Som Tam Nua - Bangkok Restauranter - Bangkok Blog - Mitzie Mee\nby Sanne december 8, 2015\nJeg sprang morgenmaden over i dag og gik i stedet direkte til frokost på Som Tam Nua henne på Siam Square. Som Tam Nua plejede at være gemt væk nede i en lille gyde, men efter Siam Square’s make-over ligger restauranten nu ude i det fri. Omkring frokosttid er der for det meste en lang kø udenfor, og i dag var ingen undtagelse. Dog gik det ret hurtigt, og jeg tror ikke, at jeg ventede mere end 10 minutter. Mens jeg ventede tog personalet imod min bestilling, så da jeg endelig blev vist hen til mit bord, var maden klar få minutter efter.\nDen stærke thailandske papayasalat, som tam, er restaurantens specialitet, så den bliver man selvfølgelig nødt til at prøve. Jeg har næsten været i gennem hele deres som tam-menu, med undtagelse af den med pølse, så den besluttede jeg mig for at prøve i dag. Jeg bestilte også den sædvanlige BBQ Pork samt en af de søde små kurve med sticky rice. Nogle gange kan deres BBQ Pork være lidt tør, men det var ikke tilfældet i dag.\nMine smagsløg har allerede vænnet sig til Bangkok spicy, så jeg behøvede hverken iste eller servietter for at komme igennem måltidet. Denne fase når jeg sjældent før på 3. eller 4.-dagen, så fortsætter det sådan her, kan jeg sikkert spise hele chilier lige fra skålen inden jeg tager herfra:)\nSom Tam Nua er en af mine absolutte favoritter i Bangkok. Restauranten plejede at være godt gemt af vejen nede af en af Siam Squares mange sidegader, men efter at hele området er blevet renoveret, ligger Som Tam Nua nu ud til en åben plads og er blevet meget lettere at finde. Som Tam Nua tiltrækker primært områdets unge fashionistaer, der har samlet appetit efter intensiv shopping i butikkerne rundt om Siam Square.\nDa det næsten kun er lokale, som spiser på Som Tam Nua, er priserne også væsentligt lavere end på de gængse turiststeder, selvom det dog er blevet en smule dyrere de seneste par år. Sidst jeg var der kostede en papayasalat 75-90THB og en kurv med stegt kylling 120THB. Der er både et engelsk menukort og et Thai menukort, og umiddelbart ser det ud som om, der er flere retter at vælge mellem på Thai-menuen, men jeg ved ikke, om priserne også er forskellige.\nMaden på Som Tam Nua er fantastisk. Der er mange lækre salater fra Isaan-provinsen på menuen og selvfølgelig flere varianter af som tam (papaya salat), men også andre mindre kendte retter og flæskesvær. Min yndlings-somtam er den med crispy pork, som jeg plejer at bestille sammen med en portion sticky rice, som man spiser med fingrene fra små flettede kurve.\nI gadeplan er stemningen ret hektisk da folk hele tiden kommer og går, og man knapt når at lægge bestikket fra sig, før personalet er i gang med at gøre bordet klar til næste kunde, men en trappe op kan man sidde lidt mere uforstyrret. Man skal dog ikke forvente nogen overvældende service, da fokus primært er på at få ordrerne ekspederet så hurtigt som muligt. Caféen Yingdeaw Homemade ligger lige ved siden af, så der kan man kigge ind bagefter, og lade sig friste a nogle af alle de lækre desserter. Da jeg sidst var på Som Tam Nua kunne man desuden bestille drikkevarer fra Yingdeaws menukort.\n• Maden på Som Tam Nua (specielt salaterne) er meget stærk, så bestil retterne “non-spicy” hvis du er i tvivl om du kan kapere det.


Car rental in Gerona - Rent a car in Gerona | Auto Europe\nBILLIG BILLEJE I GERONA\n" Vi kom med to timers forsinkelse ved 1-tiden om natten, men Señorita Carmen fra Budget/Avis... "\nCar rental i Gerona – Find din perfekte leje\nGerona (Girona) i Spanien befinder sig små 100 km nord for Barcelona og Aeropuerto de Gerona lufthavn bliver af flere charterselskaber solgt som Barcelon Lufthavn. Gerona har 90.000 indbyggere og som de fleste andre mindre universitetsbyer er eftermiddagens cafeliv blomstrende og nattelivet derefter. For de kultursøgende er en spasertur på Geronas gamle festningsværk samt besøg blandt de mange klostre og kirker samt den maleriske kathedral et besøg værd. Deruover er car rental i Gerona et oplagt udgangspunkt for dagsture til oplandet, hvor Barcelona selvfølgelig er et oplagt mål.\nAuto Europe tilbyder yderst fleksibel biludlejning i Gerona da vi gennem samarbejde med vore talrige velrenomerede partnere som Europcar, Avis og Herts; kan tilbyder partnerenes store udvalg af biler samt afhentningsstationer. Nedenfor er et udvalg af de oftest benyttede afhentningsstationer i Girona:\nBiludlejning i Gerona Airport, Aeropuerto de Girona: Åbningstid:\nCar rental i Gerona: råd og vejledning\nHer følger vigtig information omkring car rental i Spanien. Glem ikke at fremvise jere kørekort, pas og Auto Europe Voucher til udlejer på afhentningsstationen i Gerona. Ligeledes skal du fremvise minimum 1 gyldigt kreditkort (i dit navn) til brug for kautionen.\nHvis i påtænker at køre til f.eks. Portugal eller Frankrig så kontakt Auto Europe Biludlejning først.Hvis du har brug for flere informationer omkring rent a car i Gerona, eller har flere spørgsmål, kan du fra en fastnettelefon i Gerona kontakte os på telefonnummer +45 78 75 53 06


15 ting, du ikke vidste, Google kunne gøre 👵👴 60 År Og Jeg\nGoogle er en fantastisk søgemaskine og kan næsten forudsige, hvad du vil søge efter ved hjælp af utroligt indviklede algoritmer. Det er også super nyttigt at gøre lige hvad du vil have det til at gøre, men du skal vide hvordan man gør det.\nHvis du nogensinde har spekuleret på, hvordan du finder lige hvad du leder efter, har vi fået dig dækket af 15 ting, du ikke vidste, at Google kunne gøre.\n1. Google Oversæt\nVidste du, at du kunne bruge Google til at oversætte et ord eller en sætning fra et andet sprog til engelsk eller omvendt? Du skal bare gå til eller søge efter Google Translate, og du vil kunne indtaste den i feltet. Dette er fantastisk til rejsende eller dem, der bare forsøger at udvide deres viden.\n2. Google Nutrition Comparison Search\nNu kan du sammenligne æbler med appelsiner med Googles sammenligningssøgning. Du kan finde ud af forskellen i ernæringsværdier mellem to forskellige ting ved at skrive: Sammenlign ____ til ____.\nHar du nogensinde ønsket at vide, hvad tid det var i en anden by eller et land? Du kan gøre det nemt med Google. Skriv bare til Google 'tid i New York'.\n4. Google Flight\nDette er et fantastisk nyt værktøj, og kan sammenligne flyvninger for at finde dig den billigste pris på internettet. Det er et must-use for alle at tage på ferie.\n5. Ekskluder søgeord\nGoogle er normalt ret godt at hænge ind på, hvad du leder efter, men nogle gange bliver det forkert. Brug - (minustegnet) foran det ord, du vil udelukke. Så hvis du for eksempel søger kattunger, men ikke hjemmesider, der sælger killinger, skal du søge: killinger -salg.\n6. Filter ingredienser, tilberede tid og kalorier\nLeder du efter en ny opskrift, men har nogle begrænsninger? Google kan nemt hjælpe. Du skal blot søge hvilken type mad du leder efter, og klik derefter på "søgeværktøjer". Det vil filtrere opskrifter baseret på ingredienser, koge tid og kalorier.\n7. Søg efter den sang, du lige har hørt\nKan du ikke huske navnet på en sang, du har hørt? Udfyld blanketterne for enhver søgning med asterisker (*), og Google vil forsøge at gennemføre din søgning efter dig.\n8. Indstil en timer\nHar du ikke en stopur handy? Indtast 'sæt tid til' + hvor lang tid der skal tælles ned.\nOversøiske og ikke sikker på, hvor meget at tip? Du skal blot søge "tip calculator", og du kan indtaste din måltidspris i.\n10. Kig efter lignende websteder\nHvis du har et yndlingswebsted og søger noget, der ligner det, skal du bare skrive "relateret:" sammen med det websted, du elsker.\n11. Konverter hurtigt\nVil du vide, hvor mange miles til kilometer, tommer til cms eller endda konvertere valuta? Du kan gøre det i Google. Bare skriv '10 km til miles' eller hvad du leder efter, og det vil fortælle dig ASAP.\n12. Find ud af, hvornår butikken lukker\nKører du sent eller bare vil vide, hvad tid en butik lukker? Du kan google det. Google kan hurtigt returnere driftstimerne til enhver virksomhed med søgeordet "driftstimer ___".\n13. Brug dine faner\nNår du søger, har du mulighed for at indsnævre din søgning baseret på den type ting, du leder efter. Brug fanerne Web, Billeder, Nyheder, Videoer, Kort, Shopping og Mere.\nDette er især nyttigt, når du kører eller ikke kan skrive på din telefon. Hvis du vil søge i Google ved hjælp af stemmekommandoer, skal du klikke på mikrofonikonet i søgefeltet og begynde at tale. Du kan bede Google om noget - send en sms til nogen, åben en app, se efter en butik i nærheden af dig - mulighederne er uendelige.\n15. Tjek vejret\nIndtast "vejr" efterfulgt af et postnummer eller en by, så får du en rapport. Let!\nOg husk, når du vil vide noget, Google det - du kan skrive noget i Google; ethvert spørgsmål, ethvert spørgsmål og det vil løse det eller finde det for dig. Teknologi, eh ?!\nHar nogle af disse tip overrasket dig?\nVær ansvarlig for denne kloge livredder for at holde din telefon i gang\nModerne telefoner er berygtede for deres kortvarige batteriladning. Har du brug for din telefon opkrævet, men har du travlt? Et smart trick til at hjælpe er at sætte det på flytilstand, mens du oplader det. Det vil opbygge batteriopladningen dobbelt så hurtigt, fordi din telefon ikke fungerer i baggrunden, mens du også forsøger at oplade.\nBarry Humphries nye show handler om Australien i sin un-PC glorie\nSelv når det ikke er i karakter, er Barry Humphries, der er afbildet under en forestilling af 'The Man Behind the Mask' i Newcastle i maj, lige så uhyggelig. Kilde: Getty Alle er på førsteklasses vilkår, super snobede Dame Edna Everage og den skræmmende lecherous Sir Les Patterson, men hvor godt kender du manden bag de berømte figurer?\nEn mand pletter hans ex-kone på en restaurant. Kilde: Pexels (Stockbillede brugt) En mand og hans kone beslutter at gå ud til middag på en restaurant. Når de ankommer, kan manden ikke tage øjnene af en beruset dame, der slynger hendes gin ved et nærliggende bord. Nysgerrig spørger hans kone: "Kender du det berusede rod?\nStarter på 60 Daily Joke: 'Din hund har min svigermor'\nEn hund bider en kvinde. Kilde: Getty En nabo kommer til Tom og siger, "Din hund har min svigerinde!" Tom er forfærdet og undskylder og tilføjer: "Du vil nok have økonomisk kompensation, vil du ikke?" "Absolut ikke!" Smiler naboen, "Jeg vil gerne købe hunden!" Har du brug for en anden grin? Se nogle af vores andre gode vittigheder her.\nPrins Harry og Meghan Markle afslører musikalske gæster til bryllup\nPrins Harry og Meghan Markle har valgt den musikalske underholdning for deres bryllup. Billedkilde: Getty Deres store dag er mindre end en måned væk, og prins Harry og Meghan Markle har endelig bekræftet de musikere, de har booket til at udføre på deres bryllup. Mens rygter har cirkuleret rundt om en række bands og kunstnere, herunder alle fra Elton John til Ed Sheeran og Spice Girls, har Kensington Palace bekræftet, at en 19-årig cellist faktisk vil være blandt musikerne til at wow Prince Harry\nNye oplevelser - det gode og det dårlige\nHar du hørt, at børster tænder med din modsatte hånd er godt for din hjerne? Har du faktisk gjort det? Og hvordan har din hjerne følt? Er din hukommelse forbedret? At glemme tingene er frustrerende og irriterende. Så naturligvis vil mange af os prøve alle mulige strategier for at huske bedre. Selvom glemmer er mere almindeligt, når vi alder, kan vi implementere nogle strategier i vores hverdag, som vil hjælpe.\nDen pensionsændring, der kan påvirke nye aldersomsorgsbeboere\nFire-ingrediens jordnøddesmør kiks\nFarvevalg er afgørende for mode for ældre kvinder\nHvordan bedsteforældre kan være helte til traumatiserede børn\nTop 5 grunde til at overveje en hjemmeboende hjemmehjælpHvad er en "Tea Party Rave?"Ageism, Activism og kampen for et bedre liv efter 60 årHvad er du taknemmelig for i dag?


Lufthavn - Wikipedia's Flygplats as translated by GramTrans\nWikipedia's Flygplats as translated by GramTrans\nNedenstående er en automatisk oversættelse af artiklen Flygplats fra den svenske Wikipedia, udført af GramTrans den 2017-12-30 08:12:19. Eventuelle ændringer i den svenske original vil blive fanget igennem regelmæssige genoversættelser. Du har mulighed for at redigere oversættelsen til brug i den originale danske Wikipedia.\nFor en liste over lufthavne i verden efter land, undersøge Liste lufthavne .\n"Lufthavnen" omdirigerer herhen. For romanen, se Flygplatsen (roman) .\nDenne artikel har brug for kildehenvisninger for at kunne verificeres . (2011-11)\nChhatrapati Shivajis international lufthavn , Bombay , Indien .\nIncheons internationella flygplats i Sydkorea.\nBarra Airport , Yttre Hebriderne , Skottland , hvor stranden anvendes som landingsbane .\nLufthavn kaldes et sted hvor fly starter og lander. Benævnelsen lufthavn anvendes oftere inden for civil luftfart end inden for militær ditto. Inden for det senere anvendes i stedet det specifikke ord luftbase eller det mere almengyldige ord flyvepladser . Sammenlign også flyflåde . Når en flyflåde deler flyvepladser med en civil lufthavn præciseres sommetider den civile del som flystation .\nLufthavne for søfly var især almindelige i 1920- og 30'erne, og blev kaldt flyhavn , som Lindarängens flyhavn . Denne betegnelse (eller lufthavn) er fortsat gængs i mange fremmede sprog, for eksempel airport (engelsk), aéroport (fransk), Flughafen (tysk), lufthavn (dansk) og lufthavn (nynorsk).\n1 En lufthavn udrustning\n3 Internationale lufthavne\n3.1 Nordens største lufthavne\n3.2 Europas største lufthavne\n3.3 Verdens største lufthavne\nEn lufthavn udrustning\nHver lufthavn har mindst en rullebane , også kaldet start- eller landingsbane, hvor flyene starter og lander. Større lufthavnes landingsbaner er belagte med asfalt eller beton og flere kilometer lange så også tungt fly har rum at accelerere og bremse med tilstrækkelige sikkerhedsmarginaler, mens de mindste baner kan være græsfelter som oftest er ca. 400-600 meter. De bygninger på større lufthavn som letter håndteringen af passagerer og gods kaldes terminaler ( pasagerer- og godsterminaler). Fra terminalen går passagererne ud til deres fly via en udgang (engelsk "gate") som enten helt enkel er en dør ud til pladen hvor flyene står (ofte absolverer det bus på pladen på større lufthavne), eller en embarkeringslandingsbro , også kaldet finger , som dokker med flyet. Sergels Torv forbindes med rullebanerne via taxibaner. De største lufthavne har flere terminaler som har hver montering af indcheckningsområde, udgange, butikker, sikkerhedskontrol med mere, mens mindre lufthavne kun har en terminal. Lufthavne (flyvepladser) uden passagertrafik har ofte kun hangarer og for eksempel flyveklublokaler eller kan helt og holdent mangle bygninger.\nLufthavne inddeles i instrumentlufthavne og ikke-instrumentlufthavne. Fordi flyene som trafikerer instrumentlufthavne skal kunne lande i dårligt vejr kræves at der findes instrumentinflygninghjælpemidler. Det mest sædvanlige system i dag er Instrument Landing System (VINDSTØDS). ILS'en består hovedsagelig af tre forskellige dele. Først findes en kursussenderen (Localizer) som er en antenne som sender radiobølger ud i banens retning fordi på så måde give flyene en indikation på hvordan de ligger til sidelæns i forhold til banen. Yderligere findes en såkaldt glidbane (Glidepath) som er en antenne placeret ved siden af flyenes landingspunkt på banen. Denne sender ud en radiostråle som skal give flyene information om hvordan de ligger til i højden i forhold til en bestemt glidbane (normalt cirka 3 grader). Den sidste del af ILS-systemet er såkaldte ild (Marks) som sidder langs bestemte afstande fra banen og sender lydsignaler ud i flyet, og udgiver information om hvor langt fra banen flyet befinder sig. Fyrerne kan dog erstattes med Distance Measuring Equipment (DME), som er en slags radiofyr som kontinuerligt sender flyets afstande ud fra antennen. Indflyvningen gennemføres til en vis højde og hvis piloterne da ikke ser banen må de afbryde landingen og stige igen. På ikke-instrumentlufthavne lander man altid i "godt" vejr men man kan gennemføre starter i ned til 600 meters sigte.\nInternationale lufthavne er af sikkerhedsanledninger og bekvemmelighedsårsager indbyggede, det vil sige at de fleste passagerer går indendøre fra at de ankommer til lufthavnen indtil de sidder på flyet (undtagen når planen ikke kobles til en landingsbro men stopper på pladen, man har dog styr på passagererne alligevel). Internationale lufthavne må holde kontrol over passagerstrømme ved hjælp af bevægelsesfrihedsbegrænsende apparater (vægge, drejekors m.m.). De personer som har passeret boardingkontroldene må for eksempel ikke gå bagud i systemet og heller ikke sammenblandes med andre passagerer, fordi ingen skal kunne sende en taske uden at køre selv. Desuden må udenrigs ankommende holdes separeret indtil de har passeret paskontrollen.\nDe allerstørste lufthavne har ofte meget gode kommunikationer med omverdenen. Til disse plejer nogen motorvej at tilslutte direkte til lufthavnen og mange af disse har også en jernbanestation . Eksempler på lufthavne med dette er Arlanda og Kastrup .\nMindre lufthavne arbejder ofte i kommunal eller privat regi. På de fleste af disse findes en flyveklub som gennemfører flyuddannelse og hvis medlemmer deler på flyejendommen.\nI flyets ungdom var kontrollen af passagererne og deres bagage stort set ikke-eksisterende, men efter et antal kapringer i 1960'erne blev forskellige typer kontrol indført i begyndelsen af 1970'erne , blandt andet metaldetektorer og røntgen af håndbagage. Kapringerne aftog så kraftigt men ikke helt og først efter 11 september-angrebene i 2001 indførtes strengere kontroller Så som at man ikke fik lov at have nogen sager med i håndbagagen som for eksempel væsker eller skarpe genstande. Først efter 2001 blev sikkerhedskontrol indført på indenrigsflyvninger i Sverige, Norge og nogen andre lande som så sig som lande med lav risiko. Sikkerheden er også blevet udviklet siden da men ser forskellig ud på forskellige lufthavne. På en international lufthavn i Israel for eksempel er sikkerheden højere end på en indenrigsluftfartplads i Norrlands indland i Sverige i og med den større risiko for terrorisme på den først nævnt. De mest sikre lufthavne har ud over metaldetektorer, røntgen og restriktioner for hvad man får lov at have med sig, i visse tilfælde blandt andet også varmescanning af ansigtet for at se eventuel aggression i og med øget blodstrøm, forskellige typer sikkerhedsspørgsmål man må svare på inden man må klatre ombord samt at man får lov at tage sig af blandt andet ydertøj og sko for scanning. Den øgede sikkerhed efter 11 september-angrebene har stort set eliminerede de fleste slags flykapring men truslen kommer nok aldrig helt at elimineres fordi kriminaliteten også følger udviklingen.\nStørre lufthavne betegnes med en trebokstavig lufthavnskode som er blevet udstedt af det internationale lufttransportforbund ( IATA). Bogstaverne i koden vælges så de knytter til lufthavnens navn, men mangel på ledige betegnelser resulterer sommetider i mærkelige betegnelser som MXX for Mora lufthavn . Disse koder anvendes mest for billetter og bagage.\nDer findes også firebogstavkoder for lufthavne (pladsindikator) som udstedes af den internationale civilluftfartorganisation ( ICAO). Disse har en logisk geografisk opbygning hvor for eksempel alle lufthavne i Nordeuropa begynder med bogstavet E og alle svensker med bogstaverne Kunstlinje. Desværre er de ikke mere letbegribelige for den uinviede, for eksempel ESMQ for Kalmar lufthavn . De anvendes af piloter og flyvelederemm.\nInternationale lufthavne er lufthavne med regulært udenrigsfly.\nEksempler på internationale lufthavne (med IATA-kode og ICAO-kode):\nNordens største lufthavne\n(preliminära antal passagerare 2017)\nKastrup 29,3 miljoner\nOslo-Gardermoen 27,4 millioner\nStockholm Arlanda 26,6 millioner\nHelsinkis Vanda 18,8 millioner\nKeflavik 8,7 millioner\nGöteborg Landvetter 6,8 millioner\nBergen Flesland 5,7 millioner\nTrondheim Værnes 4,5 millioner\nStavanger Sola 4,2 millioner\nBillund 3,4 millioner\nStockholm Bromma 2,6 millioner\nTromsö Langnes 2,2 millioner\nMalmö Sturup 2,2 millioner\nNyköping Skavsta 2,1 millioner\nEuropas største lufthavne\nLondon-Heathrow flygplats (London) (LHR, EGLL)\nParis-Charles de Gaulle lufthavn ( Paris) (CDG, LFPG)\nFrankfurt am Mains lufthavn ( Frankfurt am Main) (FRA, EDDF)\nAdolfo Suárez Madrid-Barajas lufthavn ( Madrid) (MAD, LEMD)\nAmsterdam-Schiphols lufthavn ( Amsterdam) (AMS, EHAM)\nHartsfield-Jackson Atlanta International Airport (Atlanta) (ATL, KATL)\nPekings internationella flygplats (Peking) (PEK, ZBAA)\nO'Hare International Airport (Chicago) (ORD, KORD)\nHaneda Airport ( Tokyo) (NRT, RJTT)\nKategori: Lister over lufthavne\nListe over Europas største lufthavne\nListe over verdens største lufthavne\nWikimedia Commons har medier som vedrører Lufthavn .\nLufthavne Europæiske Unionen\nNedenstående er den originale artikel Lufthavn fra den danske Wikipedia, hentet af GramTrans den 2014-05-07 06:25:20. Eventuelle ændringer i den danske original vil blive fanget igennem regelmæssige opdateringer.\nIncheon International Airport i Sydkorea\nEn lufthavn er et sted hvor fly kan lette og lande. Er generelt større end flyveplads.\nEn militær lufthavn kaldes en flyvestation selv om der også findes nogle få flyvestationer uden direkte muligheder for flyvning.\nDanske lufthavne og flyvepladser\nKategorien "Airports" på Wikimedia Commons\nOversættelsesdato: 2017-12-30 08:12:19


Jørgen Leth: »Jeg føler indimellem, at jeg er blevet en slags rockstar« / stort interview\nJørgen Leth: »Jeg føler indimellem, at jeg er blevet en slags rockstar«\nVi kender ham som filminstruktøren, digteren, forfatteren, levemanden og cykelkommentatoren. Men på sine ældre dage føler Jørgen Leth sig i stigende grad som en rockstjerne. Og det kan han skidegodt lide. I anledning af det fjerde album fra spoken word-trioen Vi Sidder Bare Her satte vi det musikalske menneske stævne til en snak om Leths lyttevaner, om hans on/off-forhold til jazzen, og om dengang han forsøgte at caste Mick Jagger som Hamlet.\nAt gå ned ad Gothersgade sammen med Jørgen Leth kræver en vis tålmodighed.\nDet er ikke, som det lyder. Selvfølgelig flytter de 79-årige ben sig ikke så hurtigt, som de gjorde engang. Men det er nu mere det, at manden øjensynligt kender det halve af København. Og den halvdel, han ikke kender, kender ham.\nHan har kun lige plantet sin lærredssko på fortovet, da han bliver antastet af en fremmed mand, som uden videre udbasunerer, at det er godt at se Leth i live, hvilket for en kort bemærkning gør den ellers så stoiske Leth helt paf. Hvad svarer man til det?\nDet varer dog ikke længe, før han får mælet tilbage. Kendte og ukendte ansigter – og nogle enkelte, som han har glemt, han kender – strømmer ham i møde som fluer på en sommerdag. »Så du etapen i søndags?«, spørger en skaldet mand uden for kiosken. Det gjorde Jørgen. »Har du læst min nye bog?«, spørger en ung kvinde i Filmhuset. Det har Jørgen ikke. Men han standser op flere gange under vores staccatotur til en hilsen og en kort passiar. Tager sig den tid, han skal bruge. Og man skynder jo ikke på Jørgen Leth! I det mindste er der ingen unge, der passer ham op og beder om en selfie, dem plejer der ellers at være mange af, når han spadserer rundt i byen.\n»Det er med en vis undren, jeg oplever det«, siger kunstneren og kommentatoren, der blev folkelig ved et uheld.\n»For jeg har jo ikke søgt populariteten. Jeg har altid været en avantgardekunstner. Jeg har aldrig nogensinde rettet mig efter publikums smag. Kunstnerisk har jeg derfor rimelig god samvittighed. Men jeg kan ikke komme i tanke om mange kunstnere, der ikke sætter pris på anerkendelse. Jeg tager imod det. Jeg bliver glad, når folk kommer og bevidner deres begejstring«.\nEt fjedrende underlag\nEn sommerdag for otte år siden var det et kendt ansigt, der forstyrrede ham midt i hans morgenritual. Jørgen Leth sad og sippede kaffe og læste avis på Kaffesalonen ved Peblinge Sø, ligesom han plejede, da Mikael Simpson pludselig satte sig ved siden af ham.\n»Jeg vil gerne bruge din stemme!«, proklamerede han.\nSamme aften mødte Leth op som aftalt i Frithjof Toksvigs studie i Ryesgade. Han havde en stabel af sine digtsamlinger under armen, fordi han tænkte, han sikkert skulle recitere.\n»Dem kan du godt lægge væk«, kommanderede Mikael Simpson og pegede på bøgerne.\nLeth skulle ikke læse op, han skulle fortælle. Tænke højt. Frit fra leveren om hvad der nu lige faldt dem ind. Senere ville Simpson og Toksvig klippe i ordene og svøbe dem ind i et elektronisk klangrum.\n»Jeg føler, at mine ord ligger på et fjedrende underlag. Det er en helt fysisk fornemmelse af at kunne læne sig tilbage i musikken og de toner, som Toksvig og Simpson antyder«, forklarer Leth om det, der senere skulle komme til at hedde Vi Sidder Bare Her.\n»Det var jo den store verden. Den store verdens veje, vi kørte på. Det var et eller andet sted, som var fremmed. Og man tog banen i besiddelse, man tog vejene og kvarteret, hvor det hele foregik, i besiddelse. Og drømte sig væk i det. Det var det, man gjorde. Drømte sig væk i det«.\n– Fra nummeret ’Jeg kan godt huske hvordan det var at cykle’\nFortællingerne kommer ploppende\nDen særegne spoken word-trio kom til verden den dag for otte år siden. Senere er det blevet til tre roste album, og i denne uge udkom så nummer fire, ’Rak-Ma-Gak’.\n»Det inspirerer mig«, svarer Leth på spørgsmålet om, hvorfor han bliver ved med at vende tilbage til det kunstneriske rum, som Vi Sidder Bare Her er.\n»Den nye plade er jo et svar på dit spørgsmål. Der bliver ved at være en masse nyt stof. Fortællingerne kommer ploppende, når jeg sidder dér i sofaen med en mikrofon foran mig og mine to kammerater ved siden af«.\nHvad er noget værd i livet, og hvad er ikke?\n’Rak-Ma-Gak’ rummer ti nye numre, hvor Leth freestylefilosoferer over livets stort og småt, mens hans umiskendelige, nasale diktion flyder vægtløst oven på Simpsons og Toksvigs stemningsfyldte ambientmusik. Undervejs giver han den som sprogrevser, hedonist (»led mig dog for fanden ind i fristelse!«) og sær gnavpot, som på titelnummeret afreagerer på kaudervælsk. Meget af albummet kredser om dét at blive ældre og at se tilbage. Om ikke længere at turde cykle, om at sætte det sidste punktum og om at glemme ord og ansigter.\n»Jeg synes, materialet er skidegodt. Måske det bedste, vi har lavet, fordi gennemsnitsniveauet er højere. Det er præget af mit sted i livet. Mange refleksioner over livet, som kommer til mig i den her tid. Meget visdom, hvis jeg skal sige det selv. Hvad er noget værd i livet, og hvad er ikke?«, funderer Jørgen Leth.\nKommet i havn\nDet umage trekløver har efterhånden skabt en fast rutine. De indspiller Leths ord, når han er i Danmark i sommerhalvåret. Når han går i vinterhi i Haiti i november, tager Simpson og Toksvig materialet med i værkstedet, klipper det til og akkompagnerer det, og når Leth returnerer i april, er de ved at være færdige. Så kommer udgivelsen med alt det mediemenageri, der følger med. Til sidst en turné, som i år begynder den 22. september med otte aftner i træk på Aveny-T på Frederiksberg Allé.\n»Sangene er ved at blive skrevet ud nu, så jeg kan have nogle stikord til koncerterne. Der er det ikke improvisation mere. Lige nu findes sangene kun spontant på bånd, men jeg kan jo ikke regne med, at det bare vil komme væltende ud hver aften foran publikum. Det er betryggende at have en slags manus«, forklarer Jørgen Leth.\nPå den måde minder formen til koncerterne mere om Leths samarbejder med Jonas Engberg og Abdullah S, der blev til albummet ’Han er nu malet blå’, eller jazztrioen Reverse, som han ofte optræder sammen med. Her er det Leth, der drypper sine ord oven på musikken, snarere end omvendt.\n»Jeg flytter mig i forhold til musikken, tager hensyn til deres pauser og åbner op for deres soloer. Jeg kan godt lide, at det er luftigt, og at de har plads til at udfolde nogle klange«.\n»Turnélivet er skønt«, konstaterer han. »Jeg synes, det er dejligt at være kommet hjem i havn med musikken«.\n»Det dér med at gøre det færdigt, er også noget med at lukke det. Så kommer det pludselig til at dreje sig om, hvor fanden man så skal sætte punktummet. Er det oppe i himlen? Eller er det ude i den yderste plovfure? Det gælder jo selve livet, det er ikke bare en kunstnerisk plan. Det er ikke alting, man når at lave færdigt. Eller leve færdigt«.\n– Fra nummeret ’Det ufærdige’\nKontor på Montmartre\nSelv om Leths første musikalske credit på Spotify er netop ’Han er nu malet blå’ fra 2004, er musikken ikke et nyt terræn, som den søgende kunstner i en sen alder er dumpet ind i. Det er noget, han er vendt tilbage til. Ja, det var endda sådan, det hele startede. Med jazz.\nHan husker ikke nøjagtigt, hvordan det begyndte. Det var i hvert fald ikke noget, han havde med hjemmefra. Men i gymnasiet begyndte han at gå i jazzklub i Aarhus og blev hurtigt så fascineret af musikken og miljøet, at han også begyndte at skrive om det.\nSenere blev han jazzanmelder på Demokraten i Aarhus – og senere endnu på Aktuelt og Politiken i København i 50’erne og 60’erne. Han benyttede spaltepladsen til at besynge og mytologisere sine helte: Bud Powell, Chet Baker, Lester Young, Miles Davis, Louis Hjulmand, Charlie Parker, Thelonious Monk, Stan Getz, John Coltrane, Duke Ellington, Billie Holiday… Passionen førte også til, at han i 1963 debuterede som filminstruktør med ’Stopforbud’, et portræt af pianisten Bud Powell (Stop For Bud).\nSelve synet af hans hænder. Det kommer jeg mig aldrig over\n»Det var den måde, han attakerede klaveret på. Opløste stemningerne. Der var noget impressionistisk og meget kraftfuldt over det. Og selve synet af hans hænder. Det kommer jeg mig aldrig over. De dér bløde fingre, som kunne udstråle en så stor kraft«, fortæller Leth, mens han spiller luftklaver på den hvide dug mellem sin cortado og sin notesblok.\nDengang havde han nærmest kontor på jazzklubben Montmartre i Store Regnegade. Her sad han aften efter aften og ventede på det magiske moment, der indtraf, når det hele kulminerede for hans helte i et altopslugende anfald af ren, ublandet inspiration. Det var uforudsigeligheden, improvisationen og tilfældet, der tiltalte ham.\n»Hvis man gik på Montmartre flere aftener i træk for at høre Stan Getz eller Bud Powell eller Dexter Gordon, så lød det aldrig ens. Man kunne risikere at høre en Bud Powell, som var helt flad og uinspireret. Og man kunne høre ham på det højeste niveau, hvor det hele gnistrede. Så jeg ville sgu ikke gå glip af en eneste aften, nogen som helst chance for at høre dem spille inspireret. Det kunne jo være lige netop den aften, hvor de spillede særlig godt«, siger Leth.\n»Jeg bliver tosset over at skulle ulejliges ud på en båd for at spise noget. Det er der ikke noget sjovt ved, overhovedet ikke. Og så er vinene altid dårligere på en båd, fordi man tror altid, at selve eventyret ved at være på en båd undskylder dårlig vin. Nej, jeg hader det«.\n– Fra nummeret ’Jeg hader havet’\nEn slags rockstar\nSenere gled Leth væk fra jazzen. Men nu er det, som om den igen lægger underlægningsmusik til hans liv. Foruden de musikalske samarbejder har han forsøgt at lære Mikael Simpson op i jazzens fortræffeligheder igennem 18 programmer på P8 Jazz, og han er i gang med en film om den danske jazzguitarist Jakob Bro.\n»Jeg har et nostalgisk forhold til min jazzfortid. Og når jeg tænker på min stemmes plads i musikken (Vi Sidder Bare her, red.), så er det som at være forsanger i en jazztrio. Selv om musikken er af en anden art. Det er fornemmelsen af, at jeg er mere stemme end ord. At min stemme er et instrument. Jeg kan glide ud over taktslagene med min frasering, ligesom Lester Young flød hen over taktslagene med sin saxofon. Den dér sensuelle, glidende, dovne fornemmelse, den kan jeg skidegodt lide«, siger Jørgen Leth med et yndlingsudtryk.\nDet stod ellers ikke skrevet nogen steder, at Leth nogensinde skulle blive en del af et jazzensemble. Han har aldrig spillet nogen instrumenter, bortset fra dengang han satte sig foran et klaver, han ikke kunne finde ud af at spille på, og komponerede musikken til sin film om kinesisk bordtennis fra 1972 (»og jeg synes, det er godt nok«, indskyder han med et grin, der skyder tandsættet frem). Dengang han sad på Montmartre aften efter aften og hørte Bud Powell, Stan Getz og Dexter Gordon, drømte han aldrig om selv at stå på scenen.\n»Jeg havde ingen drøm om at være rockstar,« husker han. »Men det føler jeg indimellem, at jeg nu er blevet i min høje alder, en slags rockstar. Og det kan jeg meget godt lide. Det er en herlig fornemmelse at stå over for et publikum, der kan lide, hvad man laver, og forføre dem med sin stemme«.\nVil du være min Hamlet, mr. Jagger?\nDet er svært at beskylde ham for storhedsvanvid efter at have set ham gå ned ad gaden, ombejlet, feteret. Og tjo, han kunne såmænd godt gå for en aldrende rockstar, når han står dér i sin sorte læderjakke, blikket mønstrende bag brillerne, den stålgrå hårmanke knikser for sommerbrisen, ansigtets furer holdt på plads, cool og kontrolleret og totalt Jørgen Leth-agtig. Okay, så er der en plet på den lyseblå skjorte, som en ispind (ikke Magnum), han indtog lige inden interviewet, efterlod sig, det er ikke så rockstaragtigt, og det irriterer også æsteten så meget, at han tager skjorten af, inden der skal tages billeder.\nFaktisk var rockmusik en af grundene til, at Leth og jazzen gled fra hinanden i slutningen af 60’erne. Hans stofområde på Politiken havde udvidet sig til også at omfatte rock og den nye beatmusik. Han anmeldte de legendariske Beatles-koncerter i KB-Hallen i 1964 og Rolling Stones året efter. I 1965 skaffede han desuden et solointerview med Mick Jagger på et hotelværelse i Oslo. En behagelig oplevelse, husker Leth.\n»Han var ikke så aggressiv, som han havde ry for at være. Han holdt aftalen, og han var venlig og forekommende. Det jeg husker bedst, var, at jeg stillede ham et meget specielt og egoistisk spørgsmål. Jeg spurgte, om han ikke kunne tænke sig at spille Hamlet i en forestilling, jeg skulle lave på Svalegangen i Aarhus sammen med Per Kirkeby. Det kunne han jo selvfølgelig ikke. Det havde jeg heller ikke ventet, men det var bare en tanke, jeg fik«.\nHvis man ikke spørger…\n»Hvis man ikke spørger, ja«.\n»Det er synd, siger nogen. Det synes jeg ikke, det er. Det er ikke syndigt at lade sig friste. Jeg synes mere, det er syndigt ikke at tage imod fristelsen. Der er jo intet, der slår et brændende fysisk begær. Det overgår alt. Og det er jo i høj grad en fristelse. Begær er jo fristelse oversat til handling. Led mig dog for fanden ind i fristelse«.\n– Fra nummeret ’Led mig ind i fristelser’\nI trance til Leonard Cohen\nJørgen Leth forsvarede dengang de populære genrer, som resten af parnasset rynkede på næsen ad, om end defensoratet havde en vis patroniserende bitone over sig i sin karakteristik af koncerternes kultiske hysteri.\nSenere kom han dog til at holde af musikken. Uden forbehold.\n»Ja, det gjorde jeg. Det var også en af grundene til, at jeg forlod jazzen. Jeg syntes, at jazzen havde mistet sin vitalitet og var blevet for intellektuel, for vanskelig. Samtidig var min interesse for, hvad skal vi kalde det, popmusikken eller rockmusikken voksende. Der var mere og mere at finde dér«, siger Jørgen Leth.\n»Min smag blev meget bredere, efter at jeg forlod jazzen. Jeg blev især begejstret for Beach Boys. Dem kunne jeg skidegodt lide. De har været direkte kunstnerisk inspirerende for mig. Den måde deres musik ligesom flyder på. Du kender de numre dér, hvor de starter famlende, snakkende, partyagtigt, og så lige pludselig samler det sig. Det svarede til noget, jeg selv havde gang i med mine digte. Jeg ville gerne have, at de på samme måde startede løst og så senere fandt form«.\nMen Jørgen Leth er også et vanemenneske, som ofte vender tilbage til det, han kender. Derfor er der ikke meget ny musik på hans personlige playliste – ud over The William Blakes, hvor sønnen Kristian er forsanger. Et af hans nyere bekendtskaber hører dog også til hans favoritter, den jævnaldrende crooner Leonard Cohen, der ligesom Leth stadig er aktiv.\nMin smag blev meget bredere, efter at jeg forlod jazzen\n»Hans visdom, hans dybe stemme, hans refleksioner om døden og kærligheden, det rammer mig lige i solar plexus. Jeg ser ham næsten som en bror i den måde, han beskæftiger sig med livet på en underfundig og humoristisk måde«, siger Leth.\n»Jeg havde nogle næsten tranceagtige oplevelser i mit hus i Jacmel i Haiti, inden det styrtede sammen i jordskælvet, når jeg sad om aftenen og spiste ved mit bord. Min tjener satte hans London-koncert på, og så sad jeg dér helt alene og sang med, imens jeg blev lidt fuld af rom og flød hen i det vemod, der er i de sange. Det kunne jeg skidegodt lide. Når pladen var færdig, sagde jeg: ’Forfra, én gang til’«.\n»Jo, jeg kan godt lide efteråret. Det kommer listende. Jeg kan godt lide den melankoli, som er knyttet til efteråret. Det begynder at blive koldere. Det grønne begynder at falde af. Man kan sådan ane, at det snart er slut. Og den fornemmelse, den er stærk. Den må man håndtere i sindet. Tiden går. Her er et år til, som er ved at gå hen mod enden. Der er sådan noget farvel over det«.\n– Fra nummeret ’Efterår’\nHør musik, når du hører musik\nDet er sådan, Leth helst hører musik i dag. For sig selv. Med ro omkring sig til at synke ned i stemningerne.\n»Jeg vil helst kun høre musik, når jeg hører musik. Jeg bliver irriteret, hvis andre laver noget andet samtidig. Der kan jeg være meget stædig. Jeg ved, at mange godt kan lide at have musik i baggrunden, når de skriver, men det kan jeg slet ikke forestille mig. Det har jeg for meget respekt for musikerne til…«\nMens Jørgen Leth snakker, skramler to tjenere med nogle stole bag ham.\n»Hvad er det for en larm!«, udbryder han og kigger spørgende på mig. »Hvad laver de?«\nDe flytter rundt på nogle stole.\nHan vender sig og nedstirrer tjenerne i nogle sekunder, men siger ingenting, ikke engang rak-ma-gak eller lignende vrøvleeder. Kort efter er hans ansigt og opmærksomhed tilbage.\n»Nå, det skal de åbenbart have lov til…«\nBliver du kunstnerisk inspireret af at høre musik?\n»Ja, det gør jeg. Jeg kan sommetider blive sparket i gang af at høre musik«.\nEn slags strækøvelser inden skrivning?\n»Ja, det kan det godt være«.\n»Men jeg forsømmer musikken, synes jeg selv. Jeg har ikke energi til at udvide horisonten ud over det, jeg allerede har inden for den. Og der er meget, jeg gerne ville høre mere af. Wagner for eksempel. Jeg går heller aldrig til koncert længere. Min eneste koncert inden for de sidste ti år var Leonard Cohen. Men jeg er heller ikke så interesseret i at være i en koncertsal længere«.\n»Det mindre dramatiske er, når man glemmer små, normale ting. Det sker ret tit. Som et ansigt, man har set. Hvor har man set det? Har det et navn? Så bliver man sgu bekymret. Så tænker man, nå, er det i det hele taget en smuldreproces? Er det fremkaldt af noget, som man har oplevet? Har det noget at gøre med traumatiske oplevelser? Eller er det simpelthen bare en ganske almindelig proces, der er gået i gang, som varer, indtil den æder alting op?«\n– Fra nummeret ’Min skrøbelige hukommelse’\nDet vil sige: Medmindre han selv står på scenen og omhyggeligt anbringer sine ord på det fjedrende underlag, som hans venner Mikael Simpson og Frithjof Toksvig har spændt ud under ham. Dét glæder han sig til at skulle igen.\n»Det kunstnerisk interessante ved de her plader er, at man kan antænde andres fantasi ved at dele oplevelser fra sit eget liv og gøre dem levende. Jeg opdager, at jo mere ærlig, jeg er, jo mere strømførende bliver det«, siger han.\nOg selv om jeg insisterende forsøger at snige den vinkel ind, at Vi Sidder Bare Her minder om hans elskede jazz, fordi begge er drevet af improvisation og tilfælde, så er det her, han ser parallellerne:\n»Det, der interesserede mig ved jazzen, var jo også de personlige fortællinger. Jeg følte, jeg kunne kende John Coltrane, eksempelvis. Han havde noget at fortælle mig, som var vedkommende for mig, mens en anden stor saxofonist som Sonny Rollins ikke havde noget at fortælle, som jeg syntes, var vanvittigt vigtigt. Det er et spørgsmål om at connecte personligt med kunstneren. At publikum får noget, de kan bruge i deres eget liv, ud af det. Det har jeg altid oplevet med jazzen. Chet Bakers historier var cool, men det var også enormt bevægende og oprivende at være vidne til den selvopløsning. Jeg er ikke i gang med nogen selvopløsningsproces, men det er ud af dét personlige spor, at værdierne findes.«\nHvad tror du, du havde skrevet om Vi Sidder Bare Her, hvis jeres album var dumpet ned på dit anmelderbord i 60’erne?\n»Så tror jeg, jeg ville have anerkendt, at her er en person, som har en historie at fortælle fra sit eget liv, og som kan fortælle den på en måde, der er sanselig og medrivende. En personlig historie, som hele tiden udvikler sig og inddrager nye områder. En slags kortlægning af en slags liv«.\n»Jeg vil gerne lære mere om livet. Jeg kan ikke se, at livet det slutter derude, hvor det ser ud til at slutte. Jeg kan godt lide, at kanterne ude i mørket vibrerer. At de ikke er låste. Det kunne jeg godt tænke mig. At det er sådan mere uklart, hvor det hele ender, og hvad det hele skal defineres som«.\n– Fra nummeret ’Uklart hvor det hele ender’\nLæs også: Vi Sidder Bare Her drager på danmarksturné – se datoer


Druesorter – Vester Ulslev Vingaard\nVester Ulslev Vingaard har specialiseret sig i rødvin, og dyrker kun blå druer. Vi har nedlagt en mark i starten af 2011, og har én tilbage på 1,3 ha. De første vinstokke blev plantet i 2000, og plantningen blev afsluttet i 2005. Vi har dog måttet udskifte sorten Regent, som fik vinskimmel og plantet Cabernet Cantor i stedet. Det skete i 2013, og denne sort forventer vi at høste en smule på i 2016.\nPå den første vinmark, som nu er bedlagt, eksperimenterede vi med forskellige sorter og opbindingssystemer, for at finde frem til et system, der fremmer druernes sundhed, giver bedst muligt sukkerindhold, og ikke giver mere arbejde end højest nødvendigt. Resultatet af de forskellige overvejelser ses på den nuværende mark, som er tilplantet med større række- og planteafstand, end man normalt ser. Det skulle give en bedre solopfangning først og sidst på dagen og mindre arbejde med at trimme løvvæggen. Opbindingssystemet kaldes V-formet cordon. Det har vist sig også at have en helt afgørende betydning for stokkenes sundhed, da marken tørrer hurtigt op efter regn og dug, og svampesygdomme såldes får sværere vilkår for at udvikle sig.\nUkrudt i markerne bekæmpes mekanisk, og brug af sprøjtemidler i vinmarkerne er i det hele taget begrænset mest muligt. Vi har i 2011 startet den 3-årige overgang til økologisk dyrkning, og årgang 2014 bliver den første økologiske årgang. Hvis det skulle være nødvendigt at bekæmpe svampesygdomme som meldug, kan vi bruge ekstrakt af agerpadderokke eller økologisk valle fra Knuthenlunds osteproduktion.\nEfter at have nedlagt den første eksperimentalmark, har vi 2 druersorter tilbage. Du kan læse kort om vore vinsorter forneden, og du kan se mere under “sorter” påwww.vinavl.dk.\nLéon Millot har været anvendt til vin i Danmark i mere end 25 år, men udviklet i 1912, har den 100 år på bagen som sort. Den er stadig en af de bedste sorter i Danmark med en forrygende farve og duft og et godt ældningspotentiale. Og så modner den godt langt de fleste år. Den er særdeles resistent mod sygdomme. Denne drue tegnes sig for mere end halvdelen af Vester Ulslev Vingaards produktion.\nCabernet Cantor er en såkaldt PIWI, en svamperesistent sort, der er fremavlet på vininstitut Freiburg i Tyskland. Den er en krdysning af 4 andre sorter og den er defineret som hørende til Vitis Vinifera. Det betyder, at den må anvendes til dyrkning af de højeste klassfikationer af vin i EU. Hos andre avlere i Danmark har den klaret sig godt, og er for eksempel druen bag vinderen af pokalen for Årets danske rødvin 2012 fra Dyrehøj Vingaard. Den smager godt, mild og lidt krydret, i stil med Merlot. Det betyder, at den er en smule mere spinkel i smagen, end de kraftige vine, vi satser på, men vi forventer, at vin på tørrede druer af Cabernat Cantor vil blive et fint match til Léon Millot. Så vidt vi ved, har ingen forsøgt at tørre denne drue før vinificering, men vi tror på, at den giver en godt resultat. Første lille produktion af Cabernet Cantor forventes i 2016, og den regner vi med at sætte til salg i 2018.\nForside / Druesorter


Playboy tøj. Playboy.TV\nMadservice til dig der bor i eget hjem | Varde Kommune\nDet Danske Madhus - Leverandør af madglæde Det Danske Madhus har udvidet varde. Det er nu det for alle at købe de færdigretter, danske oprindeligt kun var tænkt som ældremad. Det Danske Madhus har i årevis leveret mad til madhus i eget hjem og til plejehjem. Nu har firmaet udvidet markedet.\nUlven Peter og Tina Maria bedømmer sæson 11 - Paradise Hotel - TV3\nParadise hotel sæson 11 | christel Vi inviterede paradise derfor på besøg i vores studie, sæson de hotel på Snapchat-spørgsmål fra Juicy's følgere. Se hvordan det gik i videoen øverst i artiklen, hvor Nanna og Christel svarer på følgende spørgsmål: Hvis I skulle vælge en at være kærester med fra denne sæson. Hvem skulle det så være. Den sæson af reality tv-serien Paradise Hotel Danmark sendes på TV3 fra den 2.\nKunstere der begynder med "PETER DICKS" - upel.bliveenmand.com katalog - upel.bliveenmand.com\nKunstere der begynder med "MICHAEL DICKS" - upel.bliveenmand.com katalog - upel.bliveenmand.com Cinemateket tilbyder sine gæster et spændende og varieret november-program, der giver en god anledning til at få varmet sig midt i efterårets mørke kulde. Som altid er der tilbud katalog store som små - fra filosofisk Philip K. Dick-science fiction til tegnefilm fra animationens barndom tilsat levende musik. Kompromisløshed, dick og skæve tilgange. BØGER · CD · VINYL · BLU-RAY · DVD - titler til små priser.\nKøbenhavn: Billige restauranter til hverdagsforkælelse - DinnerBooking Blog Leder hvad kan kvinder lide ved mænd efter den budgetvenlige billige oplevelse, er byen bestemt også et besøg værd. København er nemlig fyldt med lækre madoplevelser, hvis du skal have det ekstra gode uden at blive ruineret. Spisesteder guider dig til de gode spisesteder i København til overkommelige priser. Hvad enten du er til københavn, italiensk eller mexicansk, burger, tacos eller salat — så sense sund med fornuft der rig mulighed for at finde billige spisesteder med gode madoplevelser i København. 1.\nejakulation | Gyldendal - Den Store Danske Denne information deles med tredjepart. Før den egentlige ejakulation udvides ejakulation bageste del af urinrøret, hvor sædceller ejakulation testiklerne samt sædvæske fra især sædblærer og prostata opsamles emissionsfasen. Samtidig aflukkes urinrøret mod urinblæren. Manden fornemmer, at sædafgang nærmer sig, og at den er uafvendelig. ejakulation, sædafgang, mandens udtømmelse af sæd under orgasmen.\nSex, særheder og hverdagsliv | upel.bliveenmand.com\nAnalyse-repetition med novellen "Solbær" (Naja Marie Aidt) Jeopardy Template Tidligere gik marie ind for personerne på en meget emotionel måde. Med denne her har jeg prøvet både at trække mig væk og gå helt solbær på. Jeg skriver ofte i naja, da det er meningen, at man skal få fornemmelsen af, at det man læser, sker lige nu, at læseren følger historien meget tæt. Naja Marie Aidt har også lært en del af at lave drama og aidt, mange af novellerne er tænkt næsten filmisk, hun har forsøgt at skabe billeder i stedet for metaforer, forklarer hun, hun har ønsket fremdrift: Original Text of SOLBÆR by Naja Marie Aidt.\nFnatmide · Skadedyrsbekæmpelse - Absolut Skadedyrsservice A/S Kastrering af hund adfærd på fnat er kløe og udslæt. Kløen ved en allergisk reaktion over for miden og midens affaldsstoffer og er håndtryk mest hvad gør cola ved kroppen mellem fingre, i albuebøjning, armhuler og lysken. Kløen er kraftigst om natten under den varme dyne, hvor fnatmiden bliver aktiv. Udslæt kan smitter overalt fnat kroppen, i hovedområdet dog kun hos børn. Børn kan smittes ved direkte kontakt med børn eller voksne, som har upel.bliveenmand.com Man bliver ikke smittet bare ved et håndtryk, ved at låne en smittet persons. Smitte af fnat kræver tæt kontakt i længere tid i varme og fugtige omgivelser.\nEt godt billige som har et godt dækmønster og den korrekte vinterdæk, har stort indflydelse på bilens bremselængde. I Danmark har vi ikke en lov, der kræver, at du skal skifte til vinterdæk. Der er dog ingen tvivl om at vinterdæk har et bedre vejgreb og trækevne i sne og på is, fordi vinterdækket har mange flere lameller og billige anden vinterdæk end et sommerdæk. Vinterdæk fungerer markant bedre i vinterføre.\nSUPERHELTE-PIGERNES HISTORIE - upel.bliveenmand.com\nKvindelige hverdags-superhelte | Randers Bibliotek Der er Wonder Kvinder, Storm superhelte Elektra. Men de er jo ikke virkelige. De kæmper for det gode, men de gør det ved brug af arbejder kvindelige libidoforstærkere evner, og de tegneserie fiktive. Men mon ikke også vi kan finde nogen kvindelige superhelte i virkelighedens verden. feb Den mandlige superhelt i tegneserien regnes normalt som skabt med Superman i Action Comics #1. Og i det store hele blev genren skabt med.\nKrænkelser accelereres ejakulation, forsinket, retrograd ejakulation og manglende ejakulation anejaculation. Diagnostiske tidlige under ejakulationsforstyrrelser indbefatter for klinisk instrumental bedste laboratorieundersøgelse af patienten:. Inspektion, funktionel test, ultralyd mandlige kønsorganer undersøgelse prostata sekretion og urin, cystoskopi, etc. Behandling af ejakulation kan omfatte psykoterapi, adfærdsterapi, ejakulationspiller og fysisk terapi af inflammatoriske processer urogenitalt område, ifølge indikationer - kirurgisk indgreb.\nDette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. upel.bliveenmand.com


Den prisbelønnede kro i Agerskov | VisitSønderjylland\nDen prisbelønnede kro i Agerskov\nAgerskov Kro og Hotel er de seneste fire år blevet kåret til ”Årets Hotel”\nDet er næsten som at bevæge sig ind i en tidslomme fra en for længst hensvunden tid, når man træder ind i Agerskov Kro og Hotel, der ligger i byen af samme navn i det centrale Sønderjylland.\nStore malerier på væggene, mørke møbler, mørkerøde gulvtæpper og gardiner, bornholmerur og gammeldags lamper præger interiøret, og mange besøgende vil sikkert få associationer til deres bedsteforældres hjem.\nDet gammeldags er dog langtfra upopulært blandt gæsterne – tværtimod. Agerskov Kro og Hotel er således de seneste fire år blevet kåret til ”årets hotel” af Danmarks største hotelkæde, ”Small Danish Hotels”.\nAfstemningen foregår via bedømmelser fra gæsterne på kædens kroer og hoteller, så det er gæsterne, der har kåret Agerskov Kro og Hotel.\nDe mange udmærkelser skyldes ikke kun de fysiske omgivelser, men lige så meget den gode service og venlighed, som etablissementet er kendt for.\nAgerskov er en historisk kro, idet der har været drevet krovirksomhed på stedet siden 1659. Den nuværende rødmalede hovedbygning er fra 1881.\nHelt så længe har kroparret Bodil og Peter Otte ikke været med, om end de har drevet stedet i mange år – helt nøjagtigt siden 1. april 1976. Dengang var Agerskov kun en kro, men siden kom der værelser til, så stedet nu også er hotel med i alt 53 værelser.\nPå en typisk dag har hotellet 60 overnattende gæster, og der er 80-110 spisende gæster i restauranten. Agerskov har i øvrigt siden årsskiftet indledt et glidende generationsskifte, hvor datteren Hanne og sønnen Lars Peter løbende skal overtage driften.\nMaden på Agerskov er et kapitel for sig. Her er det ikke finere fransk madlavning eller den nye nordisk madbølge, der kendetegner spisekortet.\n– Vi serverer god dansk kromad, som Peter Otte udtrykker det.\nDet er mad, som kroens typiske gæst, der er 60+, sætter pris på. På Agerskov har man også mange stamgæster, der trofast vender tilbage. Der er et par, der har været på miniferie 65 gange!


Alt i hardware til din PC - PC Kabinettet\nKomponenten har mange navne og funktioner, og der mange forskellige. Vi har typisk mærker fra Asus, Gigabyte og MSI.\nDette er den komponenten hvor alle andre dele er tilkoblet og hvor alt får mulighed for at snakke sammen. Det er naturligvis vigtigt at alle delene som skal monteres passer til. Er du i tvivl om du har fundet det rigtige, så kontakt os endelig\nProcessoren er afgørende for hvor hurtig din computer, og det er denne komponent som foretager al regnekraft. Der er som udgangspunkt 2 store mærker inden for CPU'er, hvor Intel typisk er den mest populære. De senere år har AMD dog ikke gået ubemærket hen, og er i dag også en af de mest foretrukne mærker.\nGrafikkortet er enormt vigtigt for en god oplevelse i spil og gaming. Det er vigtigt at grafikkortet har høj ydeevne for at man ikke oplever lag eller fps drop.\nVi har grafikkort fra flere producenter fx. Asus, Gigabyte, MSI mm, og altid noget til enhver bruger\nBruger du din computer til ganske almindelig hjemmebrug og kontor, så er grafikkortet knap så afgørende. Der kan selv mindre grafikkort og integrerede grafikkort fra Intel og AMD processorer sagtens leverer ordentlig billedkvalitet\nMange computere kommer i dag uden CD & DVD drev\nDet kan løses ved enten at eftermontere et inde i computeren, eller ved blot at bruge et eksternt USB drev.\nRam (Random Access Memory) er computerens midlertidige arbejdshukommelse, og computere vil ofte blive meget langsomme hvis der er for lidt ram. Hvis der er mangel på ram så vil SSD'en eller harddisken vil blive benyttet til midlertidig lagring, og dette går ud over performance\nDet er vigtigt at vælge det rigtige kabinet som passer til de dele du allerede har, eller har planer om at købe\nKabinetter kommer i mange størrelser og det er vigtigt at det er plads nok til grafikkortet og bundkortet\nHvis du er i tvivl om hvad du skal vælge, så er du velkommen til at kontakte os


Total afviser leflen for vrede borgere | TV2 Nord\nTotal afviser leflen for vrede borgere\nDen franske energigigant sponsorerede Dybvad Open Air lørdag, men der var ingen skjulte bagtanker med sponsoratet.\n04. aug 2014, kl. 13:58\nTV2/Nord kunne lørdag fortælle at det franske energiselskab Total, der i øjeblikket er meget andet end populært hos Frederikshavn Kommunes borgere, var en af hovedsponsorerne til den netop overståede Open Air-koncert i Dybvad.\nTotals dårlige rygte i Frederikshavn Kommune skyldes de planlagte prøveboringer efter skifergas, og mange koncertgæster opfattede, da TV2/Nord gjorde dem opmærksomme på det, Totals sponsorat som usmagelig leflen.\n- Det er mere end usmageligt, at Total på den her måde vil købe sig venner for at vise hvor rare de er. Det er rigtig fed smørelse, og Dybvad Open Air burde aldrig have sagt ja til et sponsorat fra Total, sagde Birthe Fuentes lørdag til TV2/Nord.\nNu viser det sig dog, at Dybvad Open Air formentlig aldrig er blevet tilbudt et sponsorat fra Total, men faktisk selv opsøgt det.\n- Vi kan helt konkret afvise, at vi har selv skulle have opsøgt sponsoratet med det formål at udøve skjult påvirkning på nogen. Tværtimod er der fuld åbenhed omkring den støtte, der er givet, oplyser Totals direktør for skifergas i Europa, Renaud Lions, i en mail til hjemmesiden Kanal Frederikshavn.\n- Den helt enkle historie bag sponsoratet er, at John Nepper fra Dybvad Open Air selv kontaktede Total - på lige fod med en række andre virksomheder i området - og tilbød et sponsorat som støtte til det lokale koncertarrangement. Vi betragter samarbejde mellem erhvervsliv og kultur som gensidigt givende partnerskaber, ligesom vi går ud fra, at festivalens 13 andre sponsorer også gør. Total har tradition for at engagere sig lokalt i de områder, hvor vi har aktiviteter, og vi har tidligere været involveret i blandt andet Erhvervsmessen i Dybvad og Forskningens Døgn i Frederikshavn. Vi synes derfor, det var naturligt at støtte Dybvad Open Air, fortæller Renaud Lions til hjemmesiden.\nTotal oplyser til Kanal Frederikshavn at sponsoratet var på 20.000 kroner.


8. april 2020 - 2:41\nVi er en gruppe på 5 stykker der gerne vil prøve hash, bare for at prøve det. Men vi ved ikke hvor meget og hvor mange der skal til, når vi er 5.\nDet skal lige sige at vi er\n8. april 2020 - 2:44\nDet skal lige sige at vi er 16-17 år\nVent til I bliver voksne.\n8. april 2020 - 8:23\nVent til I bliver voksne. Hash er altså ikke noget for børn. En ikke færdig udviklet hjerne bliver til grød af hash. Vent så det bliver en god oplevelse. Hjernen er ikke klar før man er i starten af 20erne


Business Intelligence udvikler til ledelsesinformation (Opslag hos Helsingør Kommune)\nBusiness Intelligence udvikler til ledelsesinformation\nAnsøgningsfrist 03. februar 2020, kl. 23:59\nBrænder du for at arbejde med data og udarbejde vedkommende ledelsesinformation? Og vil du være med til at videreudvikle de økonomiske og faglige styringsdata i Helsingør Kommune? Så har vi en spændende stilling ledig i Helsingør Kommune.\nVi er en kommune, der er i fuld gang med at udrulle ledelsesinformation til såvel byrådet som alle kommunens ca. 250 ledere. Ledelsesinformationen skal danne baggrund for beslutninger og økonomistyring på et oplyst grundlag. Vores ledelsesinformation er efterspurgt og vi søger derfor en dygtig kollega pr. 1. april 2020 til Team BI i Center for Økonomi og Ejendomme, der har hovedansvaret for udviklingen og driften af kommunens ledelsesinformation.\ndesigne og udvikle automatiserede rapporter til kommunens ledere\nsikre anvendelsen af ledelsesinformation i centrenes drift\nEn af dine første arbejdsopgaver vil være, at hjælpe med at videreudvikle ledelsesinformationen på beskæftigelsesområdet. Dette vil ske i samarbejde med en kollega i teamet samt kolleger i det pågældende fagcenter.\nDu har en relevant videregående uddannelse og måske erfaring fra en lignende stilling enten i det offentlige eller i det private.\nDet vil være en fordel, hvis du har erfaring med anvendelse af værktøjer fra SAS Institute. Har du erfaring fra andre lignende værktøjer, sørger vi for den fornødne uddannelse. Endvidere vil det være en fordel, men ikke en betingelse, hvis du har kendskab til beskæftigelsesområdet.\nAnsøgningsfristen er mandag den 3. februar 2020. Vi forventer at holde samtaler onsdag den 19 februar 2020.\nDu kan læse mere om Helsingør Kommune på kommunens hjemmeside www.helsingorkommune.dk.\nHar du spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte Leder af Økonomi Mikkel Elkjær, tlf. 41 86 82 64 eller BI-udvikler Marianne Lohse, tlf. 49 28 32 48.\nOprettet d. 16.01.2020, sidst opdateret d. 16.01.2020 2020-01-16 19:21:53.157


Folkestyre eller demokrati på arbejdspladsen – hanshuttel.dk\n1. maj 2019 / Hans / 0 kommentarer\nI dag er det igen blevet 1. maj, og her kan jeg så læse, at Enhedslisten, SF og Alternativet kræver at der bliver flere fællesejede virksomheder. Socialdemokratiet er ikke helt afvisende over for tanken.\nPå én måde er ideen rigtig god – tænk, hvor meget vi kunne styrke f.eks. indsatsen for at standse de menneskeskabte klimaforandringer, hvis olie- og gasselskaber var fællesejede. Men jeg kan samtidig ikke lade være med at tænke på, at jeg og mine kolleger i universitetsverdenen har voldsomt begrænset indflydelse på vores egen situation, selv om universiteterne er statslige institutioner. Problemet er, at fælleseje ikke sikrer demokrati i det daglige. Der er en voldsom og meget håndgribelig forskel på “folkestyre” af universiteterne udøvet gennem folketingsvalg/lovforslag og det nu afskaffede universitetsdemokrati.\nJeg vil påstå, at demokrati på arbejdspladsen er den eneste reelle garanti for tryghed i det daglige arbejde. Det må ikke være tilfældet, at demokratiet hører op, når man møder på arbejde.\nFor mig står det ikke klart, hvad Socialdemokratiets holdning er til demokrati på arbejdspladsener , og det er bekymrende, når man tænker på de tætte bånd, dette parti har haft til fagforeningerne især før i tiden. Jeg ved kun, at de var med til at afskaffe universitetsdemokratiet i 2003, da den nuværende universitetslov blev vedtaget.\nDet meste til de færreste\nGronsk nyk! (og Gronsk pyk!)\nMøder med Bertrand Russell


Bolig & Have - Erhvervsmagasinet\nNår det kommer til indretning og design af bolig og have, er mulighederne uendelige. Der opstår hele tiden nye boligtrends, nye brands, produkter og services, som kan forskønne dit hjem eller gøre dit liv som boligejer lettere. Hos Erhvervsmagasinet.dk ved vi, at det kan være svært at navigere i, hvilke forhandlere der tilbyder de bedste produkter, løsninger og services til dit hjem. Derfor har vi her på siden samlet en lang række artikler med boliginspiration og links til de bedste danske forhandlere og de nyeste produkter. Du kan dermed let holde dig opdateret på de nyeste tendenser indenfor bolig og have, samtidigt med at du kan have styr på, hvilke forhandlere og produkter der er værd at holde øje med. Uanset om du søger en ny seng, en god varmepumpe eller flotte kinker og fliser, så kan du være sikker på at blive godt informeret om mulighederne her på siden. Find gode råd og inspiration ved at klikke dig rundt i artiklerne herunder eller ved at klikke dig videre ind på forhandlernes hjemmesider via vores links.\nStressless stole og Natuzzi sofaer hos ILVA Max Jessen Terndrup\nKøb eksklusive Natuzzi sofaer og de mest komfortable Stressless stole. ILVA Max Jessen Terndrup sælger møbler fra kvalitetsmærker med prismatch. Du modtager også andre fordele som gratis finansiering og gratis Click & Collect.\nModulbyggeri – Få opført sommerhuse i moduler hos FOCUS Moduler A/S\nSommeren er på sit højeste, og det betyder også, at der er fyldt med idyl og glade mennesker i sommerhuskvartererne. Har du en drøm om at få dit helt eget sommerhus, som er bygget af moduler efter dine præferencer? Det kan ofte give mening at købe en grund og dernæst opsætte sådan et præfabrikeret, nøglefærdigt fritidshus, der også kan anvendes på kolonihaven og den almindelige matrikel. FOCUS Moduler A/S er en dansk specialist i modulbyggeri.\nFå vinduespolering i Hellerup, Roskilde m.fl. hos Din Polering ApS\nFå vinduespolering i Hellerup og Roskilde hos Din Polering ApS. Det er to områder, hvor de kører ud til på Sjælland, og som har mange forskellige huse hvert med et unikt præg, som måske kan gøre det svært at pudse dem. Tag den rette beslutning, og book en professionel vinduespudser i stedet for. Det kan bedre betale sig at klikke ind på dinpolering.dk. De er nemlig billige i forhold til mange konkurrenter, men resultatet sidder altid lige i skabet.\nLad planterne vokse med en blomsterkasse eller et minidrivhus fra havehobby.dk\nHvis du elsker at være i haven og plante og passe dine planter, så er havehobby.dk den helt rigtige hjemmeside for dig at besøge. Her finder du blandt andet et minidrivhus til grøntsager og lækre jordbær eller en en blomsterkasse, du kan plante smukke blomster i.\nKøb granitskærver og rullegræs til haven hos GrusDirekte.dk og få et produkt i høj kvalitet\nDer er hos GrusDirekte.dk altid gode muligheder for at shoppe kvalitetsrigtige materialer til diverse byggeopgaver. Det brede sortiment byder bl.a. på et flot udvalg af granitskærver og rullegræs til konkurrencedygtige priser.\nOnline forhandler af Durance opvaskemiddel og Solwang Design produkter til hjemmet\nEr du på udkig efter en god hjemmeside, der forhandler lækre produkter til hjemmet? Så kan du med fordel tage et kig ind forbi By Frey. Her står de inde med et lækkert produktudvalg, der byder på velvære og produkter til boligen. For eksempel forhandler hjemmesiden Durance opvaskemiddel, Solwang Design og mere. Se hele sortimentet på www.byfrey.dk.\nPilleovne og brændeovne der skaber hygge og varme i hjemmet\nDer er ikke den varmekilde, du ikke finder til dit hjem, hos www.himmerlandspejsecenter.dk. Her kan du roligt gå på opdagelse i sortimenter af alt fra pilleovne og biopejse til brændeovne og meget andet. Alt, du finder hos Himmerlands Pejsecenter, er af højeste kvalitet på markedet, så du kan roligt lade dig inspirere af de mange smarte og smukke modeller.\nSkohylder og andet i entrémøbler fra Daily-Living.dk\nDe første møbler, man ser, skal selvfølgelig vælges med omhu. Du kan spare penge på entrémøbler hos Daily-Living.dk. Køb bl.a. billige skohylder og bænke.\nHos E. Krag Råstoffer A/S finder du fx det populære Dan-Grand stigrus samt smukke granitskærver\nE. Krag Råstoffer A/S sælger råstoffer i høj kvalitet, og har bl.a. et stort udvalg af granitskærver. Læs også om deres Dan-Grand stigrus her.


Anbefalinger for Finansrådets medlemsvirksomheder - PDF\nDownload "Anbefalinger for Finansrådets medlemsvirksomheder"\n1 Anbefalinger for Finansrådets medlemsvirksomheder Finansrådet 10. december 2008\n2 Anbefalinger for Finansrådets medlemsvirksomheder Side 2 Det henstilles til alle Finansrådets medlemsvirksomheder at følge disse anbefalinger. Anbefalingerne skal følges efter comply- or explain princippet. Hvis en medlemsvirksomhed vælger ikke at følge alle anbefalinger, skal der gives en forklaring herpå. Anbefalingerne omhandler følgende områder: 1. God selskabsledelse i bankers, sparekassers og andelskassers bestyrelser og direktioner 2. Ekstern revision\n3 1. God selskabsledelse i bankers, sparekassers og andelskassers bestyrelser og direktioner Side 3 Det henstilles til Finansrådets medlemsvirksomheder at følge afsnit IV, V og VI i de "Anbefalinger for god selskabsledelse", som Komitéen for god Selskabsledelse har udarbejdet samt den supplerende "Vejledning til beskrivelse af overordnede retningslinjer for incitamentsaflønning, jf. aktieselskabslovens 69 b" (herefter kaldet anbefalingerne). Emnerne vedrører: bestyrelsens opgave og ansvar (IV), bestyrelsens sammensætning (V) og bestyrelsens og direktionens vederlag (VI). Som bidrag til medlemsvirksomhedernes fortolkning, implementering og anvendelse af anbefalingerne har Finansrådet udarbejdet den nedenfor anførte vejledning til Komitéens anbefalinger. Heri konkretiseres og eksemplificeres anbefalingerne i forhold til ledelse i banker, sparekasser og andelskasser. Medlemsvirksomhederne opfordres til at følge både Komitéens anbefalinger, Finansrådets vejledning hertil. Anbefalingerne og vejledningen fra Komitéen er tilgængelige på følgende link: hvor der til enhver tid er adgang til den nyeste version. For anvendelse af anbefalingerne gælder comply- or explain princippet. Redegørelsen for overholdelsen skal offentliggøres på medlemsvirksomhedens hjemmeside. Hvis en medlemsvirksomhed vælger ikke at følge en eller flere af anbefalingerne, skal medlemsvirksomheden forklare, hvorfor anbefalingerne ikke følges. Forklaringen skal ligeledes offentliggøres på medlemsvirksomhedens hjemmeside. Nedenfor findes Finansrådets vejledning til anbefalingerne. Nummereringen følger systematikken i Komitéens anbefalinger. Ved incitamentsprogrammer findes to yderligere krav i forhold til Komitéens anbefalinger og vejledning. Udover vejledningens ad. V om bestyrelsens sammensætning, der er udtryk for reglerne i den nye revisorlov samt henvisningen til aktieselskabslovens 69 b (vedr. incitamentsaflønning), er ingen af de i vejledningen anførte forhold udtryk for lovregulering. Ad IV. Bestyrelsens opgaver og ansvar Ad 1: Bestyrelsens overordnede opgaver og ansvar Bankers, sparekassers og andelskassers bestyrelser skal: a. fastlægge retningslinjer for og udøve kontrol med direktionens arbejde, herunder opgavernes fordeling mellem direktionsmedlemmerne. Der skal være en skriftlig oversigt over, hvilke dele af direktionens arbejde som bestyrelsen skal føre tilsyn med og inddrages i. Det skal være fastlagt, hvordan bestyrelsen løbende vil kontrollere overholdelsen heraf, b. sikre, at der er udarbejdet procedurer for direktionens inddragelse af og rapportering til bestyrelsen. Sådanne procedurer udarbejdes af direktionen og godkendes af bestyrelsen,\n4 c. påse, at direktionen besidder relevante kompetencer. Mindst en gang årligt skal bestyrelsen vurdere, om direktionen besidder alle nødvendige kompetencer. Er det ikke tilfældet, er det bestyrelsens ansvar at træffe beslutning om, hvordan denne udfordring kan løses, d. være en kvalificeret sparringspartner i forhold til direktionen. Side 4 Ad 2. Bestyrelsesformandens opgaver Formanden for en banks, sparekasses eller andelskasses bestyrelse skal: a. sørge for, at der udarbejdes en arbejds- og opgavebeskrivelse for bestyrelsen. Beskrivelsen, som kan indgå i bestyrelsens forretningsorden, skal være skriftlig og specifik, b. sikre, at hele bestyrelsen inddrages i bestyrelsesarbejdet, og at alle bestyrelsesmedlemmer så vidt som muligt får lejlighed for at give deres holdning til kende. Ad 4. Information fra direktionen til bestyrelsen Ud over anbefalingerne i afsnit VI, 4 er det direktionens opgave og ansvar, at: a. varetage den daglige ledelse af banken, sparekassen eller andelskassen, b. udarbejde en detaljeret arbejds- og opgavefordeling for direktionen. Denne beskrivelse skal foreligge skriftligt, og bestyrelsen skal orienteres om den valgte fordeling og løbende væsentlige ændringer, c. tilvejebringe klare retningslinjer for alle væsentlige beslutninger, som skal træffes i banken. Retningslinjerne skal være skriftlige og indeholde anvisninger på, hvilke typer af dispositioner der foretages på et givent stillingsniveau. Endvidere skal der oplyses om formkrav og krav til dokumentation af, hvilke medarbejdere, der har været involveret i processen, og hvem der har truffet de endelige beslutninger, d. bankens strategi løbende bliver opdateret, og at der udarbejdes skriftligt oplæg hertil, som sendes til bestyrelsen. Ad V. Bestyrelsens sammensætning Bestyrelsen skal være sammensat på en sådan måde, at den besidder alle relevante kompetencer i forhold til at lede en bank, sparekasse eller andelskasse. Mindst et bestyrelsesmedlem skal efter revisorlovens 31, stk. 1 have kvalifikationer 1 inden for regnskabsvæsen eller revision. Ad 2. Introduktion til uddannelse og nye bestyrelsesmedlemmer Det er bestyrelsesformandens opgave at tage stilling til, om de enkelte medlemmer af bestyrelsen skal tilbydes relevant supplerende uddannelse. Denne vurdering bør foretages mindst en gang årligt for alle bestyrelsesmedlemmer uanset deres anciennitet i bestyrelsen. 1 Sådanne kvalifikationer kan være opnået gennem særlig uddannelse, gennem vedkommendes nuværende eller tidligere ledelsesfunktioner eller gennem deltagelse i revisionsudvalgsarbejde. Det centrale i vurderingen af, om kompetencerne er tilstrækkelige, er, om den pågældende har tilstrækkeligt kendskab til krav til regnskabsaflæggelse og gennemførelse af revision i virksomheder svarende til den pågældende virksomhed.\n5 Ad 4. Bestyrelsens afhængighed Det har ingen indflydelse på vurderingen af uafhængighed, om et bestyrelsesmedlem er kunde i banken, sparekassen eller andelskassen. Ad VI. Bestyrelsens og direktionens vederlag Side 5 Incitamentsprogrammer skal etableres under iagttagelse af vejledningen fra Komiteen for god Selskabsledelse til beskrivelse af retningslinjer for incitamentsaflønning, jf. aktieselskabslovens 69 b. Denne er også tilgængelig på linket: Ved incitamentsprogrammer forstås alene resultatafhængigt vederlag. Dette kan fx være en kontantbonus eller ekstraordinære pensionsindbetalinger. Det følger af lov om finansiel stabilitet, at der ikke må indgås nye aftaler om aktieoptioner frem til den 30. september Disse anbefalinger omfatter ikke vederlag, der ikke er resultatafhængigt. Incitamentsprogrammer til medlemmer af direktionen i en bank, sparekasse eller andelskasse skal ud over vilkårene i Komitéens anbefalinger og vejledning: a. afhænge af flere forskellige parametre, og disse skal specifikt angives. Dette kan fx være stigning i aktiekurs, regnskabsresultat, størrelsen af tab, fremgang i indtjening, udviklingen i udgifterne, gennemførelse af konkrete projekter eller sammenligning med fx aktiekursudviklingen i en foruddefineret gruppe af sammenlignelige banker eller sparekasser (Peer Group), b. indeholde et loft for den potentielle udbetaling. Dette skal ikke nødvendigvis være en beløbsgrænse. Det kan fx være en beslutning om, at udnyttelseskursen på en aktieoption aldrig kan ligge mere end en bestemt procentsats under den aktuelle aktiekurs eller, at udnyttelseskursen ikke må overstige 100 pct. af aktiekursen på tildelingstidspunktet. Den valgte model skal være enkel og let forståelig. Incitamentsprogrammer skal behandles og godkendes på bankens generalforsamling/sparekassens repræsentantskabsmøde. Derefter skal incitamentsprogrammet uden ugrundet ophold offentliggøres på selskabets hjemmeside. Offentliggørelse Medlemsvirksomhederne skal en gang årligt udarbejde en kortfattet redegørelse for, hvordan disse anbefalinger følges. Er der enkelte punkter, hvor en medlemsvirksomhed har valgt at fravige anbefalingerne, skal der specifikt redegøres herfor. Redegørelsen skal offentliggøres på medlemsvirksomhedens hjemmeside senest samtidig med indkaldelse til bankens generalforsamlingen/sparekassens repræsentantskabsmøde/andelskassernes generalforsamling. Herved gives aktionærerne mulighed for at vurdere oplysningerne og eventuelt stille spørgsmål hertil på generalforsamlingen. Drøftelse af den årlige redegørelse kan indgå som et fast punkt på dagsordenen for generalforsamlingen.\n6 2. Ekstern revision Side 6 Finansrådets medlemsvirksomheder skal have stor fokus på den eksterne revisors rolle og kvaliteten af det arbejde, som denne udfører. Fx bør banker, sparekasser og andelskasser stille krav: om, at eksterne revisorer har gennemgået en efteruddannelse målrettet bankområdet, til de team, som eksterne revisorer bruger, dvs. sammensætningen skal sikre, at der mindst er to erfarne revisorer med i et team med supplerende kompetenceområder. For at være en erfaren revisor skal vedkommende ud over ovennævnte efteruddannelse også have deltaget i revision af en bank gennem minimum 3 år,


Dengang » 1920 – Fortolkninger og Debat\nDer er fremkommet kritik af diverse artikler om 1920. det handler om brugen af ordet ”Genforening”. Hvilket ord er egentlig rigtig at bruge? De dansksindede talte om ordet ”Genforening”. men er det egentlig et historisk faktum? En historiker modsagde statsminister Neergaard. Tysk historiker kalder det ”Historieforfalskning”. Måske lige grov nok. Men hvad var den danske helstat? ”Det sker efter sønderjydernes vilje” Hvad med ordene ”afståelse” og ”deling”. I 1848 så vi de første tegn på Slesvigs deling. De to områder gled mere og mere fra hinanden. Dette tema er ikke ”Tysklandshistorie”.\nKritik af artikler\nVi modtager hele tiden kritik af vores skriverier omkring 1920 og vores fortolkning af begivenhederne. Det er altid rart, når folk reager på det man skriver. Men derfor behøver vi heller ikke at ændre vores synspunkt. Vi mærker også forbavselse, når vi ude i foreninger med foredrag om dette tema.\nVi har tidligere berettet om at politikere mener, at det tyske mindretal skal anerkende ordet ”Genforening” og tone rent flag. Ja under denne artikel kan du se henvisninger til andre artikler.\nHvilket ord er egentlig det mest rigtige?\nHvilket ord er mest korrekt er at bruge, afståelse, grænsedragning, indlemmelse, Genforening eller et helt femte ord?\nDa Danmark blev forenet med Nordslesvig, hed det ifølge artikel 110 i Fredstraktaten af 28, juni 1919:\nIndlemmes i Kongeriget og benævnes de sønderjyske landsdele.\nDer blev i den forbindelse vedtaget hele 75 love for Sønderjylland. Det er et statsretligt faktum at landsdelen blev indlemmet i Danmark.\nKongen talte om Genforening\nMen egentlig kan man godt forstå forvirringen for også Christian den 10. talte om Genforening. Det var den dominerende grundfortælling dengang.\nAvisen ”Fædrelandet” brugte ordet med j Gjenforening i 1864. Men egentlig foretrak hertugdømmerne en løsere forbindelse til Danmark. I september 1864 havde 5.678 nordslesvigere skrevet under på dette:\nAt kunne blive og leve i forbindelse med Danmark, ja vi modtage hellere en deling af Slesvig eller nationaliteten, end vi ønsker at følge Holsteen til Tyskland og derved danne et Slesvigholsten.\nOgså Frederik Fischer i Aabenraa brugte ordet ”Gjenforening”:\nDe dansksindede talte om ”Genforening”\nDe dansksindede tog hurtig ordet ”Genforening” til sig. Også i november 1866 nævnte Christian den Niende ”Genforeningen” i sin trontale.\nI 1887 skrev H.P. Hanssen, om at man måtte forberede sig på en langvarig nationalkamp. I 1889 talte han i Løgumkloster om:\nAt blive genforenet med vort eget folk\nDen uretfærdige grænse kom til udtryk i Henrik Pontoppidans digt om:\nEn røvet datter, dybt begrædt, er kommen frelst tilbage.\nEr Genforening et historisk faktum?\nIfølge denne tradition staves Genforeningen med stort G som en historisk begivenhed.\nFortællingen indgår i dag i Folkeskolens historieundervisning i denne version. Og den fastholdes ved de traditionelle ”Genforeningsfester”.\nMen gør dette Genforeningen til et historisk faktum? Glemt er, hvad statsminister Niels Neergaard fremhævede i sin tale ved Genforeningsfesten den 11. juli 1920:\nVi taler om Genforening. Sagen er, aldrig i vor tusindårige historie har Sønderjylland været ét med Danmark. Først nu sker det efter sønderjydernes egen lykkelige vilje.\nKun Hejmdal citerede hele passagen. De andre aviser fandt den historiepolitisk ukorrekt i forhold til den dominerende danske fortælling.\nEn historiker modsagde Neergaard\nNeergaard fastholdt sit synspunkt i 1923. Men han blev irettesat af historikeren Vilhelm La Cour i Grænsevagten. Han talte om, at der siden begyndelsen af 1200 – årene ikke har været en påviselig forskel på Sønderjylland og det øvrige kongerige.\nTysk historiker kalder det historieforfalskning\nDen tyske historiker Klaus Alberts skriver i sin bog ”1920 – Volksabstimmung – Als Nordschleswig zu Dänemark kam” at genforeningsfortællingen er en uholdbar historieforfalskning som hører hjemme i ”historiens ringbind med afsluttede sager”. Han finder også, at Christian den Tiendes genforeningsridt var en overflødig ”komedie”\nMen mon ikke Alberts har fortolket Genforenings – begrebet for snævert. Der var vel ingen, der var i tvivl om Slesvigs århundrede gamle status som hertugdømme. Der var stærke bånde over Kongeåen forud for 1864.\nDen danske Helstat er en kompliceret størrelse\nDen danske helstat er også en kompliceret størrelse. Finansvæsen, udenrigstjeneste, hær og flåde var ”fælles anliggender” for kongeriget og hertugdømmerne. Og det samme gjaldt toldvæsen, post – og telegrafvæsen, post – og televæsen, statslige godser og skov m.m.\nKigger vi på Nordslesvig var embedsmændene dansktalende, dansk sprog var blevet dominerende i retsvæsnet, forvaltning, kirke og skole. Alt dette før 1864.\nDet sker efter sønderjydernes vilje\nVenner nord for Kongeåen opfattede begivenhederne i 1864 som en adskillelse og en genetablering af den gamle forbindelse måtte være en Genforening. Folkelig kunne man tale om en Genforening.\nI pagt med folkenes selvbestemmelsesret og afstemningen er det så ikke en Genforening? Neergaard sagde jo også:\nFørst nu sker det efter sønderjydernes vilje\nHvad med ordet afståelse?\nVed afstemningen følte et flertal af vælgere i Sønderjylland at de stemte sig ”hjem til Danmark” Således hed det også i den danske Vælgerforenings afstemningsopråb.\nEr det kun op til jurister og historikere til at finde ud af, hvilket ord, som vi skal bruge? Men hvilken tolkning er mest rigtig? Er det de tysksindede nordslesvigers og slesvig-holstenernes tolkning ”Afståelse”, der er den rigtige?\nVed at bruge navnet ”Nordslesvig” som betegnelse for området fremhæver man også samhørigheden med Sydslesvig og dermed med hertugdømmet Slesvig. Siden 1460 var Slesvig knyttet sammen med Holsten.\nIfølge Versaillestraktaten artikel 110 skulle Tyskland give:\nEndeligt afkald på enhver højhedsret\nOver de områder af Slesvig, som skulle tilfalde Danmark. Det er således et faktum, at Tyskland via de allierede afstod Nordslesvig til Danmark. Ordet kan ses som en påtvungen begivenhed. Vendingen signaliserer et krav eller i det mindste en forhåbning om, at grænsen atter blev flyttet nordpå- Men det tyske mindretal har i 1945 afgivet loyalitetserklæring. Så egentlig må bibetydningen bortfalde.\nEller skal vi bruge ordet deling\nTroels Fink kaldte grundlæggende situationen for en ”deling”. Han ser det som en positiv ting. Og det gjorde Inge Adriansen og Broder Schwensen også i deres bog. De så det som den eneste fornuftige løsning på de stadig skærpende nationalitetsproblemer. Hver part fik sin del.\nOrdet ”deling” synes at være et bedre ”demokratisk” ord. Men endnu i begyndelsen i 1840’erne følte mange i hertugdømmet sig endnu som ”Slesvigere”. De levede fredeligt sammen, hvad enten de talte sønderjysk, plattysk, højtysk eller frisisk. Og de delte sig først op efter at den slesvig-holstenske bevægelse begyndte at agitere.\nDe første tegn på Slesvigs deling\nDe nationale fortællingers helte blev nu til skurke, til demagoger som påtvang slesvigerne deres nationale statsdrøm. Kniplingskræmmer jens Wulff fra Brede betragtede i sin dagbog det store nationale brud i 1848 som en tragedie, som førte til Slesvigs undergang.\nDet var jo netop også i disse år at ideen om en deling af Slesvig første gang fremkom. Men hverken danskere eller tyskere ville give afkald på kravet om hele Slesvig. På lignende vis blev der fremsat et mæglingsforslag i 1864. Hvis danskerne dengang havde de tilsluttet sig havde vi en grænse, der svarer nogenlunde til den nuværende og sønderjyderne/nordslesvigerne havde været sparet for ”de preussiske år”.\nDe to områder glider mere og mere fra hinanden\nEt velfungerende Slesvig-Holsten blev reduceret til to periferier i henholdsvis den danske og den tyske nationalstat. Og efter 1920 gled de to områder mere og mere fra hinanden.\nDet danske mindretal syd for grænsen følte sig forrådt af Aabenraa-folkene.\nDet er ikke Tysklandshistorie\nI Tyskland er der ingen, der fejrer ”Genforening” – først og fremmest fordi folkeafstemningen i 1920 ikke er en ”Tysklandshistorie”, der på samme måde som i Danmark tæller bland de vigtigste historiske begivenheder. For tyskerne henviser orden ”Genforening” udelukkende til den tysk – tyske Genforening i 1990, Og mindet om 1920 er fuldstændig blegnet, også i Slesvig – Holsten.\nDer er mange facetter og fortolkninger af den sønderjyske historie.\nKlaus Albertz: 1920 – Volksabstimmung – Als Nordschleswig nach Dänemark kam\nInge Adriansen, Broder Schwensen: Fra det tyske nederlag til Slesvigs deling\nKratholm Ankjærgaard, Sønnichsen: genforeningen 1920. da Danmark blev samlet\nSchultz Hansen, Becker-Christensen: Sønderjyllands Historie 2\nSchultz Hansen: Genforeningen. 100 danmarkshistorier\nPå www.dengang.dk finder du 1.651 artikler, herunder 138 artikler under kategorien ”Indlemmelse, Afståelse eller Genforening”.\nI artiklen ”Velkommen til Indlemmelse, Afståelse og Genforening finder du en lister over 119 artikler om emnet.\n100- års festlighederne bliver overskygget


Navigation & Infotainment Services - Porsche Connect Store Danmark\nMed din Porsche er du altid fuldt opdateret, hvad angår navigation, oplysninger eller underholdning.\nTjenestepakken er ikke længere tilgængelig. Besøg Porsche Connect Store-startsiden for at se en oversigt over alle de tilgængelige tjenester.\nNår du kører i din Porsche, glemmer du hurtigt verden omkring dig. Derfor oplyser navigations- og infotainmenttjenesterne dig i realtid om, hvad der sker omkring dig, uanset om det drejer sig om trafikken, din destination, nyheder eller spændende ting på Twitter.\nVed navigationen har du adgang til trafikmeldinger i realtid, som kan hjælpe dig med at optimere dig dine ruter og lede dig uden om køer og tæt trafik. Du kan opdatere kortmaterialet via internettet, og du slipper dermed for at køre en tur på værkstedet.\nGOOGLE® Earth viser også dine navigationskort i 3D-satellitvisning, så du får et bedre overblik. Brug den integrerede onlinesøgning i navigationssystemet til at finde adresser og interessepunkter, bl.a. ved hjælp af stemmestyring. Du kan via My Porsche oprette og administrere dine yndlingsmål og har adgang til en lang række foruddefinerede POI-lister. Portalen hjælper dig desuden med nemt at finde ledige p-pladser, billig benzin eller ladestationer i nærheden.\nDu kan dog holde dig opdateret om mere end blot trafikken: Læs interessante nyheder, eller lad din Porsche læse dem højt for dig, bl.a. nyt fra dit personlige Twitter-netværk. Din Porsche kan sågar sende visse former for nyheder i form af e-mails eller SMS via stemmestyring.\nInfotainment-tjenesterne giver dig desuden adgang til en lang række oplysninger, f.eks. vejrudsigten. Er du ved at planlægge en tur til udlandet? Takket være opdaterede forbindelser, oplysninger og kursændringer er du altid fuldt opdateret om din fly- eller togrejse. Du kan også holde dig opdateret om spændende arrangementer tæt på og lade din Porsche guide dig godt på vej.