsdag 19. april kl. 13.00 - AaB-FC Midtjylland\nMandag 25. april kl. 12.30 - AaB-Hobro I.K.\nHusk at du på fredag kan opleve AaB's 3F Superligaholds sidste testkamp inden forårspremieren, når SønderjyskE gæster Aalborg Portland Park kl. 13.00. Der er fri entré til kampen, hvor Complea Tribunens nedre afsnit er åbent.\nAaB ansætter ny fankoordinator\n8. februar 2022 kl. 14:57 af Rasmus Estrup\nAaB har pr. 15. februar ansat Michael Meelsen Nielsen som fankoordinator/SLO i AaB. Michael Meelsen Nielsen overtager rollen fra Simon Vangsgaard Jensen, der i stedet fortsætter som marketingkoordinator i klubben.\nSom fankoordinator/SLO (Supporter Liaison Officer) bliver 33-årige Michael Meelsen Nielsen bindeled mellem klubbens fans og ledelse, ligesom han vil indgå i tæt dialog med de øvrige klubbers fankoordinatorer.\nMichael Meelsen Nielsen har i mange år haft en stor rolle på AaB’s aktive fanscene, blandt andet som formand og medstifter af fangrupperingen Vesttribunen, administrator ved AaB Support Club og projektleder for Kulturhuset Rød, der vil lave et fanskabt kultur- og oplevelseshus med fodbold og fællesskab som omdrejningspunkt.\n- Der er sket et stort ryk på fanscenen i de senere år, og det skyldes ikke mindst det tætte samarbejde mellem klubben og fansene. Her spiller fankoordinatoren en stor rolle i at sikre en løbende dialog med vores forskellige fangrupperinger og tilskuere med fokus på at skabe en god kampoplevelse.\n- Med sit indgående kendskab til fanmiljøet er Michael Meelsen Nielsen den rette person til at tage over for Simon Vangsgaard Jensen, der fortsætter i AaB som marketingkoordinator, siger Thomas Bælum.\nMichael Meelsen Nielsen glæder sig til at starte i en fuldtidsstilling som AaB’s fankoordinator allerede om en uge.\n- Størstedelen af mit liv har jeg brugt på at fremme fanscenen omkring AaB på frivillig basis. Så jeg er utroligt glad og stolt over at få mulighed for at arbejde professionelt med at fortsætte udviklingen af den sprudlende fanscene, der omkring AaB i øjeblikket, siger Michael Meelsen Nielsen.\nAnsættelsen af en fankoordinator er et licenskrav, som anbefales af det europæiske fodboldforbund UEFA og Dansk Boldspil-Union.\nKøb billet til forårspremieren mod FC Midtjylland\n8. februar 2022 kl. 09:38 af Rasmus Estrup\nFC Midtjylland har åbnet billetsalget til årets første 3F Superligakamp, hvor AaB gæster MCH Arena.\nSøndag 20. februar kl. 14.00 åbner AaB forårssæsonen på udebane mod FC Midtjylland, og du kan nu købe billetter til kampen på www.billetsalg.fcm.dk\nAaB-fansene er placeret i Afsnit U på Etoro Tribunen ved Indgang 3.\nMan kan købe voksenbilletter for 110 kr., mens børnebilletter koster 50 kr.\nVi glæder os til at se masser af AaB-fans på tribunen i Herning til årets første kamp 20. marts.


Caribbean Stud er en særlig variant af poker, der stammer fra de caribiske øer. De fleste poster i spillet refererer til det som fremvækst i begyndelsen af 1980’erne, men der er mange legender, når det faktisk blev populært. Det er et bordspil, der giver casino spillere mulighed for at vinde en progressiv jackpot. Dette har i det væsentlige tilføjet spilets appel. Bordspillet spilles på et Blackjack-bord. Kasinospilleren er pitted mod casino-forhandleren og hans / hendes hånd skal slå casinohandlerens hånd. Spillet begynder med hver spiller at lave et væddemål, der er lig med minimumet på det pågældende bord. Denne indsats er placeret i en cirkel kaldet ante. Kasino-afspilleren har derefter mulighed for at lave en ekstra indsats. The Caribbean Stud spil har hvad der er omtalt som en automatisk shuffler, der handler kortene, og hver kasino spiller modtager en hånd kort, 5 i alt, hver af dem vender nedad.\nKasinohandleren behandles fire kort ned og en der vender op. Det er her, hvor Caribbean Stud-spillet bliver som poker, da kasino spillere ser derefter på deres kort og beslutter, om de vil fortsætte med at spille eller foreift. Casino-forhandleren vender derefter over deres kort, og hænderne sammenlignes efterfølgende. Hvis casino spillerens hånd slår det hos kasinoforhandleren, betales kasinospilleren lige penge for deres væddemål, og opkaldet betales ud fra spillets betalingsbord. Spillet anses for at være ret langsomt i sin pacing.\nCasino spillere kigger rutinemæssigt efter måder at reducere huskanten i spillet Caribbean Stud. Kasino-afspilleren anbefales af casino entusiaster ikke at folde et par, der er blevet behandlet, og altid fold noget, der ikke har et ess og konge i det. I det væsentlige skal du spille et par og folde noget mindre end ess konge. Mens der er mange forskellige strategier, der kan udføres i Caribbean Stud spillet, er dette den mest kendte. Når man spiller A-K, kan kasino spillere effektivt reducere kanten, som huset har. Dette gælder både online og landversionen af Caribbean Stud. Huskanten er bemærket af casino entusiaster som sænket til ca. 2,3%, når denne strategi udnyttes.\nCasino spillere når du spiller Caribbean Stud og slår casinohandlerens hånd, modtager lige penge for deres væddemål. Opkaldsindsatsen, som de vinder, er afhængig af den hånd, de har. Royal flushes betaler 100: 1, straight flushes betaler 50: 1, fire af en slags betaler 20: 1, fuldhuse betaler 7: 1, flushes betaler 5: 1, straights betaler 4: 1, tre af en slags betaler 3: 1 , to par betaler 2: 1 og et par eller mindre betaler 1: 1.\nPrevious Post Jacks Eller Bedre Video Poker Hænder\nNext Post Online Keno Tips


Første spadestik til ny terminal - bring.dk\nFørste spadestik til ny terminal\nVi vokser kraftigt, og forbereder os på yderligere vækst indenfor e-handel. I 2020 flytter vi ind i en ny terminal syd for København og byggeriet er allerede i gang. Terminalen bygges i samarbejde med Logicenters og 15. marts blev det første spadestik taget.\nFørste spadestik til ny Bring terminal\nI dag har vi ca. 1.400 automater og pakkeshops over hele Danmark og er godt kendt af danskere, som handler på nettet. Det seneste år har vi fået en række nye kunder, og håndterer nu et rekordstort antal pakker for danskerne.\n-Vi vokser voldsomt lige nu, og langt mere end branchen som helhed. Allerede nu har vi nået 60-70% over sammenlignet med samme tid sidste år, så vi er selvfølgelig glade for, at både netbutikker og e-handlende vælger Bring. Nu satser vi helhjertet på fremtidens pakkelevering, både levering hjem til modtagerne, men også gennem pakkeshops og automater. Derfor må vi også udbygge vor terminalkapacitet, siger administrerende direktør Jens Rom, Bring Danmark.\nVores terminal i Greve står klar i 2020\nVi har indgået en aftale med Logicenters om at flytte ind i den nye terminal i Greve syd for København. Den mere end 11.000 kvadratmeter moderne terminal, står klar i løbet af 2020 og får en markant miljøprofil, blandt andet er den udstyret med solceller på taget.\n- Vi ser frem til at flytte ind i den nye, moderne terminal, som er fuldstændigt tilpasset til at servicere fremtidens e-handel, men også passer til vores miljøprofil. Det nye logistikcenter styrker vores position som en af Nordens vigtigste logistikaktører fortsætter Jens Rom.\nVi ser også på mulighederne for at opgradere faciliteterne i Trekantsområdet, som er et godt knudepunkt for distributionen i Vestdanmark, og for selskabet voksende Europatrafik.\n- Vi ser frem til at udvikle nye, gode løsninger for vores kunder og modtagere. Meget af handelen foregår nu digitalt, men vi må ikke glemme, at e-handelen også kræver fysiske installationer og en god infrastruktur. Vi satser helhjertet på dette i fremtiden, siger Jens Rom.


Frida Kahlo: Kunstner fra inderst til yderst | IN\nFrida Kahlo: Kunstner fra inderst til yderst\nEn nyåbnet udstilling i London sætter spot på Frida Kahlos stil og personlige udtryk, og det er bestemt ikke første gang modeverden dyrker den ikoniske kunstner. Er det fashionable fokus en hån eller en hyldest til kunstneren?\nMandag, 18. juni 2018 - 13:28 - af Anne-Sophie Uldall Petersen\nHun huskes. De farverige klæder og blomsterkronerne er blevet lige så meget synonym med Frida Kahlo, som hendes kunst. Hendes udødelige stil hyldes nu med en udstilling på Victoria & Albert Museum i London, men er det at udsætte hende for spot i en tid, hvor (mindre) fokus på kvinders ydre værdier tager spalteplads?\nLÆS OGSÅ: Oplev royale og magtfulde smykker på Koldinghus\n’Frida Kahlo: Making Herself Up’ er årets store udstilling på det britiske museum, og det er første gang Kahlos klæder vises frem uden for Mexicos grænser. Selv om det er 64 år siden, hun døde, er kunstneres stil nemlig stadig en af de mest genkendelige i det 21. århundrede og gør Kahlo til et stilikon på niveau med Marilyn Monroe og Jackie Kennedy. Aktualiteten er heller ikke at tage fejl af. Hun agerer muse for flere designere denne sæson, og i anledning af Kvindernes internationale kampdag udgav Mattel en Frida Kahlo-barbiedukke (sammen med en dukke af pilot Amelia Earhart og matematikeren Katherine Johnson).\nKahlos familie har kritiseret Barbie-dukken – og kritikken er blevet bakket op af blandt andet Salma Hayek, der portrætterede Kahlo i filmen fra 2002. Barbiens lyse øjne og nydeligt rundede øjenbryn fanger slet ikke det personlige udtryk, som Kahlo gjorde så meget for at værne om.\nOg det er nok netop derfor, at der kan løftes øjenbryn, når Kahlos stil reduceres til en designers inspiration eller til en Barbie-dukke, for Frida Kahlos stil var et personligt projekt med rødder i de samme livsoplevelser, hun skildrede i sin kunst.\nNår beklædning bliver kunst\nHendes støbte korsetter støttede hendes rygsøjle efter en forfærdelig trafikulykke og var malet med samme kærlighed, ærlighed og kreativitet som hendes malerier. Hendes farverige bluser og skørter trak tråde til femininitet i både mexicansk såvel som europæisk og asiatisk arv. Hendes påklædning var en hyldest og en kommentar til hendes kultur, hendes personlige historie og til hendes køn.\nHendes beklædningsvalg står stadig som modige – delvis et skjold mod hendes kropslige skader og usikkerheder, delvis et visuelt kunstprojekt. For det var det hun var – inderst til yderst – en kunstner. Derfor bliver hendes stil ved med at fascinere, og derfor er den nyåbnede udstilling stadig yderst relevant.\nkunst museum kultur


Mere simpelt kan det ikke være. Vi kommer ud til jer, eller I vælger at besøge os. Ingen begrænsninger! Spørgsmålet er bare, hvad I synes er nemmest og sjovest. Kontakt os og vi hjælper jer videre til det fedeste arrangement og svarer på alle jeres spørgsmål. I kan kontakte os på telefon eller mail, vi gør altid vores bedste for at give jer én på opleveren.\nSend en besked til Action World.


Harme over skat på 17 pct. - FINANS\nHarme over skat på 17 pct.\nUSA: Mens gælden i USA når alarmerende højder, klager selv de rigeste amerikanere over alt for høje skatter - selvom deres skattebyrde blot er halvt så stor som danskernes. Multimillionærer slipper med at sende 17 pct. til statskassen, men de færreste støtter præsident Obamas forslag om en beskeden forhøjelse.\nKLAUS JUSTSEN seniorkorrespondent\nMillioner af amerikanere drog i denne uge et lettelsens suk, efter at de traditionen tro i sidste øjeblik havde afleveret deres årlige selvangivelse elektronisk eller på papir til det statslige skattevæsen, kendt som Internal Revenue Service eller IRS.\nDet er for langt de fleste et flere millimeter tykt dokument, hvor fradrag, undtagelser og andet godt fylder mange gange mere end opgørelsen af indtægter. En af konsekvenserne af den fordeling er, at kun 45 pct. af alle amerikanere ender med at betale statsskat.\nSkønt det i international sammenhæng er en skat af mere end moderat størrelse, viser alle meningsmålinger, at et overvældende flertal af amerikanerne føler, at de betaler for meget, eller rettere sagt alt for meget.\nDet gælder ikke mindst for de allerrigeste til trods for, at de slipper så billigt, at det vil få selv en alt andet end højt lønnet europæer til at snappe efter vejret. De 400 rigeste amerikanere med en gennemsnitlig årlig indtægt op i nærheden af 350 mio. dollars slipper med en effektiv skatteprocent til staten på 17 … sytten.\nIfølge IRS er der sket en reduktion i denne skatteprocent med mere end en tredjedel i løbet af de seneste 15 år. Alle amerikanere er sluppet billigere, men det samlede gennemsnit har set en mere beskeden reduktion i den statslige skattebetaling fra 9,9 til 9,3 pct.\nMylder af fradrag


Mixer Og Betonpumpe\nHome > Produkter > Mixer Og Betonpumpe (I alt 24 produkter til Mixer Og Betonpumpe)\nMixer Og Betonpumpe - producent, fabrik, leverandør fra Kina\nVi er specialiserede Mixer Og Betonpumpe producenter og leverandører / fabrik fra Kina. Engros Mixer Og Betonpumpe med høj kvalitet som lav pris / billig, en af Mixer Og Betonpumpe førende mærker fra Kina, Shandong Luteng Building Equipment Co., Ltd. .\nMixer Og Betonpumpe engros fra Kina, Direkte Køb fra Kina førende producenter til billige fabrikspriser. Find engros Mixer Og Betonpumpe produkter på Shandong Luteng Building Equipment Co., Ltd. og få høj kvalitet Mixer Og Betonpumpe direkte fra troværdige kinesiske Mixer Og Betonpumpe grossister og leverandører. Send dine købskrav og få øjeblikkelig respons.


Dory Hotels & Suite**** - Charmerende ophold - Ophold - Vores smartboxe\nCharmerende ophold - Dory Hotels & Suite****\nDory Hotels & Suite ligger i byen Riccione. Værelser og fællesområder blev designet med sans for komfort og detaljer. Hotellets wellness-center vil være til stor glæde for jer, der trænger til afslappende stunder, mens den udendørs swimmingpool vil være til stor glæde for familiens mindste medlemmer. Tæt på havet og havnen kan I nyde et dejligt ophold.\nAdgang til spa med sauna, dampbad, udendørs pool, sensorisk bruser og afslapningsområde med aromaterapi\nPlacering af Dory Hotels & Suite****\nRimini: 11 km (20 min.)\nPesaro: 32 km (30 min.)


Mød Jonas fra ECIT\nApr 10, 2020 12:58:00 PM\nLæs med i dette indlæg, hvor vi har spurgt ind til Jonas’ hverdag, og når vi hører ham om, hvilke udviklingsmuligheder han har i ECIT.\nHvordan vil du beskrive din hverdag hos ECIT?\n”Min primære opgave består hovedsageligt i vedligeholdelse af miljøer. Her er det uforudsigeligt, hvad dette specifikt kan være, hvorfor det er svært at beskrive en typisk hverdag.\nDerudover beskæftiger jeg mig med implementering af nye miljøer og projekter. Så en typisk arbejdsdag går egentlig ud på at udvikle ting, der ikke eksisterer endnu, og avanceret fejlsøgning af eksisterende systemer, som kræver dybdegående viden eller et fuldt overblik af infrastrukturen.”\n”I og med at jeg har taget den praktiske del af min uddannelse hos ECIT, har det i sig selv været en udvikling. Min rolle er lidt unik, da jeg har nogle interesser og kompetencer, der varierer meget fra de kollegaer jeg sidder sammen med. Jeg oplever i den forbindelse, at jeg får frie tøjler til at udvikle mig i den retning, jeg har lyst til.\nDet er både i ECIT’s og min egen interesse, at jeg får lov til at forfølge de opgaver og udforske de områder, jeg finder interessante. Det kunne eksempelvis være at udforske nye muligheder inden for automatisering eller lignende. Det er dog i selve friheden til selv at vælge interesseområde, at jeg ser mulighederne for udvikling, da de to ting for mig er tæt forbundne.”\nHvordan bliver du inspireret og motiveret af dine ledere?\n”Jeg synes, at min leder Rolf er rigtig dygtig til at tegne sig et billede af os medarbejdere, han har under sig. Her synes jeg særligt, at han er god til at se vores individuelle værdier og interesser, og herfra - som jeg også var inde på tidligere - så give os muligheden for at jagte de interesser, vi har.\nPå den måde kommer motivationen helt automatisk i det, at vi får lov til at beskæftige os med det der interesserer os allermest. Det føles som frihed under ansvar. Selvfølgelig er der sat rammer for, hvordan vi skal følge vores interesser, men fordi man ikke pålægges alle mulige retningslinjer, så er det i langt højere grad lysten, der driver værket.”\nHvilke værdier er vigtige for dig som kollega og medarbejder?\n”Fordi vi er en virksomhed, hvor der netop er friheden til, at vi kan følge vores forskellige interesser, så er nysgerrighed en vigtig værdi for mig. I afdelingen har vi alle en nogenlunde ens grundforståelse, hvilket suppleres af vores individuelle interesser. Det gør, at vi som afdeling har en exceptionel bred og dybdegående viden, fordi vi alle er supernørdede inden for hver vores interesseområder.\nNysgerrighed fører derfor til en bredere viden, hvilket i sidste ende gør os endnu bedre – og derudover, så hygger vi os med vidensdelingen af vores nørdede interesser.”\n”Min fremtid i ECIT byder på udvikling. Det er svært at sige i en rolle som min, hvad der konkret kommer til at ske fremadrettet på samme måde, som man ville kunne sige det i andre stillinger. Jeg kommer til at være med til at udvikle løsninger og føre dem ud på markedet, men hvilke løsninger, det ender med at blive, må fremtiden vise.”\nJonas har taget de sidste 2,5 år af sin uddannelse som datateknikker hos ECIT Solutions. I den forbindelse startede han det første halve år ud i Support & Operations, hvorefter han har assisteret systemkonsulenterne med 3rd level supportering, der består i længerevarende opgaver, der eskaleres. I dag sidder han som Technical Account Manager med det overordnede overblik og ansvar for diverse kundemiljøer.


Værdier og målsætninger, undervisning og samvær på Skals Efterskole\nVærdier og målsætninger på Skals Efterskole\nI det følgende fremhæves og beskrives værdiernes betydning for undervisningen og samværet på Skals. Værdier og målsætninger bindes sammen med praksis i hverdagen\nMed et afsæt i værdierne og målsætningerne skabes tydelige rammer for fællesskabet. Skals Efterskole har rødder i de gamle grundtvigske skoletanker. Skolen lægger vægt på idealer fra Grundtvig som eksempelvis ”lighed”, at "de stærkeste skuldre bærer mest", og at efterskolen skal udøve "folkelig livsoplysning og demokratisk dannelse". Det grundtvigske livssyn er således et underliggende tema i hverdagen på skolen.\nen tro på at gensidig respekt, forventninger og det at stille krav til hinanden er grundlæggende elementer i dannelsen og udviklingen af mennesket. Det ser vi som forudsætningen for at kunne tage ansvar og forvalte frihed.\nPå Skals Efterskole har der været efterskole siden 1990 i bygninger skabt til formålet. Initiativtagerne til skolen var medlemmer af erhvervsrådet, i det der dengang hed Møldrup Kommune. Nu hører vi til i Viborg Kommune, og skolen har gennem årene udviklet sig fra at være en erhvervsforberedende skole til at blive en skole, som forbereder unge til at blive verdensborgere.\nVi har ikke noget imod at være noget særligt på Skals. Når samfundets krav og forventninger til bl.a. efterskolerne ændrer sig, må vi tænke og skabe nyt. Det synes vi, at vi er gode til på Skals. Vi har aldrig lukket os om os selv og været selvtilstrækkelige. Vi er åbne mod verden, samtidig med at vi lukker verden ind på efterskolen.\nVi fører en løbende diskussion af skolens idé og berettigelse. Som fri skole er Skals forpligtet på hele tiden at sætte sig selv til kvalificeret debat for ikke på den ene side at stagnere i selvtilfredshed eller på den anden side løbe efter den til enhver tid gældende tidsånd. Hvert eneste elevhold medvirker til denne udvikling.\nSkals er mere end en skole. Vi er også en god forretning med et godt kundegrundlag, og vi synes selv, at vi har en enestående vare på "hylderne". Ganske som det er tilfældet med den "frie" købmand, udnytter vi også vores frihed som efterskole til at gå til grænsen for skoleformens yderste rammer - måske endda turde sprænge rammerne, og opfinde en ny opskrift på (frem)tidens efterskole. Efterskolen er uhørt vigtig i et ungdomsliv. Her får de unge mulighed for at eksperimentere med, "hvilken maske, de vil bære" (frit efter Jean-Paul Sartre).


December - hjorths blog - Gamereactor\nSkrevet af hjorth den 1 december 2019 kl. 13:18\nVinteren er kommet. Eller måske ikke helt, det er vel egentligt kun en smule koldt indtil videre. Til gengæld er julemusikken begyndt at blæse ud af højtalerne, julepynten dukker så småt op i bybilledet og de første klippeklistre dage med bedsteforældre er gennemført på i hverfald nogle af landets mange folkeskoler. Betyder det så at julen er kommet? Ikke helt for mit vedkommende. Jeg forbinder en stor del af julen med den dejlige flotte sne der i efterhånden sjældne tilfælde giver os en flot hvis jul. Det er nok ikke de eneste ting der ligger til grund for min manglende julestemning de seneste år, men jeg bilder mig ind det spiller en pæn rolle i det. Julekalendere og hyggetid med de nærmeste hjælper selvfølgelig på det, men det er alligevel som om der mangler et eller andet for at gøre det hele lidt magisk. Nu sidder vi her den 1. december, og glædelig det til jer alle, men jeg har endnu ikke fået fat i en julekalender, og det er pt. Chernobyl der kører over min skærm. Ikke super julet må jeg indrømme, men der er jo også nogle uger endnu til at ramme stemningen. Jeg håber det lykkes. Jeg synes det svært, men måske det også handler en smule om alder og det at mange af julens mysterier for længst er 'opklaret' i mit knap så unge sind? Den 'barnlige' glæde ved julen, nisser, julemanden og de mystiske gaver der dukker op uden forældrene har i hvertfald noget med det at gøre. Det tror jeg. Jeg kunne da også mærke en snert af julestemning tidligere på ugen, da skolen jeg arbejder på havde fælles jule hygge med juledekorationsbygning på tværs af hele skolen. Julemusikken spillede og de unge var glade og engagerede, det smitter sgu lidt må jeg indrømme. Jeg håber nu stadig på en hvid jul i år, det er bare hyggeligere at fælde juletræ eller trisse rundt i gågaderne når det hele er klædt i et flot hvidt tæppe. Måske sker det i år og ellers er det endnu engang ønsketænkning fra min side. Uanset hvad vil jeg nu finde min julepynt så det også kan blive en smule julet herinde, og så vil jeg på jagt efter en skrabekalender, det er jo nemlig mega julet og helt i hyggens og nærværets ånd!\nGlædelig første december til jer alle på Gamereactor, jeg håber vi sammen kan skabe lidt julehygge herinde, også selvom alle måske ikke helt har ramt stemningen endnu, jeg selv inkluderet.\nPs. Jeg har også 'lært' at lave julestjerner, så er der nogen der mangler gode råd, står jeg muligvis til rådighed. Så længe det er en julestjerne og ikke involverer mere end fire strimler :dance:\nMr Alfa Redigeret den 2 december 2019 kl. 22:47.\nAma'r og halshug, jeg havde ikke læst din blog før jeg indsendte min egen her tidligere i dag. De bærer lidt nogle af de samme temaer: unge mænd der spørger om julestemningen ikke nok kunne skynde sig at komme\nJeg håber nu stadig på en hvid jul i år, det er bare hyggeligere at fælde juletræ eller trisse rundt i gågaderne når det hele er klædt i et flot hvidt tæppe. Måske sker det i år\nJeg kan også godt lide sne, lige indtil det ender i vejkanten som det der brune slam, som gør det særdeles ulækkert at cykle uden overtræksbukser.\nDer findes en særdeles kedelig statistik for den hvide jul i DK. Siden år 1900 har vi kun haft en hvid, landsdækkende jul sølle ni gange, dvs. i gennemsnit én hvid jul for hvert 13. år: https://amtsavisen.dk/artikel/vi-har-haft-hvid-jul-ni-gange-siden-1900-se-her-hvorn%C3%A5r-2018-12-13\nLandsdækkende hvid jul er defineret som at 90 % af landet skal være dækket af minimum ½ cm sne den 24. december. De sidste to gange var i 2009 og 2010, så hvis man skal tro statistikken skal vi i hvert fald vente til 2023 før der kommer sne på julelysene udenfor igen. Øv.\nså vil jeg på jagt efter en skrabekalender, det er jo nemlig mega julet og helt i hyggens og nærværets ånd!\nHer er jeg desværre uenig. Jeg har ikke købt skrabekalendere længe. Hvis overskuddet gik til en god sag ville jeg overveje det, men så vidt jeg ved ender det hos Danske Spil og de få vindere. Og man vinder jo aldrig selv.\nJeg kender ingen som har vundet mere end 200 kr maks.\nDejlig blog Og glædelig jul.\nhjorth Redigeret den 2 december 2019 kl. 22:46.\nJeg tror dig, det er da bare sjovt vi har haft i hvertfald lidt det samme tema i hovedet. Jeg synes dog du formår at komme en smule bredere omkring end jeg, jeg følte lidt jeg gik i tomgang på nogle tidspunkter og kom til at gentage mig selv. Jeg har dog ikke skrevet andet end opgaver og opskrifter i længere tid, så jeg er nok en smule rusten Men du rammer egentligt pointen ret godt synes jeg, kom nu med den julestemning!\nOg så er det utroligt deprimerende statistikker du hiver frem, men jeg krydser fingre for at det bliver i år vi få en landsdækkende hvid jul. Jeg synes snart det er på tide! Julen og særligt juleaften er bare hyggeligere hvis det er hvidt uden for og det måske stadig sner en smule! Det er trist med sjap og regnvejr\nI forhold til det med skrabekalendere var jeg nok ikke tydelig nok. Jeg mener bestemt ikke det har meget med julen at gøre, udover selvfølgelig at fungere som en nedtælling til den store aften som alle de andre Sarkasmen var nok lidt sværere at ramme i den sætning end jeg forventede, men jeg er enig med dig. Jeg køber faktisk heller ikke en kalender selv, jeg får den stadig af mine forældre hvert år. Noget med traditioner tænker jeg :p\nTak for feedbacken og selv dejlig blog du har fået skrevet ned. Det er dejligt at se aktivitet i blog sektionen, også selvom vi berører nogle af de samme temaer


Ekstra Bladet - Skoleleder tiltalt for sexkrænkelse\nEn 36-årig dansk mand er hovedpersonen i en bizar sexsag, som snart skal behandles i retten i Malmø. Manden, som er skoleleder på en privatskole på Nørrebro, er kendt i den danske offentlighed for sine markante, muslimske holdninger. I 2007 sagde han i DR2-programmet 'Tal med Gud' at kvinder, som ikke bærer tørklæde, selv er ude om at blive voldtaget. Han tog dog senere afstand fra den bemærkning. - Uanset om kvinder går tildækket eller ej, så er alle former for overgreb mod disse strengt forbud islamisk set, hvilket også er min holdning, udtalte han senere i en pressemeddelelse. Nu er han imidlertid selv tiltalt for at hive sin penis frem og jagte en 23-årig kvinde rundt i en park i Malmø i august i fjor, oplyser retten i Malmø til Ekstra Bladet. Det lykkedes kvinden at slippe væk, hvorefter hun tilkaldte politiet, som pågreb manden få minutter senere. Han har under forhør nægtet sig skyldig, og mener, at anklagen er racistisk motiveret, fordi han har pakistanske rødder. 10.000 i erstatning\nPolitiets beviser mod manden er dog så stærke, at han skal for retten. Her risikerer han at skulle betale 10.000 svenske kroner i erstatning til kvinden. Hun har fortalt til politiet, at hun bor tæt på parken, og var ude at lufte sin hundehvalp, da manden begyndte at gå over mod hende, og hun begyndte at føle ubehag. Hun satte sig på hug for at samle sin hun op, da manden spurgte, hvad hun hed. Hun nåede lige at svare, inden manden åbnede sine bukser, og tog sin penis frem, mens hun stadig sad på hug, således at hans lem var en halv meter fra hendes hoved. Tissede i buske\nHun rejste sig og styrtede væk, og da hun kiggede sig over skulderen, så hun, at manden fulgte efter hende, har hun sagt til politiet. Han opgav dog sit forehavende, og forsvandt ind i nogle buske. Den danske mand kan ikke genkende kvindens forklaring, og har fortalt politiet, at han var i parken for at slå mave efter en middag. Han snakkede med sin kone i telefonen, og gik derefter ind i nogle buske for at tisse, fordi det offentlige toilet lugtede dårligt. Det var umiddelbart herefter, at to betjente anholdt ham. Religiøst hærværk\nEfter han blev løsladt fandt han efter eget udsagn religiøst hærværk på sin bil, hvor der blandt andet var ridset en Davidsstjerne i lakken. Han anklager den 23-årige kvinde for at stå bag, og har derfor lavet et modkrav mod hende på 25.000 svenske kroner. Flere højreorienterede danske hjemmesider har opsnuset historien, og kører nu hetz mod manden, hvor de bl.a. skriver hans fulde navn og erklærer ham skyldig, selv om han ikke er dømt. Den 36-årige skoleleder er bosiddende i Malmø. Ekstra Bladet har forgæves forsøgt at få en udtalelse fra ham i forbindelse med denne artikel. 0\n7. marts 2013 kl. 06:50


Ny leder af Kulturcenter Tuskær udpeget | Lemvig | folkebladetlemvig.dk\nNy leder af Kulturcenter Tuskær udpeget\nPubliceret 13. februar 2018 kl. 09:29\nLise Faurschou Hastrup har sammen med Reidar Nilsson været midlertidig leder af Tuskær siden stifteren Elin Nilssons død i november. Nu bliver Lise Faurschou Hastrup permanent leder af kulturstedet. Arkivfoto\nLise Faurschou Hastrup bliver den nye leder af Kunst- og Kulturcentret Tuskær i Fjaltring. Hun skal selv skaffe pengene til sin løn. Hun flytter ind på Tuskær og holder fast i sin foredragsvirksomhed. Der er reception fredag den 16. marts.\nFjaltring: Der er nu udpeget en ny leder af Kunst- og Kulturcentret Tuskær i Fjaltring.\nDet bliver Lise Faurschou Hastrup, der siden Elin Nilssons død i november har fungeret som midlertidig leder sammen med Reidar Nilsson.\n- Tuskærs bestyrelse har opfordret mig til at blive permanent leder af Tuskær, og det har jeg takket ja til, siger Lise Faurschou Hastrup, der har et indgående kendskab til Tuskær. Hun var nær veninde af kulturcentrets stifter og indtil november i fjor eneste leder, Elin Nilsson.\nLise Faurschou Hastrup er i øjeblikket formand for Tuskærs bestyrelse - et hverv, hun selvfølgelig skal løses fra i fremtiden.\n- Jeg følte en tilskyndelse til at træde til i november, hvor vi desværre mistede Elin Nilsson og pludselig stod uden en leder og skulle til at danne os et overblik over driften. Det har vi nu fået gennem de seneste måneder, og det føles rigtigt for mig at sige ja til at blive permanent leder, siger Lise Faurschou Hastrup.\nTuskær - hvis bygninger er ejet af Lemvig Kommune - har ikke et lønbudget at kunne tilbyde den nye leder. Elin Nilsson levede af sin folkepension i de seneste mange år, hun var leder.\n- Det er som udgangspunkt en stilling uden løn. Jeg skal så selv forsøge at skaffe penge til min egen løn, som det er kendt fra andre kulturinstitutioner med begrænsede midler til rådighed, siger Lise Faurschou Hastrup.\nDe seneste måneder har hun opholdt sig en stor del af tiden på Tuskær, og nu er det planen, at hun flytter permanent fra Djursland til Fjaltring.\n- Jeg holder fast i min foredragsvirksomhed, og den kan jeg jo i princippet passe fra alle steder i landet. Jeg har faktisk en del jobs i det vestjyske og har for eksempel netop været på Nørre Nissum Efterskole, siger Lise Faurschou Hastrup, der står for både foredrag, temadage og workshops inden for mad- og måltidskultur, økologi og sundhed i bred forstand.\nDet bliver et omstruktureret Tuskær, som Lise Faurschou Hastrup kommer til at drive videre.\n- Tuskær kan ikke længere være Elin Nilssons sted. Men hun har skabt et kultursted, som har et solidt fundament med nogle fantastiske rammer. Uanset forandringer vil vi på alle måder tage vare på den særlige ånd, som Elin Nilsson har skabt, siger den nye leder.\nHeldigvis får hun får god hjælp af de 15-20 frivillige, der står bag alle de mange praktiske gøremål på den gamle klitgård.\n- Der vil blive uddelegeret flere opgaver til de frivillige, og de har alle udvist et stort engagement i at drive dette gode kultursted videre, siger Lise Faurschou Hastrup.\nDer er reception fredag den 16. marts kl. 16-18, hvor den nye leder bydes velkommen.


Positioner i forældresamarbejdet | Omsigt\nRobin, der er tidligere anbragt, siger i et interview:\nI institutionerne i dag mangler der dét med at samarbejde med forældrene. Jeg synes, man glemmer den del … Problemet er, at bagefter – hvis der ikke har været noget samarbejde med familien, og man ikke har set familien særlig meget, så står man pludselig i et tomrum, når man kommer ud fra institutionen. Man kan sige, at det var en dårlig familie. Ja, det var den måske. Men i forhold til slet ikke at have noget, så kunne det måske være, at man kunne bruge lidt af familien. Så havde man en eller anden form for netværk. (Socialstyrelsen, 2012, s. 65)\nArbejdet i danske velfærdsinstitutioner skal udføres i et løbende samarbejde med forældre og pårørende. I serviceloven (§ 46, stk. 3), der er relevant i Robin tilfælde, kan man for eksempel læse, at barnets eller den unges vanskeligheder så vidt muligt skal “… løses i samarbejde med familien og med dennes medvirken”. Robins forældre har også, idet omfang Robin har boet hjemme, mens han har gået i børnehave, fritidshjem, skole/SFO, været anset som samarbejdspartenere af alle de professionelle, der har haft med Robin at gøre (det fremgår af servicelovens § 19, dagtilbudslovens §§ 7 og 45 samt af folkeskolelovens § 1).\nOffentlige institutioner formulerer ikke sjældent principperne for forældre- eller pårørendesamarbejdet i termer af ligeværdighed, tillid, åbenhed og dialog. I praksis indtager samarbejdets parter dog i reglen ganske forskellige positioner, der gør hverdagens møder og samtaler dilemmafyldte.\nDenne artikel indkredser nogle grundpositioner i forældre- og pårørendesamarbejdet, der skaber dilemmaer i hverdagens møder og samtaler. En opmærksomhed på disse positioner og dilemmaer vil i mine øjne kunne forebygge, at alt for mange børn og unge ender med at befinde sig i en situation a la Robins.\nOtte positioner i det praktiske samarbejde\nHelle, der er socialrådgiver og som har med anbringelsessager at gøre, siger i et interview:\nForældrene, som kommer ind i vores system, ved godt, at loven siger, at vi skal tage nogle beslutninger vedrørende deres liv. Men det afgørende er, at vi møder forældre med åbenhed og respekt, når vi skal finde ud af, hvad det er for en beslutning, vi skal tage (…) Vi inddrager forældrene i undersøgelsen af deres situation ved at lytte til deres historie og spørge ind til deres oplevelse af situationen. Og vi giver denne viden – sammen med alle de øvrige oplysninger, vi har i sagen – vægt i vores vurdering af, hvad der bør ske i familien. På den måde får vi et nuanceret grundlag for at tage en beslutning, samtidig med at vi viser forældre respekt og anerkender betydningen af deres viden, oplevelser og vurderinger (…) I den proces er det meget vigtigt, at vi fokuserer på forældrenes ressourcer og muligheder for deltagelse. At vi inddrager dem aktivt i processen med at skabe de bedst mulige betingelser for barnets start på det nye sted. Det handler blandt andet om at skabe tillid mellem plejefamilien og forældrene ved at tale om og eventuelt træffe aftaler om, hvordan forældrene fortsat kan have mulighed for at være en del af barnets liv. Det handler også om, hvad barnet skal have med hjemmefra, om indretningen af værelset og farverne på væggene. Det handler i det hele taget om at have mulighed for at blive ved med at være forælder for deres barn – selv om det nu skal bo hos en anden familie (…) Vi påtager os myndigheden til at indstille og tage beslutningen om, at der skal ske en forandring i familien. Den beslutning står ikke umiddelbart til diskussion. Men familien skal i så vid udstrækning som muligt have indflydelse på, hvordan processen skal forløbe. Det er en måde at vise forældrene respekt på. (Socialstyrelsen, 2012, s. 74-75)\nHelle veksler, så vidt jeg kan se, primært mellem to forskellige positioner i dette citat.\nNår Helle bruger formuleringer som “… vi viser forældre respekt og anerkender betydningen af deres viden, oplevelser og vurderinger”, “… vi fokuserer på forældrenes ressourcer og muligheder for deltagelse” og “… vi inddrager dem aktivt i processen” – så positionerer hun sig som det, jeg vil kalde en samarbejdsvillig velfærdsprofessionel.\nNår Helle bruger formuleringer som “… vi skal tage nogle beslutninger vedrørende deres liv” og “… vi påtager os myndigheden til at indstille og tage beslutningen om, at der skal ske en forandring i familien. Den beslutning står ikke umiddelbart til diskussion.” – så positionerer hun sig som det, jeg vil kalde en myndighedsudøvende velfærdsekspert.\nDisse former for positionering vil kunne bringe forældre i to forskellige positioner, hvor de bliver mere eller mindre deltagende borgere eller mere eller mindre klientgjorte statsborgere med de pligter og rettigheder, der følger heraf.\nMen hvordan kommer positionen ‘samarbejdsvillig velfærdsprofessionel’ til udtryk i praksis. Følgende udsagn fra en pædagog kan give et praj:\n… jeg synes det giver pote, at man bruger forældrene som medspillere, at man får dem på banen, og de kommer til at føle: Det her, det er vores hus! (…) Når man bidrager, får man indflydelse, og den fornemmelse, tror jeg, at alle mennesker har det rigtigt godt med, at man kan få lov til at sætte sine små spor. (Pædagog i Larsen & Nielsen, 2013, s. 12)\nEn forælder til et skolebarn er inde på noget lignende:\nLærerne skal lave en basisramme, der skal være mulighed for dialog, hvor man kan fortælle, hvad det er vi oplever, og de kan give respons på det, i den forbindelse er det godt med intranettet, men det må være os som forældre, der skal tage et ansvar, jeg kan ikke bare aflevere mit barn heroppe, og så er det overstået. (Forælder i Larsen & Nielsen, 2013, s. 11)\nPositionen ‘myndighedsudøvende velfærdsekspert’ oplever en lærer for eksempel at blive bragt i, når forældre forventer en ‘ekspertløsning’:\nVi kan jo ikke finde et endegyldigt svar, så hvis man selv har en iboende trang til: Vi vil gerne kunne svare, vi vil gerne have en løsning, det er der rigtig mange, der gerne vil, også forældrene, de synes jo, at vi skal være eksperter og komme med svaret, det kan vi ikke, men vi har en problemstilling som vi kan tale om, men det er ikke sikkert, vi kan finde et svar og en løsning, som alle kan tilslutte sig. (Lærer i Larsen & Nielsen, 2013, s. 12)\nForestiller man sig, at læreren holder fast og indtager positionen ‘samarbejdsvillig velfærdsprofessionel’ samtidig med, at en forælder holder fast og indtager positionen som mere eller mindre klientgjort ‘statsborger’, sker der det, man kunne kalde et positionssammenstød. Positionssammenstød opstår mellem ikke-komplementære positioner. Forestiller man sig omvendt, at læreren rent faktisk lader sig positionere af en forælder, som en ekspert, der kan levere et svar eller en løsning, kunne man kalde parternes positioner komplementære.\nEn pædagog er ligeledes inde på et af de dilemmaer, som positionen ‘myndighedsudøvende velfærdsekspert’ er med til at skabe:\nJeg synes, at ligeværdigheden – i nogle tilfælde så bliver det svært, fordi man som pædagog ligesom kan anvende tvang over for nogle forældre. Så er vi jo ikke ligeværdige mere, og det føler forældrene bestemt heller ikke. Men der synes jeg, at man må blive nødt til som pædagog at sige, Jamen, hvad er det vigtigste – barnet eller forældresamarbejdet? (Pædagog i Larsen i Højholt, 2005, s. 210)\nI nogle tilfælde oplever socialrådgiveren Helle, som vi mødte ovenfor, også, at det kan være svært at skabe en fælles forståelse og accept af myndighedens beslutning – og dermed, at dilemmaerne for alvor begynder at trænge sig på:\nHer gælder det om at prøve at finde de små sprækker, hvor der kan vise sig muligheder for et samarbejde. Det kan eksempelvis være at indgå en aftale om, at mor og barn skal ses én gang om måneden. Eller det kan være, at mor en gang i mellem deltager i et møde i institutionen eller på skolen. Og hvis det ikke lykkes i første omgang, skal vi fortsætte med at prøve at inddrage forældrene. Vi skal blive ved med at informere dem om barnets hverdagsliv, selv om de måske ikke tager del i det. Vi skal i det hele taget blive ved med at arbejde for, at forældrene spiller en aktiv rolle i barnets liv, fordi det er vigtigt – lige meget hvor megen modstand forældrene har vedrørende vores beslutning (…) Det kan eksempelvis være i forbindelse med samvær, hvor forældrene får mulighed for at gå en tur og købe en is sammen med barnet, eller at de går en tur i biografen, selv om der er tale om et overvåget samvær. Det kan også være, at forældrene har det svært med, at vores møder bliver holdt på forvaltningen. Så kan vi lægge møderne andre steder (…) Vi skal slå autopiloten fra og kontinuerligt være opmærksomme på, hvordan vi kan være med til at skabe progression og udvikling for barnet under anbringelsen. Desuden skal vi have fokus på, hvordan vi kan støtte forældrene i at udvikle deres forældrerolle under deres barns anbringelse. Det kan være, at forældrene skal have mulighed for at indgå i et terapeutisk forløb, forældrekurser eller have en hjemmevejleder tilknyttet sig (…) Det kan også være, at vi skal støtte dem i at få truffet klare aftaler med anbringelsesstedet om, hvordan den løbende kontakt skal være. Eller hvis barnet reagerer voldsomt efter at have været på weekend hos forældrene, kan det være, vi skal se, om vi kan gøre samværet i weekenderne anderledes og bedre ved at give forældrene støtte. Vi skal turde udfordre os selv og se, om der er noget, vi kan gøre anderledes og bedre. På den måde skal vi hele tiden have for øje, hvordan vi kan være med til at sikre, at anbringelsen fremmer barnets trivsel og udvikling. (Socialstyrelsen, 2012, s. 75-76)\nHelle håndterer således dilemmaerne ved at “… finde de små sprækker, hvor der kan vise sig muligheder for et samarbejde”. For Helle er det ikke et enten-eller. Men hun udelukker ikke, at modstanden til tider kan blive så udpræget, at samarbejdet slår om i ‘énvejsinformation’.\nDet er ikke svært at forestille sig de misforståelser og konflikter, der kan opstå i og med, at en socialrådgiver finder det nødvendigt at indtage positionen ‘samarbejdsvillig velfærdsprofessionel’ samtidig med, at forældre positionerer sig som mere eller mindre klientgjorte ‘statsborgere’. Eller omvendt: hvis socialrådgiveren finder det nødvendigt at indtage positionen ‘myndighedsudøvende velfærdsekspert’ samtidig med, at forældre positionerer sig som mere eller mindre deltagende ‘borgere’.\nLæg mærke til, at Helle i citatet tillige åbner for, at hun kan indtage nogle andre positioner end de to tidligere nævnte. Med bemærkningen “… vi kan støtte forældrene i at udvikle deres forældrerolle” indtager hun en position, som jeg vil kalde en responsiv velfærdsfacilitator. Og forestiller vi os hypotetisk, at Helle, med formuleringen “… forældrene skal have mulighed for at indgå i et terapeutisk forløb, forældrekurser eller have en hjemmevejleder tilknyttet sig”, i praksis bestræber sig på at fremlægge disse former for støtte, som noget forældrene får ansvar for at vælge imellem, kommer der en fjerde position til syne, som jeg vil kalde en servicerende velfærdsmedarbejder. Indtager professionelle disse to positioner, vil forældre kunne positioneres som mere eller mindre mægtiggjorte brugere eller som mere eller mindre kritiske forbrugere.\nSandsynligheden for, at misforståelser, konflikter og dilemmaer vil opstå, bliver selvsagt ikke mindre af, at der på denne måde kan tilføjes fire nye muligheder for positionering i forældresamarbejdet!\nGunver, der er leder af en daginstitution, udtrykker her sin bekymring ved, at positionerne ‘servicerende velfærdsmedarbejder’ henholdsvis ‘forbruger’ bliver for dominerende:\nGunver fortæller, at hun tit har forældre rendende på kontoret. De har sådan en fejl-finder-tilgang til institutionen og brokker sig så snart, der er noget, de er utilfredse med. Gunver siger hun har opfundet et begreb: ’Jensens Bøfhus-forældre’, der betragter institutionen som et menukort, hvor de kan vælge det og det til forret, det og det til hovedret og det og det til dessert, og i øvrigt skal deres bøf være medium stegt. (Ahrenkiel i Krejsler, Ahrenkiel & Schmidt, 2013, s. 169)\nGunver betoner i samme interview, at institutionen også har nogle meget engagerede forældre, som meget gerne involverer sig i institutionens samlede virke med en mere helhedsorienteret interesse, der ikke kun går på deres eget barn, men som handler om at bidrage til at skabe bedre betingelser for den samlede børnegruppe (ibid.). Her er det forældrenes positioner som ‘borgere’ og pædagogernes position som ‘samarbejdsvillige velfærdsprofessionelle’, der tales frem. Den ene position udelukker tydeligvis ikke, at den anden position også kan gøre sig gældende i praksis. Og de samme mennesker kan, i forskellige situationer, hvor der er forskelligt på spil, indtage alle de nævnte positioner.\nPositionerne ‘responsiv velfærdsfacilitator’ henholdsvis mere eller mindre mægtiggjort ‘bruger’ kan man ane i følgende udsagn fra en lærer:\nDer er helt sikkert forældre, der ikke tillægger sig selv særlig meget betydning, og ser problemerne i stedet for at finde løsningerne. De skal se sig selv som en ressource, og det kan vi hjælpe dem til, vi kan fortælle: Vi har brug for jer forældre til … (Lærer i Larsen & Nielsen, 2013, s. 12)\nMan kan måske også fortolke følgende udsagn fra en ‘mægtiggjort’ forælder, til et barn i daginstitution, i samme lys:\nJeg har en kalender per måned, som de også har til at hænge hernede, men den får jeg med hjem, så jeg har den til at hænge. Så tjekker jeg lige hver dag, hvad skal de i dag, fordi ellers så kommer han af sted hver gang, når de skal på tur uden rygsæk, og det er jo også synd for ham. Så det er jo også noget, de har gjort, for ligesom at hjælpe mig, og vi har en lille bog, hvor de skriver i, hvis der er noget. Så det er rigtig godt. (Forælder i Kousholt & Berliner, 2013, s. 68)\nTænk også på forældremøder, hvor forældres holdninger til forskellige spørgsmål bringes i spil (i bogstavelig forstand), idet de professionelle gennem forskellige former for spil forsøger at facilitere ‘ansvarliggørelsesprocesser’ blandt forældrene (jf. f.eks. Trivsel på spil og foraeldrefiduser.dk).\nNår positioner støder sammen og skaber dilemmaer i praksis\nPositionerne ‘myndighedsudøvende velfærdsekspert’, ‘samarbejdsvillig velfærdsprofessionel’, ‘responsiv velfærdsfacilitator’ og ‘servicerende velfærdsmedarbejder’ bidrager til at skabe og vedligeholde – og skabes og vedligeholdes selv af – positionerne (klientgjort) ‘statsborger’, (deltagende) ‘borger’, (mægtiggjort) ‘bruger’ og (kritisk) ‘forbruger’. De otte positioner går igen i alle velfærdsprofessionelle sammenhænge og giver, når de støder sammen, anledning til et hav af dilemmaer, misforståelser og konflikter. Professionelle befinder sig eksempelvis ikke sjældent i dilemmaer mellem hensyn til samarbejde med forældre og hensyn til barnets eller den unges tarv, mellem hensyn til individuel valgfrihed og hensyn til det fælles osv. osv.\nKonflikter kan som nævnt forstås som positionssammenstød – dvs. positioneringer, hvor den ene part udøver modstand imod den position, som vedkommende bringes i, som følge af den anden parts måde at positionere sig på. Et praktisk eksempel kan anskueliggøre tankegangen:\nMichelle, der er mor til en af børnene i børnehaven, kommer og siger, at hun synes det er et problem, at forældrene selv må bestemme hvad der skal deles ud når der er fødselsdage og afslutninger. Hendes begrundelse er, at når der bliver serveret søde sager her, får hendes søn kendskab til slik og kage, og det får de ikke derhjemme. Pædagogen LAURA siger: ‘Her i huset har vi den holdning: at børn og forældre i fællesskab må finde ud af, hvad de vil servere, når de inviterer børnene hjem og hvad de tager med i børnehaven til fx fødselsdag. Vi vil på den måde lære børnene at forholde sig til alverdens fristelser og få et naturligt forhold til at sige til og fra.’ Michelle siger, at det er hun ikke enig i og at hun er sikker på, at andre forældre er enige med hende. (BUPL, 2010)\nIndtager moderen overvejende en position som ‘statsborger’, ‘borger’, ‘bruger’ eller ‘forbruger’ – og indtager pædagogen overvejende en position som ‘velfærdsekspert’, ‘velfærdsprofessionel’, ‘velfærdsfacilitator’ eller ‘velfærdsmedarbejder’?\nMåske positionerer Michelle sig som ‘forbruger’, hvilket bringer Laura i positionen ‘servicerende velfærdsmedarbejder’. Fortolkes situationen i det lys, ‘forstår’ de to udmærket hinanden, idet de indtager komplementære positioner. Den serviceydelse, som Michelle troede hun havde købt, lever i givet fald ikke op til hendes forventninger – og hun må så i sidste instans finde en anden institution til hendes søn.\nMan kan også fortolke episoden på den måde, at Michelle måske gør modstand imod netop at blive positioneret som ‘forbruger’. Om hun indtager positionen ‘borger’, der fordrer en ‘samarbejdsvillig velfærdsprofessionel’, eller hun indtager positionen ‘statsborger’, der fordrer en ‘myndighedsudøvende velfærdsekspert’, er så et åbent spørgsmål. Der findes jo kommuner og institutioner, der har en nul-sukker-politik, og Michelle kan mene, at hendes institution bør have en sådan, både af hensyn til hendes søn og af hensyn til folkesundheden. Det hun så i givet fald efterspørger er en ‘myndighedsudøvende velfærdsekspert’, der træder i karakter. Det har Laura dog tydeligvis ikke har tænkt sig at leve op til – og derfor kan man sige, at der hermed opstår et positionssammenstød.\nMichelles udsagn kan også fortolkes som et ‘forhandlingsudspil’, hvor hun forventer, at den resterende forældregruppen må involveres som ‘borgere’. Men måske indtager Laura i virkeligheden positionen ‘responsiv velfærdsfacilitator’, idet hun prøver at ansvarliggøre og mægtiggøre forældre og børn i forhold til selv at kunne styre deres servering og indtag af søde sager? I givet fald gør et positionssammenstød sig igen gældende.\nPositioner er positioner i et samfund\nDe otte positioner kan altså støde sammen på kryds og tværs og dermed bidrage til at skabe dilemmaer for de involverede parter i forældresamarbejdet. Hvorfor forholder det sig sådan? Hvad er begrundelsen for, at positionerne – og sammenstødene mellem dem – udgør et vilkår i forældresamarbejdet?\nBegrundelsen er, at positionerne er positioner i et samfund, der er i splid med sig selv. De komplementære positioner ‘velfærdseksperten’ henholdsvis ‘statsborgeren’ har så at sige deres samfundsmæssige udspring i staten, mens de komplementære positioner ‘den velfærdsprofessionelle’ henholdsvis ‘borgeren’ har deres udspring i civilsamfundet.\nMyndighedsudøvende velfærdseksperter tager ansvar for mere eller mindre klientgjorte statsborgere i lovens og evidensens navn. Samarbejdsvillige velfærdsprofessionelle giver mere eller mindre deltagende borgere mulighed for at tage ansvar i demokratiets og ligeværdighedens navn.\nDe komplementære positioner ‘velfærdsfacilitatoren’ henholdsvis ‘brugeren’ har deres samfundsmæssige udspring i individualiteten – eller i det som Lars-Henrik Schmidt ynder at kalde personskabet – mens de komplementære positioner ‘velfærdsmedarbejderen’ henholdsvis ‘forbrugeren’ har deres udspring i markedet.\nResponsive velfærdsfacilitatorer tager ansvar for at give mere eller mindre mægtiggjorte brugere ansvar i fri-villig-hedens navn. Servicerende velfærdsmedarbejdere giver mere eller mindre kritiske forbrugere ansvar i valgfrihedens navn.\nPositionernes samfundsmæssige baggrund er, med inspiration hos Schmidt (2010, s. 88), anskueliggjort i figuren nedenfor:\nDet er min erfaring, at konflikten mellem civilsamfundets og markedets ‘logikker’ dominerer i mange professionelles og studerendes drøftelser af forældresamarbejdets aktuelle dilemmaer.\nHermed kan der være en tendens til at overse konflikten mellem staten og personskabet, der ifølge Lars-Henrik Schmidt er vor tids (skjulte) hovedkonflikt. Der tales meget om ‘ligeværdighed’ og ‘valgfrihed’. Men i virkeligheden styrer staten menneskers selvstyring langt mere direkte – omend denne styring legitimeres og tildækkes i en kombineret henvisning til ‘ligeværdighed’ og ‘valgfrihed’, der, gennem en slags våbenstilstand mellem civilsamfundet og markedet, fungerer som ideologi. Schmidt skriver:\nI det fremvoksende velfærdssamfund bliver referencen til staten (frihedsgaranten) imidlertid i mindre grad end tidligere formidlet over markedet (lighedens realisation) og civilsamfundet (aftalernes broderskab). Staten refererer i stedet direkte til individet. Den bedriver ikke længere befolkningsomsorg, men bekymrer sig om de enkelte og styrer deres adfærd gennem deres selvomsorg. Der er føjet noget nyt til værditavlens helhed: Personskabet er kommet til. Her står vi med den moderne værditavle. Værdsættelserne strides, men er tildækket i holdningernes organisation som ideologi. Deres våbenstilstand ophæves til ideal. De klassiske ideologier kunne ‘give ansvar’ (liberalisme) og ‘tage ansvar’ (socialisme) og fordele frihed og lighed ved at tale om ‘at give mulighed for at tage ansvar’ (socialliberalisme). Vi står nu på tærsklen til en ny æra, hvor det handler om ‘at tage ansvar for at give mulighed’ (liberalsocialisme). Personskabets æra er ansvarliggørelsen af den enkelte synder, der er sig selv skyldig. (Schmidt, 2011, s. 48-49)\nKonflikter og dilemmaer er uomgængelige i forældre- og pårørendesamarbejdet, idet de otte positioner, der er afdækket i denne artikel, alle kan være helt legitime.\nEn fælles opmærksomhed på de otte positioner, og på de deraf afledte positioneringer, positionssammenstød og dilemmaer, må alt andet lige kunne åbne for nye tanker og handlemuligheder i forældre- og pårørendesamarbejdet.\nDe forskellige mulige positioner i forældre- og pårørendesamarbejdet afkræver dagligt personalet i offentlige institutioner en opmærksomhed på, at konflikter og dilemmaer udgør et uomgængeligt samfundsmæssigt vilkår. Og måske kan en sådan opmærksomhed gøre det lettere for parterne at samarbejde om at dele dilemmaerne, og dermed også at dele forskellige bud på, hvordan de kan håndteres? (jf. artiklen Dilemmadeling gennem konversation)\nBook Carsten Pedersen til et foredrag, en halv eller en hel temadag eller et udviklingsforløb med fokus på forældre- eller pårørendesamarbejde her.\nAnbringelserBorgerBrugerCarsten PedersenCivilsamfundDaginstitutionDilemmaDilemmadelingDilemmadeling gennem konversationFamilieForbrugerForældresamarbejdeForældresamarbejdets missing linkForældresamtaleIkke-komplementære positionerIndividualitetKommunikationKomplementaritetKomplementære positionerKonfliktualitetKursus: 'Forældresamarbejdets dilemmaer'Lars-Henrik SchmidtLedelseMarkedPårørendesamarbejdePersonskabPositionPositioner i forældresamarbejdetPositioneringPædagogResponsivitetSamarbejdeSocialrådgiverStatStatsborgerVelfærdsekspertVelfærdsfacillitatorVelfærdsmedarbejderVelfærdsprofessionel\nNår styringen skygger for (ud)dannelsen\nPædagoguddannelsens bidrag til pædagogikkens teknificering\nKvalitetsvurderinger i daginstitutioner bør ske på måder, der giver kraft til den professionelle dømmekraft\nOmsigt © 2013-2020 | Carsten Pedersen | Enghavevej 106, 4. th. | 2450 København SV | cp@omsigt.dk | +45 60197717 | CVR 34947775 | Persondatapolitik | Alle artikler af Carsten Pedersen:


Yasmin Mahmoud - Bosphorus\nHvordan inspirerer du andre til brobygning?\n”Det afspejles ofte i det, jeg gør. For eksempel havde jeg engang en ung flygninge pige, der gerne ville deltage i ungdomsklubben, hvor jeg arbejder. Hendes forældre kunne ikke lide ideen, så jeg inviterede dem. På denne måde fik de muligheden for at se og mærke atmosfæren i klubben og dermed støtte deres datter.”\nHvordan skaber du kontakt til andre?\n”For mig er det de små skridt, man tager, der får folk til at komme nærmere på hinanden. Det kan være et hej eller et smil, der gør forskellen. Jeg arbejder hårdt på brobygning mellem etniske danskere og flygtninge. Jeg er meget inspireret af min mor, der altid har taget det første skridt og skabt kontakt til sine medmennesker.\n”Et andet eksempel er, at der er nogle unge fyre i ungdomsklubben, som jeg har inspireret til at hilse og tale med de flygtninge, der også deltager i klubben. Det kan være meget udfordrende for nogle at sige hej. Derfor opfordrede jeg dem til at spille bordfodbold sammen, og pludselig talte alle med hinanden. Jeg har forenet mange unge gennem forskellige aktiviteter, og det var en succes, så jeg er meget tilfreds. ”\nYasmin er uddannet som socialpædagog sommeren 2018. I øjeblikket arbejder hun i en ungdomsklub i Egedal kommune (amt).\nYasmin kan ses i det nye danske tv-show ‘Gidseltagningen 2’ (Hostage 2), som havde premiere foråret 2019. Hun spiller rollen som juni al-Bagee, der er vendt tilbage fra krigen i Syrien. http://discoverynetworks.dk/da/nyheder/kanal-5-offentliggør-stjernespækket-cast-i-gidseltagningen-2


CG Jensen søger ingeniørpraktikanter\nThe Engineer game\nVil du lære at gøre teori til praksis? Så bliv ingeniørpraktikant hos CG Jensen og vær med til at bygge Danmark. Hos os får du ansvar og en plads på holdet. Det betyder, at du fra dag ét kan være med til at skabe store projekter i en alsidig hverdag.\nCG Jensen har en lang tradition for at uddanne ingeniørpraktikanter, og vi kan tilbyde dig nogle af de bedste læremestre i branchen og et spændende praktikforløb, hvor du vil komme til at arbejde med både bygge- og anlægsentrepriser.\nVi opfører i disse år eksempelvis store dele af de nye bykvarterer i Københavns Sydhavn og på Amager, hvor alle vores fagdivisioner er i spil: Lige fra Byggeri, Beton, Stål, Jord & Kloak til Gartner, Forsyning, Ramning og Vandbygning.\nVi er også udpeget til at stå for store dele af den kommende letbane.\nVores ledelse på byggepladserne har gode forudsætninger for at oplære dig: De har nemlig det fulde ansvar og ejerskab i byggeprocessen, og sammen med dem vil du få mange forskelligartede opgaver, herunder:\ndeltagelse i byggemøder, forhandlinger, bygherremøder og divisionsmøder, hvilket vil afprøve og styrke dine samarbejds- og kommunikationsevner.\narbejde med planlægning, styring og egenproduktion samt oplæring i godt gammeldags købmandsskab. Det betyder, at din forretningsmæssige forståelse vil blive skærpet.\nhar en god faglig forståelse\nhar drive og er engageret i det, du laver\nbidrager til opgaveløsningen med godt humør\nen uhøjtidelig, men fagligt stærk organisation med ”højt til loftet”\net godt arbejdsmiljø, hvor du bliver en del af holdet og livet på byggepladsen\nansvar og gode muligheder for personlig og faglig udvikling\nen handlekraftig organisation, hvor vi har brudt siloerne ned mellem vores fagdivisioner. Vi vil ganske enkelt være byggebranchens bedste til internt og eksternt samarbejde\nDu er velkommen til at kontakte divisionschef Christian Levinsen på 27 87 35 36 for yderligere oplysninger om stillingen. Du kan sende os din ansøgning på info@cgjensen.dk eller til cl@cgjensen.dk\nCG Jensen er en danskejet, landsdækkende bygge- og anlægsentreprenør. Vi bygger broer og bydele, havne og hoteller, P-huse og populære byrum. I stål, beton og træ. Vi renoverer og vedligeholder også Danmarks broer, bygværker og havne.\nVi hjælper bygherren igennem alle faser – fra den første byggemodning til den færdige bydel – i alle entrepriseformer og i enhver krog af Danmark.\nCG Jensen har en af landets største egenproduktioner, hvilket betyder, at vi udfører størstedelen af jobbene med eget materiel og egne folk; en kvalitet der i vores øjne kendetegner en rigtig entreprenør – og som giver os mulighed for at optimere samarbejdet både indadtil og udadtil. En værdi, vi gerne vil give videre til fremtidens ingeniører.\nHos CG Jensen vil du komme til at arbejde sammen med nogle af de bedste i branchen: Vores ansatte er ganske enkelt danmarksmestre i internt samarbejde og optimeringsprocesser - måske fordi vi har brudt siloerne mellem vores fagdivisioner ned. I hvert fald er de med til at gøre CG Jensen til byggebranchens topscorer i indtjening.\n Se film\nAntal medarbejdere: 580\nOmsætning 2016: 1.057 milliarder kroner\nCG Jensen er byggebranchens indtjeningstopscorer med en overskudsgrad på 8.5 procent\nCG Jensen er landsdækkende med kontorer i Glostrup, Aarhus og Odense\nCG Jensen er grundlagt i 2007 i sin nuværende form\nVirksomheden har rødder tilbage til 1930’erne\nGartner og belægning\nBore- og skæreopgaver\nBesøg CG Jensen\nHar du spørgsmål til Mit Jobvalg, sidder vi klar ved telefonen eller mailen.\nFå fat i nyhederne, se de nyeste jobannoncer og deltag i forskellige konkurrencer.\n© Copyright 2014 Mitjobvalg All Rights Reserved


Manual Samsung SRD-1650DC (128 sider)\nSamsung SRD-1650DC manual\nHer kan du gratis se Samsung SRD-1650DC manual. Har du læst manualen, men fik du ikke besvaret dit spørgsmål? Så stil dit spørgsmål på denne side til andre Samsung SRD-1650DC ejere.\nHar du et spørgsmål om Samsung SRD-1650DC?\nStil et spørgsmål, du har om Samsung SRD-1650DC til andre produktejere. Giv en klar og omfattende beskrivelse af dit problem. Jo bedre dit problem beskrives, jo lettere er det for andre Samsung SRD-1650DC ejere, at give dig et godt svar.\nVideo kompressionsformater AVI, H.264\nHDD grænseflade Serial ATA II


Nye data fra Janssen bakker op om effekten ved brugen af det Genmab-udviklede lægemiddel Darzalex Faspro som en behandling for den sjældne sygdom amyloidose.\nOffentliggjort: 26.05.21 kl. 17:16\nJohnson & Johnson-selskabet Janssen Pharmaceuticals, der producerer og sælger Genmabs blockbustermiddel Darzalex, serverer onsdag positive studieresultater med den subkutane udgave af midlet i behandlingen af den sjældne sygdom amyloidose.\nResultaterne er fra kombinationsstudiet Adromeda, der også er baggrunden for den positive udtalelse fra lægemiddelkomitéen CHMP under de europæiske sundhedsmyndigheder, EMA, fra fredag i sidste uge.\nHer anbefalede et enigt CHMP en kombinationsbehandling med Darzalex Faspro - som den subkutane udgave hedder - og tre andre midler godkendt i EU.\nAndromeda-studiet mødte sit primære endemål ved at vise en betydeligt højere grad af komplet hæmatologisk respons i patienter med nydiagnosticeret systemisk AL-Amyloidose.\nI studiet blev behandlingen med Darzalex Faspro i kombination med kræftmidlet bortezomib, kemoterapimidlet cyclophosphamid og binyrebarkhormonet dexamethason (VCd) sammenlignet med behandling med de tre sidste midler alene.\nOg effekten på AL-amyloidose - en sjælden blodcellesygdom, der kan medføre skade på organer som hjerte, nyrer og lever - var ifølge Andromeda-studiet noget større, når Darzalex Faspro blev tilføjet cocktailen, viser de nye data.\nBehandlingskombinationen blev markedsføringsgodkendt af de amerikanske sundhedsmyndigheder, FDA, i januar, hvor den dermed blev den første markedsførte behandling af den sjældne sygdom.\nI Europa findes der i øjeblikket heller ingen behandling, og dermed kan Darzalex Faspro kombineret med VCd - efter CHMP-anbefalingen - nu også blive første godkendte behandling her.\nJanssen får godkendt ny Darzalex-kombination hos FDA\nEMA anbefaler kombinationsbehandling med Genmabs Darzalex


Mere end hver tredje beboer på landets plejehjem får aldrig besøg | Kristeligt Dagblad\nDanmark 21.07.12 Kl. 01:01\nMere end hver tredje beboer på landets plejehjem får aldrig besøg\nPårørende til ældre på plejehjem svigter de ældre med deres manglende tilstedeværelse. Det kan ifølge eksperter medføre både depression og ensomhed blandt plejehjemsbeboerne\nMere end hver tredje beboer på landets plejehjem får kun meget sjældent besøg af deres pårørende. Foto: .\nMere end hver tredje beboer på landets plejehjem får kun meget sjældent besøg af deres pårørende.\nDet viser en endnu ikke offentliggjort undersøgelse, som analyseinstituttet You-Gov har lavet for Ældre Sagen. I undersøgelsen svarer 32 procent af de pårørende hvad enten det er nærmeste familie, naboer eller besøgsvenner at de kun besøger deres relation på plejehjemmet to gange om året eller sjældnere. Otte procent af de pårørende kommer aldrig på besøg.\nLÆS OGSÅ: Fra hjem til plejehjem\nUndersøgelsen giver dog intet svar på, hvordan det kan være. Men ifølge chefkonsulent i Ældre Sagen Margrethe Kähler er det sandsynligt, at mange pårørende har en tendens til at overlade omsorgen og den sociale kontakt til plejehjemmets ansatte og derfor sjældnere kommer på besøg.\nMange synes, det er hårdt, at deres pårørende er så svækkede, og selvom de er skamfulde over det, kan det holde dem væk. Hvis personalet på det pågældende plejehjem har et stort overskud, vil det formentlig også bortvejre den dårlige samvittighed hos nogen, vurderer Margrethe Kähler.\nOg det er ifølge direktør i Ensomme Gamles Værn Christine E. Swane et faktum, at plejehjemsbeboere føler sig mere ensomme end ældre, der stadig bor i eget hjem.\nDerfor er det barsk for disse gamle mennesker, som i alt for ringe grad kan få støtte fra personer, som kender dem godt og kan understøtte deres identitet og historie. Men det er heller ikke en let sag at komme som besøgende. På et plejehjem skal man forholde sig til alvorlig sygdom, alderdom og døden ikke kun ens eget familiemedlems, siger hun og fortsætter:\nNogle familiemedlemmer kommer til at føle sig magtesløse, og frivillige vil ofte hellere besøge personer, de kan tale med på mere lige fod. Mange plejehjemsbeboere lider af demens. Stemningen på nogle plejehjem kan også være præget af kedsomhed og begrænsende rammer, og så kan det være svært at lade fantasien blomstre til aktiviteter og gøremål, som har betydning for den gamle beboer og for en selv.\nSFI-forsker Rikke Nøhr Brünner er medforfatter til en rapport om livskvalitet på plejehjem og mener også, at de få besøg fra pårørende kan forklares med, at det er svært at kapere livets forfald.\nBesøgene stopper måske ikke brat fra den ene dag til den anden, men i takt med at både det fysiske og kognitive forfald sætter ind hos det menneske, man kender på plejehjemmet, bliver det ikke længere sjovt at komme på besøg. Mennesker i dag kommer på plejehjem, fordi de ikke længere kan klare sig selv, og en stor del af beboerne har demens i større eller mindre grad. Det kan måske godt få nogle pårørende til at tænke, at hvis der er fællessang om tirsdagen, så behøver vi i hvert fald ikke komme på besøg der, siger Rikke Nøhr Brünner.\nLÆS OGSÅ: Ældre skal vækkes på samlebånd\nMen de manglende besøg kan have en stor konsekvens for de ældre, påpeger cand.med. Jens Kronborg Djernes, der netop har forsvaret sin doktordisputats om svækkede ældre patienter med depression.\nManglende besøg og følelsen af ensomhed kan forøge risikoen for depression blandt plejehjemsbeboerne. Det er meget magert kun at få besøg en til to gange årligt, og det vil formentlig betyde, at man føler sig skuffet over tilværelsen og over dem, der ikke kommer på besøg. Men jeg synes ikke, det er overraskende, at mange af de gamle på plejehjemmene bliver svigtet af de pårørende. De unge har så travlt, og i Danmark har ældre på plejehjem ikke en særlig høj status, siger Jens Kronborg Djernes.