Svære forhandlinger: Derfor trækker Lingards skifte til West Ham ud | PLBOLD.DK\nSvære forhandlinger: Derfor trækker Lingards skifte til West Ham ud\nThe Athletic skriver, at alle parter ønsker at nå til enighed om en lejeaftale for Jesse Lingard, men der er stadig et godt stykke vej, før det kan blive en realitet.\nWest Ham ønsker at leje Jesse Lingard, som gerne ser sig selv repræsentere The Hammers de næste seks måneder. Manchester United er også villige til at indfri det ønske, men intet er gratis her i livet - heller ikke dét at leje Lingard.\nIfølge The Athletic kræver Manchester United en anseelig sum for at udleje den 28-årige midtbanespiller til Londonklubben for resten af sæsonen. Derudover er der også et spørgsmål om lønnen.\nLingard tjener omkring £100.000 ugentligt, hvilket er en moderat lønning efter Manchester United-standarder, men en kolossal en af slagsen efter West Hams. Derfor skal den formentlig splittes op imellem de to klubber, men lige nu er man langt fra at være enige om, hvordan fordelingen skal se ud.\nSheffield United, Newcastle, West BRom og Marseille skulle alle have været i kontakt med Manchester United omkring Jesse Lingard. Spilleren ser dog West Ham som det mest attraktive skiftet grundet deres placering i tabellen.\nMed tirsdagen sejr over Crystal Palace befinder David Moyes' mandskab sig nu på en fjerdeplads efter 20 kampe.


E-handel - nyheder & artikler: Sådan undgår du din email ender som SPAM\nAlle seriøse afsendere undgår som udgangspunkt af ende i SPAM, men der er mange faldgruber du som virksomhed skal undgå\nFørst og fremmest skal du som seriøs afsender undgå inaktive modtagere på dine lister. En inaktiv modtager, dvs. en person der ikke åbner dine nyhedsbreve er potentielt et dårligt kort at samle på. Ikke alene spilder du fokus på disse modtagere, men værre er, at de ødelægger din leveringsevne til de modtagere, der gerne vil have dine email marketing beskeder.\nDernæst skal indholdet i din mail naturligvis være i orden. Indholdet skal være en kombination af billeder, grafiske elementer og rigtig tekst. Mails der optræder 100% grafiske, dvs. ofte med et stort billede, vil ikke have samme mulighed for at blive leveret til modtagerens indbakke. Ligesom mailen generelt ikke vil have effekt. Læs om korrekt opbygning af skabelon til email marketing i en tidligere artikel.\nGod list hygiejne er essentielt\nMange virksomheder fastholder størrelsen på deres email marketing liste. Det vil sige, har man opnået 100.000 modtagere, vil man for alt i verden ikke reducere listen i omfang. Det er en forkert indstilling, og direkte skadeligt, i forhold til at opnå den bedst tænkelige leveringssikkerhed.\nDu bør i stedet for søge at engagere og involvere dine modtagere (det enkelte ord engage er mere dækkende), f.eks. ved at lave spørgeskema undersøgelser og hente flere oplysninger om den enkelte til brug for endnu bedre segmentering.\nEn mindre, men langt mere aktiv liste, vil give dig pluspoint hos f.eks. Hotmail, Gmail, Yahoo og de andre store tjenester. Tjenester der for langt de fleste b2c virksomheder står for 70% af deres lister.\nMange rigtige email marketing værktøjer kan nemt og hurtigt skabe segmenter på baggrund af aktivitet i forhold til de udsendte mails. Hos MailPlatform.dk arbejder vi med dynamiske segmenter, som kunderne selv kan etablere på få minutter , fortæller grundlægger Kim Østergaard.\nVælg en udbyder med andre seriøse kunder\nEn email marketing udbyder er ikke bedre end sine kunder. Det lyder måske lidt som en kliche, men ikke desto mindre er afsenderrenomme lidt som en spotkurs i valutahandler. Det kan gå op og ned på daglig basis, men over en periode bliver man som virksomhed (og email marketing virksomhed) belønnet for sin seriøsitet. Og email marketing virksomhedens seriøsitet afhænger i stor grad af hvilke kunder de servicerer.\nEr kunderne ikke seriøse og har god list hygiejne, og email marketing virksomheden de rigtige værktøjer til at understøtte udsendelsen og kundernes modtager databaser, vil det have negativ indvirkning på hvor mange kunder der modtager dine nyhedsbreve , konkluderer Kim Østergaard fra email marketing virksomheden MailPlatform.dk.\nFaktuelt kan man dele leveringsevnen op i 3 nogenlunde lige store enheder: Afsenderrenomme, mailens indhold og email marketing virksomhedens værktøjer.\nGennem vores rådgivningsvirksom, Loyalitet.com, hvor vi rådgiver kunder som Bon á Parte, BoConcept, BabySam og Kop & Kande, har vi oplevet forskellen på de mange forskellige løsninger, og set værdien af den rigtige mail med det rigtige budskab, udsendt på det rigtige tidspunkt med den rigtige løsning , slutter Kim Østergaard, der også er grundlægger af Loyalitet.com.\nArtikel af Webmaster kl. 14.55\nEmner BabySam, BoConcep, Bon á Parte, database, dæk, virksomhed, værktøj, Yahoo


Det vigtigste formål med sættet er, at man sætter bolden i luften på en sådan måde, at det kan været drevet af et angreb på modstanderens banehalvdel. Nogle gange laver man et “dump”, hvor man hæver bolden til en anden holdka mmerat, der skal til at udføre et angreb og forsøge at spille bolden direkte på modstanderens banehalvdel. Dette kan dog kun udføres, fra forreste række.\nMan skal være utrolig omhyggelig med at røre bolden med begge hænder. Hvis den ene hånd er mærkbart senere til at røre bolden, kan dette resultere i en mindre effektiv sæt, og dommeren kan kalde dette et “dobbelt-hit”, hvor sættets point gives til det modsatte hold.\nAngreb er normalt den tredje og sidste kontakt et hold har med bolden. Man vil prøve at håndtere bolden, så den lander på modstanderens banehalvdel uden forsvar. Spilleren kan springe, for at få dette angreb til at blive et godt angreb.\nDer er et antal angribende teknikker i moderne volleyball.\nBackcourt, er et angreb, der udføres af en spiller fra den bageste række. Spilleren skal hoppe fra bag 3-meter linjen og røre bolden.\nSnyde dump. Spilleren vil se ud, som om de vil ramme bolden rigtig hårdt, men ender med at røre bolden så let, at den lander på et areal på modstanderes banehalvdel, som ikke er forsvaret af en forsvarsspiller. Dette forvirrer modstanderens forsvar og vinder point til holdet, der udførte snyde dumpet.\nBlokering af skud\nBlokere betyder, når spillere prøver at stoppe eller ændre en modstanders angreb på deres egen side af banen. Der er en blokering, der er rettet mod helt at stoppe et angreb, før den kommer over på ens halvdel af banen, ved at hoppe op og rette arme og hænder mod nettet og ind i modstanderens område.\nMan skal sørge for at springe på det perfekte tidspunkt, så bolden falder ind på modstanderens side uden af komme helt over nettet på ens egen side.


1 Visionsplan 2020 for dansk nefrologi Kronisk nyresygdom Hypertension Akut nyresvigt Immunologiske sygdomme Transplantation Dialyse og andre maskinelle behandlinger Maksimal medicinsk uræmibehandling og palliation Medfødte og hereditære sygdomme 1\n3 Visionsplan 2020 for dansk nefrologi Denne rapport er udarbejdet af bestyrelsen for Dansk Nefrologisk Selskab med bidrag fra 8 arbejdsgrupper og en sammenskrivningsgruppe repræsenteret ved specialister og forskere fra de forskellige nefrologiske subspecialer. Forfattere Jesper Nørgaard Bech, Henrik Birn, Claus Bistrup, Lisbet Brandi, Susanne Bro, Niels Henrik Buus, Jan Carstens, Jeppe Hagstrup Christensen, Jens Kristian Dam Jensen, Mette Brimnes Damholt, Hans Herman Dieperink, Thomas Elung-Jensen, Inge Eidemak, Bo Feldt-Rasmussen, Irene Høgsberg, Per Ramløv Ivarsen, Jens Iversen, Bente Jespersen, Anne-Lise Kamper, Jens Kristian Madsen, Arne Høj Nielsen, Michael Hecht Olsen, Kjeld Erik Otte, Søren Rittig, Marianne Rix, Svend Strandgaard, Wladimir Mietek Szpirt, Søren Schwartz Sørensen Foto og layout Mona Klausen Storm\n4 Indhold Visionsplan 2020 for dansk nefrologi... 5 Kronisk nyresygdom status og fremtidsperspektiver... 9 Hypertension Akut nyresvigt Immunologiske sygdomme Transplantation Dialyse og andre maskinelle behandlinger Maksimal medicinsk uræmibehandling og palliation Vision for nefrologien i Danmark Referencer og klaringsrapporter\n5 Visionsplan 2020 for dansk nefrologi Nefrologi er et speciale med kerneydelser indenfor forebyggelse, udredning og behandling af nyresvigt, hypertension, samt varetagelse af de renale erstatningsterapier dialyse og transplantation. For at sikre tilstrækkelige ressourcer og optimal allokering, så behov for erstatningsterapi minimeres, er det vigtigt, at bevillingshavere og sundhedsadministratorer kender specialet og dets potentielle udviklingsmuligheder. Udvikling kræver forskning, og det er vigtigt, at nefrologien med dens potentiale er med i overvejelserne om fremtidige nationale og europæiske forskningsstrategier. Bestyrelsen for Dansk Nefrologisk Selskab har med bidrag fra 8 arbejdsgrupper og en sammenskrivningsgruppe repræsenteret ved specialister og forskere fra de forskellige nefrologiske subspecialer udfærdiget denne rapport. Baggrunden er at Dansk Nefrologisk Selskab ønsker at medvirke til: At sikre den bedst mulige og rettidige patientbehandling på højeste faglige niveau, At det nefrologiske arbejde sker med afsæt i det højeste niveau indenfor uddannelse og forskning i et samarbejde mellem alle landets nefrologiske enheder, At nefrologien naturligt udfylder en vigtig rolle i sundhedsvæsenet i kraft af relevante tilbud og stadig udvikling i relation til nye sygdomsmønstre og samfundsbehov, At nefrologer er dynamiske og professionelle partnere i sundhedssystemet, At fremme nefrologisk deltagelse i nationale og internationale forskningsprogrammer med henblik på bedre forebyggelse og nye behandlinger,, At formidle viden og information omkring eksisterende og nye forebyggelsesog behandlings muligheder, At sikre optimal udnyttelses af de givne ressourcer, både når det gælder drift, udvikling og forskning. Det nefrologiske speciale er i hastig udvikling, og det er Dansk Nefrologisk Selskabs opfattelse, at der er et behov for at præsentere specialet, hvor det er nu, og hvor det er på vej hen overfor både fagprofessionelle, sundhedsmyndigheder, patienter og bevillingsgivere af forskningsmidler. Målet er at sikre og videreudvikle forebyggelse og behandling af nyresygdom gennem optimale vilkår for nefrologien i forbindelse med fremtidige omstruktureringer og prioriteringer i sundhedsvæsenet. Visionsplanen skal tjene til inspiration både lokalt og centralt, når nefrologien præsenteres, f.eks. i forhold til bevilgende myndigheder, sygehusejere, centerchefer, 5\n6 uddannelsesplanlægning, forskningssatsninger og ved vidensformidling til offentligheden. Planen udgør ikke en systematisk gennemgang af hele specialet, men giver eksempler på aktuelle udviklingsmuligheder indenfor forskellige dele af specialet. Planen demonstrerer, hvorledes en satsning indenfor disse områder kan forhindre eller mindske sygdom, forlænge liv og give bedre livskvalitet til gavn for både det enkelte menneske og det danske samfund som helhed. Otte områder omtales særskilt. De giver hver især deres bud på nuværende og fremtidige fokusområder som er uddybet nærmere i det enkelte afsnit: Kronisk nyresygdom Kronisk nyresygdom (CKD) udgør en af de hyppigste, kroniske sygdomme og medfører klart øget risiko for alvorlige komplikationer. CKD bør derfor anerkendes i lighed med f.eks. diabetes og kronisk obstruktiv lungesygdom (KOL). Der er behov for at udbrede forståelsen for CKD i bl.a. almen praksis med henblik på tidlig identifikation af risikopatienter, relevant henvisning og behandling. Med henblik på bedre forebyggelse og behandling er der behov for udvikling af nye, kliniske metoder til stratificering af patienter i risiko for progression af CKD og udvikling følgesygdomme, herunder vurdering af risikofaktorer for kardiovaskulær sygdom. Der behov for udvikling og test af nye behandlinger, herunder interventioner, der retter sig mod ikke-klassiske risikofaktorer for hjertekarsygdom. Hypertension Der er behov for strategier, der sikrer effektiv hypertensionsopsporing, bedre diagnostik, systematisk risikovurdering og øget samarbejde med andre specialer som almen medicin, kardiologi og endokrinologi. Hypertensionsklinikker bør udbredes yderligere til gavn for patienter og de praktiserende læger, der er ansvarlige for henvisning ved mistanke om sekundær hypertension eller behandlingsresistens. Nye interventioner som bl.a. renal denervering skal forankres i nefrologisk regi og evalueres med henblik på deres fremtidige rolle i behandlingen, så både under og overbehandling undgås. Akut nyresvigt Der er behov for studier med henblik på validering af metoder til tidlig diagnostik og udvikling af bedre forebyggelse og behandling af AKI (acute kidney injury). Der er behov for viden om hvilke dialysestrategier der er mest hensigtsmæssige ved AKI. 6\n7 Der er brug for viden og retningslinjer om hvilke patienter med AKI, der bør følges i nefrologisk regi til mulig forebyggelse af terminal nyresvigt, idet nyere langtidsstudier finder en betydelig risiko for udvikling af CKD efter AKI. Immunologiske sygdomme Der forventes øget brug af nye, omkostningsfulde, biologiske behandlinger, og det anbefales, at alle patienter med glomerulonefritis, eller vaskulitissygdom inddragende nyrerne, kan tilbydes inklusion i projekter og/eller biobank og sygdomsregister med henblik på at indsamle data om sygdomsincidens, patientforløb og behandlingsresultater. Der er behov for øget samarbejde både mellem nefrologiske afdelinger og med andre kliniske og parakliniske specialer med henblik på fælles forløbsprogrammer for patienter med glomerulonefritis og vaskulitissygdom. Transplantation Ud over fortsat fokus på donorpotentialet og overvindelse af den immunologiske barriere vil mindskning af iskæmi/reperfusionsskaderne kunne bedre resultaterne. For at bedre de transplanterede patienters livslængde, livskvalitet og arbejdsevne bør der forskes og fokuseres systematisk på tilpasning af den immundæmpende behandling og risikofaktorer for kardiovaskulær sygdom. Især blandt børn og unge er der behov for forskning i psykosociale forhold og mere systematisk støtte til risikogrupper. Kombineret nyre- og pancreastransplantation er et udviklingsområde Dialyse og andre maskinelle behandlinger Intensiveret dialyse kan forbedre den enkelte patients helbredstilstand og nedbringe medicinforbruget. Øgning af dialyseaktiviteten med ca. 60 % må forventes. Den tekniske udvikling forventes at medføre mulighed for bedre dialysebehandling samt større fleksibilitet, mobilitet og medbestemmelse for patienten. Telemedicinske tiltag vil kunne bedre mulighederne for hjemmebehandling og kontrol. Der er behov for et landsdækkende system til registrering af dialysebehandling. 7\n8 Maksimal medicinsk uræmibehandling og palliation Maksimal medicinsk uræmibehandling (MMU) foreslås oprettet som et subspeciale på linje med dialyse og transplantation med henblik på at sikre fokuseret omsorg for skrøbelige og multisyge patienter, der i højere grad kan undgå interventioner og hospitalsophold. Specifik palliativ omsorg skal kunne tilbydes i slutningen af MMU forløb og ved ophør med dialyse i direkte samarbejde med kommunale tilbud som en integreret del af den landsdækkende indsats for palliation. Medfødte og hereditære sygdomme Øget indsigt i gendefekter og sygdomsmekanismer forventes at medføre, at det i langt højere grad bliver muligt at forebygge udvikling og progression af CKD, idet behandlinger vil kunne rettes mod årsager. Gentesting vil i en række tilfælde endvidere kunne hjælpe til tidlig afklaring af forløb og prognose. Nye behandlinger af bl.a. adult dominant polycystisk nyresygdom (ADPKD), atypisk HUS og Fabrys sygdom, er eller forventes introduceret med formodning om bedring i prognosen. Der er behov for registrering af patientforløb og systematisk opfølgning i tæt samarbejde mellem nefrologer og klinisk genetiske afdelinger, pædiatriske afdelinger og centre for sjældne sygdomme. 8\n9 Kronisk nyresygdom status og fremtidsperspektiver Baggrund og status Kronisk nyresygdom (Chronic kidney disease, CKD) kan på baggrund af National Kidney Foundation Kidney Disease Outcomes Quality Initiative (NKF-KDOQI) guidelines inddeles i fem stadier, primært baseret på glomerulær filtrationshastighed (GFR), almindeligvis estimeret ved egfr. En metaanalyse af 45 studier omfattende både normalbefolkning, højrisikoindivider og individer med kendt CKD har vist, at risikoen for total og kardiovaskulær død, udvikling af terminal uræmi, akut nyreinsufficiens, og progression af CKD er lineært stigende ved egfr under 60 ml/min. Over denne grænseværdi påvirker variation i egfr ikke de anførte endepunkter3. Derimod synes graden af albuminuri at være risikofaktor, der stiger med øget udskillelse uden nogen grænseværdi3. Kidney Disease: Improving Global Outcomes (KDIGO) forventes på den baggrund at anbefale, at klassifikationen fremover også inddrager graden af albuminuri vurderet ved albumin/kreatinin ratio. Amerikanske og norske undersøgelser har vist, at % af den voksne befolkning har CKD, hovedparten i de tidlige stadier CKD 1-3 (Figur 1)1;4;5. Der foreligger ikke større undersøgelser til belysning af prævalensen i Danmark, men den er formodentligt sammenlignelig med norske forhold. Kun et fåtal af disse patienter er set af en nefrolog. Prævalensen er sammenlignelig med eller højere end for andre store, kroniske sygdomme som diabetes, KOL og angst/depression. CKD udgør således et betydeligt og for mange et ikke-erkendt problem. Figur 1. Prævalens af CKD baseret på amerikanske populationsdata (NHANES) sammenlignet med andre kroniske sygdomme: kardiovaskulær sygdom (CVD), diabetes (DM), og kronisk obstruktive lungesygdom (COPD). Fordelingen på CKD stadie 1-5 er angivet nedenfor (fra 1 ). Årsagerne til CKD i befolkningen er ikke fuldstændigt afklaret, men en væsentlig andel er associeret med livsstilssygdomme som diabetes og hypertension. 9 CKD 1 CKD 2 CKD 3 CKD 4-5 3,2 % 4,1 % 7,8 % 0,5 %\n10 CKD antages i langt de fleste tilfælde at progrediere langsomt fra tidlige til sene stadier4, og terminalt nyresvigt, med behov for dialyse eller nyretransplantation, kan betragtes som slutstadiet af dette forløb. I lyset af hyppigheden af CKD, er prævalensen af terminalt nyresvigt lav. I Danmark er ca patienter eller ca. 0,1% af befolkningen i erstatningsterapi for terminalt nyresvigt. Dette kan formodentligt tilskrives flere faktorer, herunder først og fremmest, at prævalensen af CKD stiger med alderen og, at CKD i sig selv udgør en betydelig risikofaktor for tidlig død, og mange patienter derfor dør inden de når slutstadiet af nyresvigt, især betinget af en øget forekomst af kardiovaskulær sygdom. Risikoen for kardiovaskulær sygdom stiger eksponentielt med aftagende nyrefunktion og er størst hos patienter med terminalt nyresvigt (Figur 2). Ved kronisk nyresygdom debuterer kardiovaskulær sygdom i en yngre alder og progredierer hurtigere end i baggrundbefolkningen. Det er bemærkelsesværdigt, at den øgede risiko for kardiovaskulær sygdom hos patienter med CKD ikke tilnærmelsesvis kan forklares ud fra forekomsten af de klassiske risikofaktorer. Figur 2. Incidensen af kardiovaskulære hændelser afhængig af estimeret GFR (fra 2 ) Foruden kendte risikofaktorer, som højt blodtryk, diabetes, forhøjet plasma kolesterol, overvægt og rygning, er kardiovaskulær sygdom hos patienter med CKD således associeret med særlige risikofak-torer herunder anæmi, hyperfosfatæmi, forhøjet plasma PTH og forhøjede inflammations-markører 6. Der er således særlige og til dels uidentificerede faktorer med relation til den nedsatte nyrefunktion og albuminuri, som spiller en vigtig rolle for accelereret aterosklerose og vaskulær calcifikation ved CKD. Undersøgelser peger på en vigtig rolle for inflammation og systemisk oxidativt stress 7 og forstyrrelser i balancen mellem en lang række faktorer, der henholdsvis fremmer og hæmmer ekstraossøs calcifikation medførende vaskulære calcifikationer 8. Dyreeksperimentelle undersøgelser har vist reduktion af både aterosklerose og vaskulære calcifikationer ved forskellige interventioner. CKD udgør en betydelig menneskelig og samfundsøkonomisk omkostning. Udgifterne til behandling af dialysepatienter alene i Danmark udgør > 1 milliard kr. per år, og det er anslået, at udgifterne til behandling af terminalt nyresvigt i Storbritannien udgør >2% af det samlede, nationale sundhedsbudget 9. Det er derudover vigtigt, at 10\n11 omkostningerne ved CKD ikke alene anskues ud fra antallet af patienter i behandling for terminalt nyresvigt, men også inddrager de betydelige omkostninger, der direkte knytter sig til kardiovaskulære og andre komplikationer hos patienter med let til moderat CKD uanset, at disse langt fra altid associeres hertil i statistiske opgørelser. Forslag til indsatsområder Udfordringerne på dette område for det nefrologiske speciale frem mod 2020 er således at sikre Tidlig opsporing af CKD og stratificering af patienter med henblik på at identificere patienter med risiko for progression. Udvikling af effektive interventioner til at forebygge og behandle CKD. Tidlig opsporing af komplikationer, herunder især kardiovaskulære inddragende de ikke-traditionelle risikofaktorer med henblik på at forebygge og behandle disse. Identifikation af nye risikofaktorer for kardiovaskulær sygdom ved CKD og udvikling af interventioner til forebyggelse og behandling. Fremtidige muligheder for opsporing og screening ved CKD Indførelse af egfr har i udenlandske opgørelser vist at øge antallet af henvisninger til nefrologisk udredning 10, og selvom der ikke er publiceret danske data, synes noget tilsvarende at gøre sig gældende i Danmark. Eksisterende egfr-baserede guidelines for henvisning tager sigte på at identificere patienter med primære nyresygdomme, herunder de sjældnere immunologisk betingede nyresygdomme, samt patienter med behov for kronisk uræmibehandling 11. Disse er således ikke valideret med hensyn til identifikation af CKD. Indførelsen af et foreslået, nyt klassificeringssystem for CKD, der inkluderer graden af albuminuri 3;4 vil muligvis gøre det nemmere at risikostratificere patienterne, men er endnu ikke valideret i screeningsøjemed. Udenlandske undersøgelser, primært baseret på egfr og/eller albuminurigraden, har søgt at identificere strategier for screening, men resultaterne er stærkt afhængige af de givne forudsætninger og valg af populationer og er endnu ikke tilstrækkeligt robuste til at være alment accepterede Der er således behov for at udvikle cost-effektive strategier til screening, f.eks. baseret på egfr, urinstix, albuminuri, anamnese og evt. supplerende, simple undersøgelser som blodtryk, faste-blodsukker og ultralydsskanning af nyrer og urinveje med henblik på at identificere patienter med behandlingsbehov. 11\n12 Fremtidige muligheder for progressionshæmmende behandling af CKD CKD er en kronisk sygdom, som kun sjældent kan helbredes. Formålet med behandling er at forebygge progression og begrænse komplikationer, og ved terminalt nyresvigt delvist at erstatte nyrefunktionen ved dialyse eller transplantation. Fraset relativt sjældne, typisk immunologisk betingede nyresygdomme, findes ingen specifik behandling ved CKD. Etablerede behandlinger med generel, dokumenteret progressionshæmmende effekt omfatter blodtrykskontrol samt hæmning af reninangiotensin systemet og optimeret glykæmisk kontrol ved diabetes. Hæmning af reninangiotensin systemet synes ligeledes at være en fordel ved ikke-diabetisk nyresygdom med betydelig proteinuri 9;15. Udenlandske data tyder på, at langt fra alle patienter med CKD er i sufficient antihypertensiv behandling 1, og disse behandlinger synes ikke altid tilstrækkelige til at forebygge progression. En række nye behandlinger er under afprøvning, hvoraf nogle har vist effekt i mindre og relativt kortvarige studier (tabel 1). Disse nye behandlinger er typisk rettet mod genopretning af metabolisk kontrol (calcium-fosfat stofskiftet, urinsyre-omsætningen og syre-base kontrol), mod reduktion i proteinuri, og der er behandlinger med anti-inflammatorisk og anti-fibrotisk effekt 16;17. Hvorvidt nogle af disse interventioner vil vise sig effektive i større, kontrollerede studier er endnu uvist, men de seneste års forskning har afdækket en række molekylære mekanismer, der leder til nefrosklerose og progredierende nyrefunktionstab, samt påvist eksistensen af intrinsic regenerative pathways, og specifik modulering af disse mekanismer synes lovende i dyreforsøg 17. Det er således forventningen, at forskningen indenfor de næste 10 år vil føre til nye behandlingsmodaliteter indenfor et område med et betydeligt behandlingspotentiale. CKD er associeret med livsstilssygdomme som type 2 diabetes, hypertension og metabolisk syndrom. Selvom livsstilsintervention er vist at kunne påvirke udviklingen i disse tilstande, er det usikkert, i hvilket omfang ændringer i motion og kost vil forebygge progression af CKD og ledsagende komplikationer. Der er behov for bedre kendskab til sammenhængen mellem livsstilsfaktorer, herunder kost, og udvikling og progression af CKD. Udviklingen af nye behandlingsmetoder, farmakologisk såvel som non-farmakologisk vil aktualisere behovet for at identificere patienter med behandlingsbehov, og dermed kravet om effektive screeningsmetoder. Screening af patienter med henblik på relevante og differentierede behandlingstilbud må formodes at kræve udvidet adgang til nefrologisk ekspertise. 12\n13 Tabel 1. Eksempler på kendte og nye interventioner med potentiel, men endnu utilstrækkeligt dokumenteret progressionshæmmende effekt ved CKD. Intervention Natriumbikarbonat Aktivt vitamin D Allopurinol Pyridoxamin Fosfatbindere Bardoxolonemethyl, Pirfenidone Spironolacton Potentiel mekanisme Korrektion af acidose, hæmning af ammoniumproduktion Hæmmer renin-angiotensin systemet, anti-inflammatorisk, antifibrotisk Reduktion i P-urat, forebyggelse af urat-nefropati Hæmmer dannelsen af advanced glycation end products Forebygger hyperfosfatæmi og renal calcifikation Anti-inflammatorisk, hæmmer oxidativt stress Anti-fibrotisk Anti-inflammatorisk, anti-fibrotisk Fremtidige muligheder for at forebygge kardiovaskulær sygdom ved CKD Effekten af klassiske interventioner til at forebygge kardiovaskulær sygdom hos patienter med CKD, specielt i stadie 3-5, er i mange tilfælde ukendt eller beskeden (tabel 2) 18;19. Kolesterolsænkende behandling er vist at kunne reducere kardiovaskulære hændelser, men uden dokumenteret effekt på dødeligheden. Ingen større randomiserede, placebokontrollerede studier har direkte belyst effekten på kardiovaskulære komplikationer ved anti-thrombotisk behandling (primær profylakse), blodtryksreduktion, hæmning af renin-angiotensin systemet, bedre diabeteskontrol, behandling af anæmi, vægtregulering, behandling af forhøjet fosfat eller PTH. 13\n14 Tabel 2. Kendte og potentielle behandlinger med henblik på at forebygge og behandle kardiovaskulær sygdom (CVD) hos CKD patienter Intervention Magnyl Statiner Anti-hypertensiva Hæmning af reninangiotensin systemet Beta-blokker Erythropoetin Anti-oxidanter Viden om effekt/ikke-effekt? Reducerer død ved akut koronart syndrom, primær profylaktiske effekt ukendt Statin+ezetimibe reducerer CVD, men ikke dødelighed Post-hoc subanalyser af randomiserede studier indikerer risikoreduktion ved blodtryksreduktion. Et mindre RCT viste positiv effekt, et andet ingen effekt af RAS inhibition hos HD-pts. Reducerer dødelighed ved CKD og hjerteinsufficiens. Ingen reduktion af CVD; øget risiko ved for høj hæmoglobin. To mindre randomiserede studier har vist effekt af vitamin E henholdsvis acetylcystein blandt HD-pt., men ingen effekt på mortalitet. n-3 fedtsyrer To mindre RCT har vist effekt på CVD, men ikke mortalitet hos HD-pt. Calciumfrie fosfatbindere Calcimimetika Profylaktisk ICD enhed Behandlinger, der øger HDLcholesterol, f.eks. dalcetrapib Behandling med apolipoprotein A-1 Målbar reduktion af vaskulær calcifikation, men ingen effekt på CVD og dødelighed hos HD-pts. Pågående studie hos HD-pts. (EVOLVE study). Pågående Studie hos HD-pts. (ICD2 trial). Ikke undersøgt Ikke undersøgt Vaccination med OxLDL Ikke undersøgt RCT=randomised controlled trial, RAS=renin angiotensin aldosteronsystemet, HD=hæmodialyse, ICD=pacemaker der er defibrillator Der er således en iøjnefaldende mangel på interventionsforsøg med det formål at reducere kardiovaskulær sygdom ved CKD stadium 3-5. Mindre - og dermed inkonklusive - randomiserede studier har vist, at behandling med renin-angiotensin hæmmere, anti-oxidanter og n-3 flerumættede fedtsyrer kan reducere kardiovaskulære hændelser hos hæmodialysepatienter. Ingen af studierne kunne dog vise reduktion i den totale dødelighed. Der er således behov for undersøgelser af patienter med varierende grader af nedsat egfr og albuminuri med det formål at finde særlige risikomarkører, der kan identificere patienter med CKD og særlig høj risiko for CVD, og 14\n15 som kan bidrage til forståelsen af de særlige mekanismer, der øger forekomsten af CVD ved CKD Konklusion Det er veldokumenteret at CKD er hyppig og medfører betydelig øget risiko for sygdom og død. CKD udgør således en væsentlig udfordring for samfundet og det nefrologiske speciale. Fokus bør bl.a. rettes mod at: Sikre tilstrækkelig opmærksomhed på CKD og den risiko, der er forbundet hermed. CKD bør anerkendes som en af de hyppige, kroniske sygdomme i lighed med f.eks. diabetes og KOL. Sikre optimal behandling, med det formål at standse/bremse sygdomsprogressionen, herunder primært blodtrykskontrol og RAS blokade, hos patienter med CKD. Der er et behov for at udvikle nye, effektive behandlingsregimer mod CKD. Forebyggelse af komplikationer, herunder især kardiovaskulære. Der er et behov for at identificere nye risikofaktorer for kardiovaskulær sygdom hos patienter med CKD og undersøge effekten af etablerede og nye behandlinger hos denne patientgruppe, herunder interventioner, der retter sig mod ikkeklassiske risikofaktorer. En nødvendig forståelse af sygdommen og dens særlige patogenese og risikoprofil indebærer, at nefrologen bør indtage en central rolle som nøgleperson for vurdering af disse patienter. Behandling af komplikationer, f.eks. kardiovaskulære, vil naturligt inddrage andre specialer. Omfanget af patienter er stort, og det vil være hensigtsmæssigt at udvikle programmer til opsporing og risikostratificering i et samarbejde mellem nefrologer, almen praksis, kardiologer og andre specialer. 15\n16 Hypertension Baggrund og status Arteriel hypertension er en hyppig tilstand, og den samlede prævalens af hypertension skønnes at være over 1 million i Danmark. Hypertension er en veldokumenteret risikofaktor for udvikling af kardiovaskulær sygdom og død. De fleste personer med forhøjet blodtryk har essentiel hypertension, som kan være forstærket af genetiske faktorer eller livsstilsfaktorer som overvægt, fysisk inaktivitet og højt saltindtag. Hos andre er hypertension led i kroniske nyresygdomme (renal hypertension ved CKD) eller renovaskulær sygdom. Desuden kan hypertension være led i metabolisk syndrom eller tilstande med specifik endokrinologisk årsag som f.eks. hyperaldosteronisme. Det nefrologiske speciale varetager primært behandlingen af renal og renovaskulær hypertension, mens hypertension hos diabetespatienter med normal eller kun lettere nedsat nyrefunktion varetages i det endokrinologiske speciale. Gruppen af patienter med essentiel hypertension behandles hovedsageligt i almen praksis og viderehenvises typisk ved vanskelig regulerbarhed eller behandlingsresistens. Behandlingen af denne gruppe patienter varetages afhængig af de lokale forhold enten i kardiologisk eller nefrologisk regi. Et væsentligt resultat af de seneste årtiers forskning i hypertension er viden om, at ikke kun blodtryksniveauet har betydning for prognosen, men i høj grad også omfanget af hypertensiv organskade på hjerte, kar, nyrer og hjerne; samt at tilstedeværelse af øvrige kardiovaskulære risikofaktorer har stor betydning. Derudover er hypertension af væsentlig betydning for prognosen ved f.eks. diabetes eller CKD. Sufficient udredning og behandling af patienterne kræver derfor kendskab til og mulighed for både korrekt blodtryksregistrering og metoder til vurdering af organmanifestationer samt kendskab til både non-farmakologisk og farmakologisk, antihypertensiv behandling. Ofte vil dette kræve samarbejde mellem flere lægelige specialer. Forventet udvikling Øget forekomst I og med at befolkningens gennemsnitsalder stiger, og levetiden forlænges, og at blodtrykket alt andet lige stiger med alderen, forventes flere patienter med behandlingskrævende hypertension i fremtiden. For det nefrologiske speciale vil den alders- og ateroskleroserelaterede reduktion i nyrefunktionen kunne bevirke at langt flere patienter diagnosticeres med CKD, hvor en del vil have behov for diagnostik og mere intensiv blodtrykskontrol for at undgå accelereret nyrefunktionstab. 16\n17 Optimal antihypertensiv behandling En væsentlig del af de patienter, der modtager antihypertensiv behandling, har utilstrækkeligt reguleret blodtryk. Ligeledes bør valget af antihypertensiv medicinsk behandling i højere grad tage højde for omfanget og graden af organskader eller komorbide tilstande som diabetes, iskæmisk hjertesygdom eller CKD. Ydermere kan det være en udfordring at finde frem til netop den kombination af præparater som er effektiv overfor den enkelte patient, således at medicin-kompliance bliver så god som muligt. Diagnostik og behandlingskontrol Hidtil har registrering af blodtrykket og diagnostik af hypertension i høj grad hvilet på målinger af konsultationsblodtrykket. Forskningen tyder dog entydigt på, at døgnblodtryksmålinger med automatisk apparatur giver en betydelig bedre registrering af blodtryksniveauet, udelukker patienter med white-coat hypertension og fanger patienter med maskeret hypertension. Desuden prædikterer døgnblodtrykket tilsyneladende langt bedre patientens kardiovaskulære prognose end tilfældige konsultationsmålinger. Systematisk fokus på kardiovaskulær risikovurdering Hos alle patienter bør der ud over blodtryksregistrering ske en klarlægning af hypertensive organmanifestationer (hjertehypertrofi og iskæmi, albuminuri, nedsat nyrefunktion etc.) og den kardiovaskulære risikoprofil i øvrigt (lipidniveau, rygning, motion, arvelige forhold etc.). I dag sker dette ikke altid systematisk, og informationen bliver ikke nødvendigvis anvendt til at planlægge den medicinske behandling. Samarbejde med almen medicin Kun få patienter med hypertension behandles udelukkende via et sygehusambulatorium. Opsporing og behandling af langt de fleste patienter med hypertension kræver et tæt samarbejde med patientens praktiserende læge. Non-farmakologisk antihypertensiv behandling Hos en del patienter med let til moderat essentiel hypertension kan blodtrykket helt eller delvist normaliseres med permanente livsstilsændringer i form af vægttab, motion eller sundere kost, og der er stigende focus også på dette område. Det samme vil gælde mange patienter med metabolisk syndrom eller type II diabetes. I den forbindelse bør den praktiserende læge være en vigtig sparringspartner for patienten. Renal denervering (RDN) Den traditionelle medicinske antihypertensive behandling er for nyligt blevet suppleret med en invasiv behandlingsmetode i form af kateter-baseret RDN. Vi kender endnu ikke behovet for denne behandlingsform. Forskning Danmark har gennem mange år deltaget aktivt i den epidemiologiske og kliniske hypertensionsforskning. Det gælder både forskning i essentiel hypertension såvel som hypertension relateret til diabetes og kronisk nyresygdom. Forskningen har været 17\n18 koncentreret om visse hypertensions- og diabetesambulatorier men også almen praksis har i en vis grad rekrutteret patienter. Denne forskning har været med til at forbedre behandlingen af hypertension. Både nefrologiske, kardiologiske og intern medicinske afdelinger har gennem mange år deltaget i kliniske afprøvninger af antihypertensive præparater, og der har været et velfungerende samarbejde med medicinalindustrien. Kvaliteten af denne forskning har været høj og er udmundet i solide multicenter undersøgelser, som danner grundlaget for guidelines vedrørende antihypertensiv behandling. Inden for eksperimentel hypertensionsforskning er der tradition for et velfungerende samarbejde mellem universitetsinstitutter og kliniske hospitalsafdelinger, og denne forskning har medført væsentlig ny viden omkring patofysiologiske mekanismer. Forslag til indsatsområder Bedre opsporing Systematiske befolkningsundersøgelser viser, at der formentlig er omkring udiagnosticerede hypertensionspatienter, herunder en del med CKD. Kampagner med henblik på at identificere disse patienter bør intensiveres. Bedre diagnostik En langt større anvendelse af døgnblodtryksmålinger bør implementeres både mhp. diagnostik af nye patienter og kontrol af allerede behandlede patienter. Systematisk risikovurdering Det bør tilstræbes, at flere patienter får foretaget en regelmæssig gennemgang af disse forhold. Samarbejde med almen medicin Implementering af nye tiltag inden for diagnostik eller behandling kræver tæt kontakt med almen praksis. Grundet det store antal patienter med hypertension deltager også mange læger i behandlingen, hvilket kan medføre en vis træghed, når nye strategier skal indføres. Et væsentligt udviklingspotentiale er derfor uddannelse af og samarbejde med de praktiserende læger. Non-farmakologisk antihypertensiv behandling Befolkningskampagner for at mindske saltindtaget er vigtige ligesom et ønske om strammere regler overfor fødevareindustrien med henblik på at reducere tilsætningen af salt til forarbejdede fødevarer og udvikle nye fødemidler. Dog viser mange undersøgelser, at vedvarende livsstilsændringer er svære at opnå, og medicinsk antihypertensiv behandling vil derfor til stadighed være et væsentligt element i behandlingen af de fleste hypertensionspatienter. 18\n19 Renal denervering (RDN) RDN kan være et supplement til den medicinske behandling hos patienter med behandlingsresistent hypertension. RDN kan teoretisk set have specifikke organprotektive effekter på hjerte og nyrer og kan dermed få et betydeligt omfang. Det nefrologiske speciale bør spille en vigtig rolle for udvælgelse af patienter og implementering af RDN. Der er allerede på flere nefrologiske afdelinger indledt forskningsprojekter med udgangspunkt i RDN. Det er også muligt at RDN behandling kan udvides til andre patientgrupper med hypertension og der foregår på verdensplan talrige videnskabelige undersøgelser vedrørende dette. Hypertensionsklinikker Eftersom hypertensionsudredning, hypertensionsbehandling og hypertensionsforskning ofte inddrager flere lægelige specialer er det vigtigt at styrke mulighederne for at oprette klinikker på tværs af de specialiserede hospitalsafdelinger. Sådanne hypertensionsklinikker er ved at tage udformning på nogle hospitaler, men konceptet kan udbredes yderligere og kan være til stor gavn for patienter og de praktiserende læger, der er ansvarlige for henvisning ved mistanke om sekundær hypertension eller behandlingsresistens. Den ovenfor omtalte RDN behandling bør forankres i en sådan klinik. Hypertensionsklinikker vil også kunne styrke forskningen. Konklusion Hypertension er en hyppig tilstand som øger risikoen for kardiovaskulær sygdom, død og CKD. Størstedelen af patienter med nefrologiske sygdomme har hypertension, som øger CKD progressionshastigheden. Det nefrologiske speciale bør have en central plads inden for identificering, udredning og behandling af både essentiel og sekundær hypertension. Renal denervering er eksempel på et område, hvor nefrologer bør tage styringen til gavn for patienter og samfundsøkonomi. Hypertensionsforskningen vil kunne medvirke til at forstå patofysiologi mhp. udvikling af nye behandlingsprincipper, og flere sygdomsentiteter vil kunne identificeres indenfor hypertension, således at andelen med af essentiel hypertension vil falde (og delvis omklassificeres til sekundær), hvorved man muligvis vil have mere målrettede behandlingstilbud til den enkelte patient. Samarbejde med andre specialer herunder almen medicin, kardiologi og endokrinologi vil med fordel kunne udbygges gennem etablering af hospitalsbaserede hypertensionsklinikker. 19\n20 Akut nyresvigt Baggrund og status Akut nyresvigt (AKI) forværrer patienters prognose og dækker over flere patofysiologisk forskellige tilstande, hvor den del der i almindelig terminologi har været kaldt shocknyre eller ATIN / ATN (omend der langt oftest ikke foreligger en patoanatomisk diagnose) er hovedfokus for dette afsnit. Patienter med AKI kan forekomme i enhver afdeling, men behandlingen varetages især af nefrologer i samarbejde med anæstesiologer og andre specialer. Behandlingen er forebyggende og understøttende. Der er hidtil gjort mange forsøg på en mere målrettet strategi mod AKI med henblik på enten at forebygge tilstanden eller afkorte/forhindre behov for dialysebehandling og evt. udvikling af kronisk nyresvigt.kun rettidig volumenterapi og begrænsning af nefrotoksiske medikamenter har indtil videre vist effekt. Udviklingen af bedre behandlinger vanskeliggøres af, at AKI ofte erkendes sent i forløbet, hvor evt. organskade er langt fremskredet. Det er også en udfordring, at AKI oftest optræder hos patienter med præ-eksisterende nedsat GFR og co-morbiditet, herunder arteriosklerose og hjerteinsufficiens. Definitionen og klassifikationen af AKI er søgt optimeret med RIFLE kriterierne (Risk, Injury, Failure, Loss, End-stage ), hvor AKI-Risk er defineret som en % stigning i S-kreatinin, AKI-injury som % stigning, og AKI-failure som > 200% stigning eller akut stigning > 44 μmol/l i S-kreatinin 20. Tilsvarende defineres AKI-Risk ved diurese <0,5 ml/kg/time i 6 timer, AKI-injury ved diurese <0,5 ml/kg/time i 12 timer og AKI-failure som diurese <0,3 ml/kg/time i 24 timer eller anuri i 12 timer. RIFLEkriterierne kan være et hjælpemiddel i opgørelser men vil selvsagt give en forsinket diagnose. Desuden klassificerer RIFLE ikke mellem prærenal, postrenal og forskellige typer renal AKI, herunder shocknyre/atin. Forventet udvikling Da multisyge og ældre i stigende grad tilbydes operationer og andre intensive behandlinger, forventes en øget incidens af AKI, med mindre forebyggelse af tilstanden udvikles. Det kan også forventes, at flere multisyge vil få tilbudt akut dialyse, hvor det kunne være en fordel i højere grad at kunne vurdere chancerne for, at disse patienter reelt får glæde af at gennemgå en så intensiv behandling. En sådan vurdering er dog ofte særdeles vanskelig i den akutte situation. 20\nVisionsrapport 2020 for dansk nefrologi Kronisk nyresygdom Hypertension Akut nyresvigt Immunologiske sygdomme Transplantation Dialyse og andre maskinelle behandlinger Maksimal medicinsk uræmibehandling\nAKUT NYREFUNKTIONSNEDSÆTTELSE I FÆLLES AKUT MODTAGEAFDELING\nAKUT NYREFUNKTIONSNEDSÆTTELSE I FÆLLES AKUT MODTAGEAFDELING Anbefalinger fra en arbejdsgruppe nedsat af Dansk Nefrologisk Selskab Baggrund... side 2 Anbefalinger... side 4-7 Flowdiagram... side 8 Tabel


Digitaliseringen ruller ind over folkeskolen. Mængden af informationer, som vil blive registreret om danske skoleelever, vil eksplodere i løbet af få år. Vi skal tænke os om, lyder det fra ekspert.\n5. A på Bording Friskole på Østerbro i København har digital matematik. I fremtiden vil data fra eleverne i langt højere grad blive samlet op og brugt aktivt. Foto: Nikolai Linares Fold sammen\nTorsdag d. 13. april 2017, kl. 12.12\nForældre og eksperter diskuterer, om iPads til skolebørn er en god idé. Men i virkeligheden ligger udfordringen ved den digitale folkeskole er helt andet sted.\nEn digitaliseringsbølge, der i international sammenhæng er ganske enestående, skyller ind over den danske folkeskole. Det giver store muligheder for bedre ledelse og undervisning i skolen, men i horisonten lurer også frygten for, at Big Brother er på ind i Folkeskolen.\nDigitale læringsplatforme som Meebook og MinUddannelse bliver i øjeblikket rullet ud i landets kommuner. Alle kommuner skal være koblet på inden udgangen af i år. Samtidig vælter digitale læremidler i stigende hast slidte skolebøger af hylden. Imens arbejder Kommunernes Landsforening på højtryk sammen med Undervisningsministeriet for at få udviklet en overordnet samarbejdsplatform, Aula, som skal afløse SkoleIntra som kommunikationsplatform for lærere, elever og forældre.\nLæringsplatformene og de digitale læremidler bliver integreret og senere koblet sammen med Aula. Kommunerne og Undervisningsministeriet har aftalt, at hele det digitale skolesystem skal være oppe at køre over hele landet i 2019.\n»Vi er ret langt fremme i Danmark sammenlignet med udlandet, både i praksis og i vores forestilling om, hvad der kan lade sig gøre. Ser man alene på brugen af digitale læremidler er vi helt i front. I en endnu ikke offentliggjort undersøgelse, har vi f.eks. fundet ud af, at 50 procent af det materiale, dansklærerne bruger i udskolingen i dag, er digitalt,« siger Jeppe Bundsgaard, der til daglig er professor MSO ved Institut for Uddannelse og Pædagogik, DPU, under Aarhus Universitet.\nHan er i øjeblikket på forskningsophold på Berkley-universitetet i Californien.\nMed digitaliseringen følger mulighederne for at indsamle og bruge big data om danske skoleelever. Der er nærmest ingen grænser for, hvor mange forskellige digitale fodaftryk et dansk skolebarn allerede i dag efterlader sig, når de logger ind på computer eller skole-iPad i skolen eller hjemme for at lave lektier.\nDe digitale spor, børnene efterlader i løbet af en skoledag, kan bruges til at foretage meget omfattende analyser af, hvordan børn lærer. Learning analytics er et voksende forskningsfelt, hvor man leder efter statistiske sammenhænge i data, som produceres, når børn bruger de digitale læremidler. Det kan være data om, hvor tit de logger på, og hvilke fejl de typisk begår. Der findes også software, der analyserer sammenhængen mellem barnets sociale netværk, hvem de er sammen med, og hvordan det påvirker deres læring,« siger Helene Ratner, lektor ved DPU, som forsker i, hvordan uddannelse styres og forvaltes gennem data.\nMængden af data vil blive endnu større, når alle folkeskoler bliver koblet op på de digitale læringsplatforme. Læringsplatformene vil løbende producere oplysninger om, hvorvidt børnene lever op til de nationale læringsmål for deres årgang, og hvordan de udvikler sig inden for en række ofte detaljerede personlige udviklingsmål og læringskompetencer, som for eksempel om elevens lyst til at lære, om eleven er nysgerrig og interesseret i omverdenen, eller i hvilken grad eleven udviser vedholdenhed, motivation og koncentration.\nStyrelsen for IT og Læring, STIL, under Undervisningsministeriet, Digitaliseringsstyrelsen og Kommunernes Landsforening har sammen sat gang i »Udviklingsprojekt om data om elevernes læring og progression«.\nI den forbindelse er Jeppe Bundsgaard netop nu ved at lægge sidste hånd på en rapport om data i de danske læremidler. Rapporten udgives umiddelbart efter påske.\nGenerelt, mener Jeppe Bundsgaard, er der fortsat langt fra ambitioner og forestillingerne om, hvad man kan med digitalisering og data på skoleområdet, til at det rent faktisk bliver virkelighed.\n»Vi er i den spæde barndom, når det gælder digitalisering af skolen, og mange har urealistiske og naive forestillinger om, hvad der kan lade sig gøre,« siger Jeppe Bundsgaard.\nDet forhindrer dog ikke Undervisningsministeriet og kommunerne i at have store ambitioner.\n»De positive muligheder ligger i, at skolerne ikke længere kan putte sig. Hvis en skole over en årrække præsterer dårligere, end elevgrundlaget tilsiger, kan vi gribe ind, så forældrene kan få sikkerhed for, at fagligheden ikke går ud af bunden af skolen. Adgang til data om eleverne giver også lærere mulighed for at følge med i den enkelte elevs fremskridt. Det er ikke sådan, at data alene kan beskrive en elev, men det kan hjælpe til, at lærerne får øje på problemerne i tide,« siger undervisningsminister Merete Riisager.\nFor Kommunernes Landsforening handler det ifølge kontorchef Peter Panula Toft fra KLs Kontor for Børn og Folkeskole ikke om at opnå flere data, men at sætte de data, der allerede findes, i spil, f.eks. de kvalitative data, herunder læreres og pædagogers observationer i undervisningen og de opgaver og besvarelser, eleverne producerer.\nMen også private virksomheder presser på for at lave en forretning ud af big data på skoleområdet.\nKøge Kommune har netop indledt et projekt om »datainformeret skoleudvikling« med it-virksomheden KMD. Omdrejningspunktet er et nyt digitalt IT-værktøj fra KMD, som giver skoleledere mulighed for at håndtere store mængder informationer fra for eksempel nationale test, trivselsmålinger, eleverens arbejde i digitale læremidler, læringsplatforme, Danmarks Statistik, Undervisningsministeriet samt en elev- og personaleundersøgelse, som kommunen selv gennemfører. Værktøjet giver også mulighed for at måle data op mod den nyeste forskning inden for børns trivsel og læring.\n»Målet er, at skolelederen kan få overblik over al den data, der i dag er til rådighed, så det kan være med til at understøtte strategiske beslutninger til gavn for elevernes læring og trivsel,« siger Jan Gaardboe Jensen, direktør i KMD.\n»For os handler det om, at vi skal lære at omgås og have med data at gøre. Så det bliver os, der styrer data, og ikke data, der styrer os. Vi vil bruge data på den rigtige måde,« udtaler Skolechef Søren Thorborg fra Køge Kommune i forbindelse med offentliggørelsen af projektet.\nSelv om forskerne på Danmarks Pædagogiske Universitet vurderer, at der stadig er et stykke vej endnu, før vi for alvor kan begynde at udnytte skoledata, er de bekymrede og opfordrer til at stoppe op og tænke sig grundigt om.\n»Vi står med en dataetisk udfordring. Inden vi går i gang med at indsamle alle de her data, bør vi diskutere, hvordan og til hvad vi vil bruge oplysningerne. Vi bliver nødt til at have en diskussion, ikke kun af datasikkerhed, men en filosofisk og etisk diskussion om, hvad skole egentlig er. Det er vigtigt, at vi træder et skridt tilbage og diskuterer, hvad mennesker er, hvad vi skal lære, og om der fortsat skal være plads til, at vi kan gøre noget andet, end det, man forventer,« siger Jeppe Bundsgaard.\nHelene Ratner er enig.\n»Der er et kæmpepotentiale for mange interessenter i at indsamle de her data, som kan omfatte alt fra fravær over afleveringer til progressionen i undervisningsforløbene, og bruger man det rigtigt, vil det kunne forbedre undervisningen og gøre det muligt at spotte børn, som har brug for en ekstra indsats. Men udviklingen rejser en række spørgsmål om børnenes ret til privatliv, om fortrolighed og anonymitet, og om tredjeparts ret til at bruge data. Det rejser også spørgsmål om, hvem der egentlig ejer de her data, hvor længe man må gemme dem og bruge dem, og om man har ret til ikke at stå i et arkiv,« spørger Helene Ratner.\nIfølge Helene Ratner får vi nok aldrig det helt store forkromede system, der indsamler og kobler alle data. Det vil være for komplekst at håndtere rent teknisk. Alligevel mener hun, at det er nødvendigt at tage en debat om, hvad vi vil. Analyser på baggrund af data, learning analytics, giver mulighed for i større grad af automatisering i Folkeskolen baseret på matematiske algoritmer eller det, der også betegnes som kunstig intelligens.\nDet vil kunne bruges som udgangspunkt til profilering af den enkelte elev, og man kan forestille sig beregninger, der med en vis træfsikkerhed kan forudsige, at en elev ikke går til Folkeskolens afgangseksamen, om en elev har statistisk risiko for at bliver blandt de op mod 20 pct., der vil droppe ud af gymnasiet. Skrækscenariet er ifølge Helen Ratner, at de taxameterfinanseriede institutioner tænker strategisk i, hvilke elever det kan betale sig at optage.\nFaktaDigitalisering i folkeskolen\nDigitaliseringen af Folkeskolen kører i øjeblikket på tre fronter:\n• Fra udgangen af 2017 skal alle kommuner have taget en læringsplatform i brug. 90 kommuner har anskaffet en sådan, og mange har taget den i brug. Markedet for læringsplatforme domineres af KMD, som står bag MinUddannelse, og Meebook med en platform af samme navn.\n• Digitalisering af undervisningsmaterialer. Staten har afsat en pulje på omkring 230 mio. kr. til at medfinansiere kommunernes indkøb af digitale læringsmidler.\n• I 2019 skal afløseren SkoleIntra stå klar. Den nye kommunikationsplatform for lærere, elever og forældre kommer til at hedde Aula, og er tænkt som stedet, hvor alle informationer om børnene samles.\nKilde: Kommunernes Landsforening og www.stil.dk\n»Man må stille sig selv det spørgsmål: Hvilken type viden vil vi ikke have indsamlet om vores børn? Og hvordan kan viden misbruges? Viden er ikke uskyldig. Viden i form af big data kan bruges til at kategorisere og tegne profiler af børnene og udregne statistiske sandsynligheder for, hvordan de kommer til at klare sig. I forhold til de børn, der er svagest stillede, bliver vi nødt til at tage stilling til, hvilke forudsigelser vi vil have og ikke have. Vi ved jo, at der kan blive tale om dyre elever. Der er en risiko for, at udsatte børn bliver endnu mere stigmatiserede, og det kan, stik imod intentionerne, medvirke til, at de bliver ekskluderet yderligere. Derfor skal vi have den etiske dimension med,« siger Helene Ratner.\nBåde KL og Undervisningsministeren er opmærksomme på problemstillingen. Selv om KL ikke mener, at der er tale om nye typer af data, har kommunerne stor opmærksomhed på, at »de nu har at gøre med en ny måde at håndtere data på«, skriver Peter Panula Toft fra KL til Berlingske.\nUndervisningsministeren er også opmærksom på problemstillingerne.\n»Vi har en interesse i at følge med i, hvad der sker i skolerne, og om børnene får den undervisning, de skal, men det skal være til borgernes bedste. Det er vigtigt, at det ikke bliver for tungt, og nogle føler, at de slæber rundt på en logbog, der reducerer borgerens frihed. Derfor er det vigtigt med en kritisk diskussion, hvor vi også tager hensyn til, hvad forældrene mener,« siger Merete Riisager.\n»Man kan forestille sig alt muligt om promiskuitet og utroskab, men jeg vil hævde, at det er få gange, folks CPR-numre er blevet eksponeret«\nNyt mobilnet skaber problemer i amerikanske lufthavne\nned i Sydafrika


Menneskerettighederne er ikke en ukristen tanke - Religion.dk\nMan finder både i bibelske og i græske traditioner en stærk understregning af menneskets særlige værdi, endda unikhed, skriver Niels Henrik Gregersen.\n28. april 2005, kl. 0:55\nRELIGION OG STAT: Er menneskerettigheder noget, man har som en naturfødt ejendom, eller er det noget, vi må tilskrive hinanden af respekt eller kærlighed, spørger Niels Henrik Gregersen\nLipkesgade 10, st. tv.\nKære Jonas Bachmann\nSpørgsmålet er ikke så enkelt at svare på, fordi det blandt andet afhænger af, hvad man mener med "sækularisering". Er sækulariseringen noget, der opstår inden for jødisk og kristen tradition, nærmere bestemt som en universalisering af den sans for menneskets uendelige værdi, som ligger i både den gammeltestamentelige og den nytestamentlige tradition? Eller betegner sækulariseringen en bevægelse væk fra jødedom og kristendom frem mod en religionsløs tid?\nJeg tror, man med rette kan kan sige, at man både i bibelske og i græske traditioner finder en stærk understregning af menneskets særlige værdi, endda unikhed. Tanken om mennesket som skabt "i Guds billede og lighed" (1. Mos. 1,26-28) fører således til et tabu imod at slå mennesker ihjel (1. Mos. 9,6). Det er vigtigt, at disse passager findes i urhistorien (1. Mos 1-11), der fortæller om alle mennesker, uanset forskellen mellem jøder og ikke-jøder.\nI Det Nye Testamente finder vi den samme gentagne understregning af, at "Gud ikke gør forskel på personer" (slå op i en konkordans; det står mange steder). I græsk tradition har navnlig stoicismen udviklet en tanke om menneskets særlige værdi.\nFormuleringen af, at mennesket har umistelige "rettigheder" finder vi derimod først i 1700-tallet, både i den amerikanske uafhængighedserklæring (hvor Thomas Jefferson begrunder dette i, at Gud har skabt alle lige og med lige rettigheder) og i den franske revolution (hvor menneskerettighederne begrundes naturretsligt).\nFor mig at at se er det afgørende, at menneskerettighedstanken på den ene side er historisk bestemt, men på den side har flere forskellige inspirationskilder, både religiøse, naturretslige og humanistiske. Derfor er det vanskeligt at hævde (som fx Søren Krarup gør det), at menneskerettighederne er en ukristen tanke. Det har da også rent faktisk været den kristne kulturkreds, der har presset på for at få menneskerettighederne ind i FN's charter i 1948, og siden hen implementeret i den internationale lovgivning.\nDet rette spørgsmål er derfor efter min opfattelse ikke, om vi skal have menneskerettigheder eller ej, men om hvordan menneskerettighederne bør og skal og med rimelighed kan forvaltes i praksis.\nEr det fx et brud på menneskerettigheder, at man ikke kan appellere en parkeringsbøde, eller at man sættes i arrest i 12 timer, hvis man ikke vil opgive sit navn i forbindelse med en mindre lovovertrædelse? Danmark har faktisk tabt to sager ved den europæiske menneskerettighedsdomstol i Strasbourg på disse spørgsmål. Her er vi sandsynligvis langt fra intentionen i den menneskerettighedstanke, der kom frem i oplysningstiden.\nDet juridiske spørgsmål, som juraprof. Mads Bryde Andersen, Københavns Universitet, har rejst for nylig i en kronik i Berlingske Tidende er, om Strasbourg-domstolen har en selvfølgelig legitimitet til at stå højere end den nationale eller europæiske retspraksis, som begge - i modsætningen til dommerne i Strasbourg - er under et politisk (og dermed et folkeligt) overopsyn. Med andre ord: Hvem har mandatet til at afgøre spørgsmål om menneskerettigheder på en "rimelig" måde?\nFor det andet er det et spørgsmål, om kun individer har rettigheder, men ikke også folk og kulturer, sådan som mange lande, ikke mindst på den sydlige halvkugle, har forlangt. I forlængelse heraf kan man konstatere, at menneskerettigheds-domstolene faktisk har en ganske forskellig praksis i de forskellige verdensdele.\nEndelig kan man stille det mere filosofiske spørgsmål, om menneskerettigheder er noget, man objektivt set bare "har" som en naturfødt ejendom, eller om menneskerettigheder er noget, som vi må "tilskrive" hinanden - af respekt eller kærlighed for det andet menneske, eller fordi Gud selv tilskriver mennesket værdi. Den naturretslige begrundelse for menneskerettigheder er måske vanskelig at arbejde med i en postmoderne kulturbevidsthed.\nMeget mere kan du få at vide i Vagn Andersen, Søren Hørning og Lars Reuter (udg.): "Tanken om menneskets ret: Religiøse, juridiske filosopfiske aspekter" (ANIS 2004).\nProfessor ved Det teologiske Fakultet, Københavns Universitet\nHvad mener du? Er sekularisering - eller religion - en forudsætning for menneskerettigheder? Giv din holdning til kende i læserdebatten


Bordgrill – HvidevareBanditten\nObh Optigrill+ Xl Go722ds0 Bordgrill – Sølv\nSeverin Kg 2394 Bordgrill – Grå Metallic\nHaws Bpg-2200w Bordgrill – Stål\nHaws BPG-2200W bordgrill Perfekt til at grille kød, grøntsager eller måske fisk. Den kan åbnes hele 180 grader. Grillflade 29 x 24 cn Justernbar termostat 180 graders åbning Indikator lys Transportabel spildebakke Nem rengøring Stål\nTristar Gr2846 Bordgrill – Stål\nMed en bordgrill kan du forlænge grillsæsonen, så den varer hele året. Grill plader Rustfrit stål Non stick Grillplade på 2 x 22,5 x 14 cm Indikation klar lys Egnet til camping brug Cool touch håndtag 700W\nFritel Grill-panini-bbq Gr2275 Bordgrill – Aluminium\nEn hurtig panini, en grillet bøf eller BBQ – så er Fritel GR 2275 det helt rigtige valg. Hele 2000 watt sørger for hurtig og effektiv opvarmning af dine madvarer. Fritel’s uovertrufne kvalitet er ingen undtagelse på dette apparat som oser af kvalitet. 10 års garanti. Fritel, – Smagfulde oplevelser.\nProfi Cook Kg 1029 Bordgrill – Stål\nMed en bordgrill kan du forlænge grillsæsonen, så den varer hele året. Denne model fra Profi Cook kan let grille alt hvad hjertet (eller maven) begærer, lige fra kød og fisk til grøntsager. Den er lettere at gøre ren end en traditionel grill, og du skal ikke bruge grillkul.\nTaurus Steakmax 2500 Bordgrill – Sort\nGrillpladen er lavet af 4 mm tykt aluminium med 3 lag non-stick belægning for at undgå forbrænding og til lettere rengøring. Takket være den aftagelige termostat og strømkabel på Taurus Steakmax 2500 kan du lave mad på bordet eller tage grillen med hvor du vil. Jernhåndtagene er ergonomiske og kølige, så du ikke brænder dig…\nHaws Bpg-1600w Bordgrill – Stål\nHvis du er træt af, at du ikke kan få gang i Weber’en hele året, så skal du måske overveje at anskaffe dig en bordgrill. Den kan nemlig køre året rundt på dit køkkenbord, og kan let grille alt fra grøntsager til fisk. En anden fordel er, at du ikke behøver grillkul og besværlig rengøring.\nBlack+Decker Bxgd2200e Bordgrill – Sort\nSteg kød, fisk og grøntsager på den bedste måde og uden olie med bordgrillen fra Black + Decker. Den tilbyder et stort madlavningsområde på 49 x 27 cm og en høj effekt på 2200 W, så du kan tilberede et stort antal retter på mindst mulig tid. Grillen har en justerbar temperaturkontrol der kan tilpasses…\nSæt Black + Decker grillen i dit køkken og tilbered lækre og varme sandwich på et øjeblik. Den høje effekt på 1000W giver hurtig og effektiv opvarmning, hvilket gør det muligt at nå den optimale tilberedningstemperatur på kortest tid. Ideel til lave to sandwich eller store sandwich på samme tid. For en homogen og jævn…\nKraftfuld 2000W bærbar grill 2 i 1: bordgrill og stegeplade, med grillplader og glatte plader. Rist varme sandwiches eller tilbered kød, fisk og grøntsager hurtigt på den type plade du foretrækker og efter det ønskede resultat. Toppladen der tilpasser sig madens tykkelse og med en 180º åbning kan tilberede dobbelt så meget mad på samme…\nObh Nordica Easy Grill Bordgrill – Sort/sølv\nEasy Grill er en stilfuld kontaktgrill i børstet rustfrit stål. Med justerbar temperatur og non-stick belægning er det nemt at blive en grillmester i køkkenet. Børstet rustfrit stål Justerbar temperatur Kontrollampe: Tændt/klar til brug Non-stick belægning på grillpladerne\nObh Compact Grill And Panini Maker Bordgrill\nKompakt grill i børstet stål til at grille mad og panini. Dobbeltsidet grilning med justerbar temperatur til lækre grillretter og panini. Non-stickbelagte grillplader sikrer et jævnt grillresultat. Aftagelig drypbakke og skraber til nem rengøring medfølger. Kan opbevares stående for at spare plads. Længde på ledning 1,2m. Justerbar temperatur til perfekt grilning og lækre panini Tilberedningsflade…\nAlpina Electric Bbq 2-in-1 Bordgrill – Sort\n350 DKK 329 DKK\nAlpina Elgrill 2-In-1 2000W En let placerbar elektrisk grill til både indendørs brug eller på altaner/terrasser hvor kul og gasgrill ikke er tilladt. Med et stort grillomfang på ca. 43x35x60 cm. Kan bruges med både benstandere eller direkte på et bord eller en anden egnet overflade. Elektrisk grill 2-i-1 2000W Ingen røgudvikling Velegnet til indendørs…\n308 DKK 289 DKK\nPaninigrill 700W Fyld din panini med det du ønsker og grill den hurtigt og effektivt takket være 700 watt effekt. Svalende håndtag Indikatorlampe Håndtaget er aflåseligt for nem opbevaring Beskyttelse mod overophedning Nonstick-belægning Grilloverflade: 23X14,5 cm Ledningsopbevaring\nRussell Hobbs Family Grill Bordgrill – Sort\n421 DKK 339 DKK\n– Farve/Materiale: Sort – Effekt: 1600 – Non – stick belægning: Ja – Intelligent tilberedning: Ja\nObh Optigrill+ Snacking Tray GO7148S0 Bordgrill – Sort\nSteba STPG4.4 Grill Mulituse Max 250c 2000w Bordgrill – Champagne\n969 DKK 919 DKK\nFremstillet i Tyskland Flere anvendelsesmuligheder Kontaktgrill Højdejusterbare grillplader BBQ grill (begge plader åben) Vaffeljern Vendbare slip-let plader Grillplade: 2 x 37 x 37 cm Temperaturindstilling op til 250°C Lås på håndtaget Kabeloprul Temperaturkontrollys\nSteba Pg4.3 Max 250c 2000 Watt Bordgrill – Krom\n1.349 DKK 1.109 DKK\nVendbare slip-let-plader Fremstillet i Tyskland Flere anvendelsesmuligheder Kontaktgrill Højdejusterbare grillplader BBQ grill (begge plader åben) Vaffeljern Grillplade: 2 x 37 x 37 cm Temparaturindstilling op til 250°C Lås på håndtaget Kabeloprul Temparaturkontrollys\nSteba Fg 120 Bordgrill – Rustfrit Stål\n729 DKK 689 DKK\nMultifunktionel gril fungerer som kontaktgrill, Cook au gratin og BBQ grill – Ved brug af begge plader. Kan f.eks. anvendes til en hyggelig aften med venner og familie eller hvis man skal grille noget let og hurtigt. Grillen har low-fat funktion hvor fedtet løber ned til en integreret opfanger skål. Grillen kan bruges helt åben…\nTefal Snacking Tray For Optigrill Xl Bordgrill – Sort\n476 DKK 419 DKK\n– Farve/Materiale: Sort\nTefal Snacking Tray For Optigrill+ & Elite Bordgrill\n335 DKK 319 DKK\nSnacking Tray til OptiGrill+/Elite Med Snacking tray som tilbehør får du endnu flere muligheder i køkkenet med OptiGrill! Nu kan du let udvide din horisont i det søde og salte køkken med opskrifter til 2 til 4 personer. Der kan Bages, opvarmes eller brunes en lang række opskrifter takket være den manuelle indstilling og Optigrillens…\nDelonghi CGH1030D med App og 3 sæt plader 7 funktioner 1800W Elektronisk temperaturkontrol LED Display 37×23 cm grillflade – åben op til 37×46 cm 3 aftagelige plader (Grill, Vaffel, glat) Integreret bakke til fedt Let rengøring – plader kan gå i opvaskemaskinen Justerbar højde Opbevaringslås 1 spatula App funktion på engelsk – guide til at…\nMed en bordgrill kan du forlænge grillsæsonen, så den varer hele året. Denne model fra Delonghi kan let grille alt hvad hjertet (eller maven) begærer, lige fra kød og fisk til grøntsager. Den er lettere at gøre ren end en traditionel grill, og du skal ikke bruge grillkul.\nFunktion Kontaktgrill 2000w Steel Bordgrill – Stål\nMed en bordgrill kan du forlænge grillsæsonen, så den varer hele året. Denne model fra Funktion kan let grille alt hvad hjertet (eller maven) begærer, lige fra kød og fisk til grøntsager. Den er lettere at gøre ren end en traditionel grill, og du skal ikke bruge grillkul.\nFritel Gr 3495 Bordgrill\nDenne bordgrill fra Fritel kan uden problemer grille kød, fisk eller grøntsager. Derfor kan du også let forlænge grillsæsonen til at omfatte hele året, fordi du kan have den stående på køkkenbordet. Og så skal den ikke bruge grillkul, så du kommer hurtigere i gang og slipper lettere fra rengøringen.\nFritel Gr 2285 Bordgrill – Stål\nSeverin Pg 8561 Bordgrill – Sort\nElektrisk grill med ben og opbevaringshylde til indendørs og udendørs brug. Det praktiske SafeTouch-kabinet gør det muligt at bruge grillen på alle overflader. Nem at skille ad og rengøre. 2200 watt.\nSeverin Pg 8545 Bordgrill – Sølv\nTristar GR-2853 Bordgrill – Sort/sølv\nMed en bordgrill kan du forlænge grillsæsonen, så den varer hele året. Denne model fra Tristar kan let grille alt hvad hjertet (eller maven) begærer, lige fra kød og fisk til grøntsager. Den er lettere at gøre ren end en traditionel grill, og du skal ikke bruge grillkul.\nGastroback Grill 42542 Bordgrill – Stål\nGastroback Grill 42542 Automatisk justering af grilltiden til kødets tykkelse 6 programmer 29 x 26 cm Inklusiv glat grillplade Aftagelige plader der tåler opvaskemaskine Non stick 2000W Stål\nWilfa Sam1b-1000 Black Bordgrill – Sort\n386 DKK 359 DKK\nEasy Melt sandwichtoasteren fremstiller nemt de bedste sandwiches – og er nem at rengøre efterfølgende. Den har et kraftigt varmeelement på 1000W, så du hurtigt kan lave mange lækre sandwicher. Pladerne inde i toasteren er formet som muslingerskaller, der udover at lave fine toasts, også giver mindre hårde skorper. Easy melt har ekstra store plader…\nLækker bordgrill fra Princess som kan bruges både inde og ude. Produktet er nemt at rengøre da stegepladen kan tages af og vaskes i hånden. Velegnet til grilning af kød, pølser, hamburgere, fisk, bacon, panini, grøntsager m.m. Specifikationer: Stegeflade 29x23cm Justerbar termostat Aftagelig fedtopsamler Aftagelige grillplader Non stick coating Rustfrit stål låg Skridsikre fødder Længde…\nPrincess 112415 Bordgrill – Rustfrit Stål\nPrin-112415 Panini Grill Grill den bedste panini ved hjælp af Princess 112415 Panini Grill. Det fritsvævende hængsel giver dig mulighed for at grille en tyk panini uden at skulle bekymre sig om fyldet bliver presset ud. Det smarte design gør det muligt at opbevare grillen både vandret og lodret, så den er nem at opbevare….\nJusterbar termostatknap Rengøringsvenlig slip let-belægning Skridsikre fødder Inklusive drypbakke Kontrollampe og klarlampe Termostatstyret lampe Overophedningsbeskyttelse System med flydende hængsler tilpasser sig automatisk til tykkelsen på den mad, der tilberedes. Effekt: 1600 watt Pladestørrelse: 28 x 17 cm\nPrincess 103090 Bordgrill 280×028 cm\nPrincess 103090 Bordgrill 280×028 cm Princess 103090 Bordgrill 280×028 cm Kunne du tænke dig en ekstra kogeplade, men er din bordplads begrænset? Eller kan du lide at lave teppanyaki-stil med din kæreste? Princess 103090 Table Chef Premium Compac\nRussell Hobbs [email protected] bordgrill\nDenne bordgrill har tre forskellige funktioner – det kan bruges fladt til en panini-presse, vinklet til en skrå grill eller 180° til en åben grillplade. De non-stick-belagte plader er også nemme at rengøre. 1800 W\nSage Vaffelplader til Bordgrill SGR 700\nLav de lækreste belgiske vafler med disse vaffelplader fra Sage.Â Pladerne passer til Sage SGR 700 The BBQ & Press Bordgrill.\nSteba VG30 Slim bordgrill\nUltratynd bordgrill, som er perfekt til det lille hjem. VG30 Slim fra Steba gør det muligt for dig at grille straks, fisk, grøntsager og meget mere på en nem og enkel måde. Bordgrillen er udstyret med en grillplade, hvor den ene halvdelÂ er rillet og den\nSteba VG195 bordgrill\nVG195 bordgrill fra Steba, som er en oplagt måde at samle familien rundt om bordet til et lækkert måltid. Bordgrillen har en grillplade med non-stick belægning af høj kvalitet, som måler 40 x 29 cm. Samtidig har grillen en såkaldt “hot zone”, og du kan ju\n689 DKK 399 DKK\nTilbered mørt kød, saftige hamburgere, grillet ost, grøntsager eller fisk til dig og dine venner uanset vejret takket være George Foreman bordgrill 2246056 med stor kapacitet, der kan bruges både indendørs og udendørs.\nDenne bordgrill er ikke blot handy og nem at bruge, den tager sig også smukt ud på bordet. Størrelsen gør at den er ideel at tage med på tur de varme sommerdage. Grillens ydre er af porcelæn og risten og indsatsen er af rustfrit stål – dette sikrer en læ\nI denne vertikale bordgrill kan du tilberede fisk, kød, grøntsager og andet på allernemmeste vis. Bordgrillen er med til at forlænge grillsæsonen, fordi den anvendes indenfor, og yderligere skaber den de bedste rammer for et hyggeligt arrangement indendør\nSaml familie og venner om denne bordgrill fra Cuisinart. Grillen kan nemlig bare sættes på spisebordet, så gæsterne selv kan være med til at grille, og så snart maden er klar, serveres den nemt og hurtigt. Bordgrillen har en støbejernsplade, som tradition\nDet er besværligt at tænde op i grillen udenfor og alt for ofte regner det. Her er et perfekt alternativ: Ultimate bordgrillen fra Breville. Det er netop bordgrill, der har gjort Breville til et respekteret varemærke. Grillen kan bruges til en lang, lang\nDenne bordgrill fra Cuisinart skaber de bedste rammer for en hyggelig stund med dine venner og familie. Bordgrillen har en praktisk størrelse, der lader dig invitere et helt selskab, og den kommer desuden med udskiftelige plader, der tåler opvaskemaskine\nTag den hyggelige grillstemning med indendøre og grill hele året rundt med denne smarte Lono bordgrill fra WMF. Med bordgrillen kan du på ingen tid lave et lækkert og sundere måltid til hele familien. Non-stick belægningen gør det tilmed muligt at stege m\nDenne bordgrill fra Princess er ikke blot effektiv, men også utrolig stilfuld. Grillen er udstyret med en stor stegeplade med non-stick belægning, og den har desuden både en glat og en rillet overflade. Derudover kommer grillen med integrerede håndtag, de\nStilfuldt designet elektrisk bordgrill med XXL overflade fra Severin. Grillen er oplagt til når man harÂ gæsterÂ og gerne vilÂ gøre lidt ekstra ud af at være samlet om maden. Den elektriske grill er med aftagelig ledning, samt variabel termostat til inds\nNu kan du grille året rundt – indenfor, såvel som udenfor. Dette er muligt med bordgrillen i rustfrit stål fra Severin, som både kan grille kød, grøntsager, panini eller hvad end du lyster.Â Grillen har aftagelige teflon-behandlede plader og måler 27×24\nNu kan du grille året rundt – indenfor, såvel som udenfor. Dette er muligt med bordgrillen fra Severin, som både kan grille kød, grøntsager og hvad end du lyster.Â Grillen har aftagelige plader med non-stick belægning og måler 33×24 cm. Derudover har gr\nAriete Toast & Grill bordgrill 1911 hjælper dig med at lave de lækreste snacks hver dag uanset om det er lækre hamburgere, sprøde paninier eller lækre sandwicher fyldt med bacon, ost og salat.\nWMF Lono 2-i-1 bordgrill 61110086 er fleksibelt og kan bruges som både en lukket- eller åbengrill. Grillen har en non-stick belægning, hvilket gør, at du slipper for at bruge olie under grilningen.\nSteba BBQ Bordgrill m/ Hætte Premiun Rustfristål/Sort Steba BBQ Bordgrill m/ Hætte Premiun Rustfristål/Sort Produktinformation Med et låg, som kan sammenklappes, opnås det er rigtig fint grill resultat, uden at det udtørre, samtidig med at der dannes\nSteba BBQ Bordgrill m/ låg Sort/Glas Steba BBQ Bordgrill m/ låg Sort/Glas Produkt information Steba VG 200 elgrill er en betjeningsvenlig elektrisk bordgrill til strøm med praktisk glaslåg og trinløs indstilling af temperatur. Bordgrillen har indbygget\nSteba BBQ Bordgrill Sort/Grå Steba BBQ Bordgrill Sort/Grå Produkt information Steba VG 101 bordgrill er en super smart lille elektrisk bordgrill med trinløs indstilling af temperatur. Bordgrillen er hurtigt varmet op og har en lampe som indikerer, når\nSteba BBQ Bordgrill Compact Sort Steba BBQ Bordgrill Compact Sort Steba VG 90 Compact elgrill i sort er en smart lille elektrisk bordgrill med trinløs indstilling af temperatur. Steba VG 90 Compact elgrill er hurtigt varmet op og en lampe indikerer, nå\nSteba BBQ Bordgrill Sort/grå STEBA BBQ BORDGRILL SORT/GRÅ Produkt information Højkvalitets keramisk belagt grillplade med 35 x 25 cm Uendelig variabel temperaturregulering for de bedste grillresultater Lavt fedt: Olie løber ind i en opsamler bakke Gri


Økonomi- og indenrigsminister Simon Emil Ammitzbøll-Bille overbringer regeringens hilsen ved Danske Regioners generalforsamling på Centralværkstedet i Aarhus, torsdag den 11. april 2019.. (Foto: Henning Bagger/Ritzau Scanpix) Henning Bagger/Ritzau Scanpix Fold sammen\nTorsdag d. 11. april 2019, kl. 12.45\nOpdateret torsdag d. 11. april 2019, kl. 12.49\n»Jeg ved godt, at det her er en begravelsestale. Jeg ved bare ikke hvis begravelse, det er.«\n»Regeringen vil nedlægge regionerne. Det er samtidig min fornemmelse, at de fleste regionsmedlemmer ønsker regeringen nedlagt,« sagde han galgenhumoristisk og til forsamlingens latter.\n»Bureaukratiet er vokset, så der nu er kommet 900 flere administrative medarbejdere på de seneste otte år. Det er for meget, og der er også alt for store forskelle i behandlingen fra region til region,« sagde ministeren.\n»Det kan ikke være meningen. Den nye sundhedsreform skal sikre, at patientrettighederne overholdes i hele landet, så alle får en god og ensartet behandling,« slog ministeren fast.\n»Selvfølgelig tager vi det seriøst, når vi ligger bagefter i udredning af patienter. Men det står ikke så dårligt til, som regeringen gerne vil gøre det til. Vores akutsystem er noget, som folk kigger efter i hele verden,« siger hun.\n»Nogle gange har vi også politisk sat fokus på 20 ting i stedet for tre ting. Det laver vi om på nu og sætter ind på de områder, hvor vi halter mest bagefter.«\n»Men vi har også i hovedstaden nogle andre udfordringer og potentialer. Det er flot, når eksempelvis Region Syd er så innovative. Men vi er noget bedre end vores rygte,« siger hun.


Kan du tilgive dig selv - Psykoterapeut ELLA\nAt tilgive handler om, at give til sig selv.\nIkke at tilgive er, at “blive i buret” hvor det utilgivelige, har magten over dig.\nAt tilgive handler om at sætte dig selv fri af hændelsen. Hændelsen er, hvad den var. Den lader sig ikke ændre. Det, der skal tilgives, er dig i hændelsen.\nKender du til en uforklarlig og tilbagevendende:\nUtilfredshed, mindreværd, flovhed, misundelse, jalousi, ensomhed, uro eller angst?\nHar du tænkt tanken, det kan handle om tilgivelse?\nMange af de følelsesmæssige – og til tider uforklarlige tilstande, du tumler med i nutid, har ofte deres udgangspunkt i noget du ikke fik da du som barn og ung, havde behov: blev set og forstået. – Eller, du fik noget andet, som da du blev følelsesmæssig overvældet og brugt til at opfylde en andens behov: skammet ud, latterliggjort, ydmyget eller måske direkte fysisk og psykisk misbrugt.\nEller handler det om hændelser senere i livet, hvor du havde tillid til en person, der skuffede eller svigtede dig:\ndu åbnede dig i fortrolighed og blev ikke mødt\nen mangeårig ven, der vendte dig ryggen\nblev bagtalt og udnyttet af en kollega\nDu kan kende det på, du helst ikke vil være ved det – og være med det.\n”Det bor” i de dele af dig, du ikke vil stå ved også, er dig:\nDu forsøger at skjule det eller skubbe det væk, når det trænger sig på:\n– Sider af dig, der helst ikke skal genkendes og ses af andre.\n– Dele af dig, du mangler ord for, for at kunne forklare eller selv forstå….\n– De stunder, hvor du vælger at kigge væk og ikke vil se den anden og dig selv i øjnene.\n“Jeg vil have fred i mit indre.”\nHer i ELLA, kommer en kvinde, der befinder sig i den sidste tredjedel af livet. Hun er blevet alene, da hendes mand døde. Hun er kommet dertil i livet, hvor de store spørgsmål kræver et svar. Kvinden ønsker indre fred med sig selv og sine kære. Der er tale om et meget alsidig, kompetent og kreativt menneske, der har haft en følelsesmæssig hård og streng opvækst, og senere også strenge vilkår i hendes første ægteskab, hvor der ikke var forståelse for hendes behov.\nVi taler om kærlighed og tilgivelse, om livet og døden.\nKvinden er opvokset i et miljø, hvor hun ofte blev udsat for andres menneskers skyld, skam og fordømmelse i form af trusler, nedgørelse, og dette meget ødelæggende våben mod barnet i os; at blive ignoreret. Dette mønster fulgte med ind i det første ægteskab.\nDet handler i dag om at tilgive sig selv.\nI dag, i terapien, handler det ikke om andres skyld og skam – og heller ikke om, at tilgive de handlinger, der blev gjort mod hende. Nej, det er sket for længst. Det, der mangler nu, for at den indre uro kan finde fred, er, at tilgive sig selv. Vi arbejder på den skyld og skam der stadig bor i den indre lille pige, der stadig lever i kvinden. Tilgive hende, at hun lod det ske.\nDet kan synes SÅ svært!\nJa, det kan være svært at forstå, hvordan kan et lille barn, være skyld i noget som helst?\nSkylden, er heller ikke barnets på det tidspunkt hvor handlingen skete. Men, det er den del, der i nutid stadig bærer erindringen om det skete, videre. At tilgive sig selv, er, at sætte den del af dig fri, der bærer det sket.\nMed andre ord; det lever videre så længe dit voksne jeg ikke rummer, det barnet i dig bærer.\nTilgivelse af dig selv er\n– at give slip på den del af dig, der stadig bærer på håbet om en bedre fortid,\nog åbne døren op for en bedre og friere fremtid.\nHos ELLA kan du tilegne dig den selv indsigt, der gør det muligt for dig, at sætte dig selv fri.\nThis entry was posted in Ikke kategoriseret and tagged angst, ensomheds følelse, flovhed, jalousi, mindreværd, misundelse, tilgivelse, uro, utilfredshed. Bookmark the permalink.\n← Kender du det: Jeg orker ikke den fest!\n”Jeg ved hvad jeg har, men ikke hvad jeg får” →


Regeringen vil indføre to vegetardage i statens kantiner - Jubii\nFinansminister Nicolai Wammen (S), formand for KL Jacob Bundsgaard og formand for Danske Regioner Stephanie Lose holder pressemøde med lancering af strategien "Grønne indkøb for en grøn fremtid" Rentekammersalen i Finansministeriet.\nKØBENHAVN: I et forsøg på at skære ned på forbruget af kød foreslår regeringen at indføre to rent vegetariske dage om ugen i statslige kantiner.\nDesuden skal der, hvis det står til regeringen, stilles krav om, at der højest må serveres okse- eller lammekød én dag om ugen.\nDet fremgår af en ny grøn indkøbsstrategi for staten, som skal bidrage til den grønne omstilling.\n- Det er en plan for, hvordan den offentlige sektor kan bidrage til at gøre Danmark grønnere, siger han.\n- Vi lancerer for første gang i danmarkshistorien en samlet strategi for grønne offentlige indkøb. Det er en grundlæggende forandring i den måde, det offentlige køber ind på, siger han.\nFormand for Danske Regioner Stephanie Lose (V) siger på pressemødet, at indlagte på sygehuse har behov for at have adgang til lækker og næringsrig mad.\nHun lægger dermed ikke op til at indføre to kødfrie dage på landets sygehuse, som finansminister Nicolai Wammen ønsker at indføre i statslige kantiner.\nUmiddelbart behøver ældreplejen heller ikke at forberede sig på dage uden kød på menuen.\n- Man skal tænke sig om, før man går løs på maden i ældreplejen og begynder at lave om der, siger formand for KL Jacob Bundsgaard (S).\nHan mener, at der er "mange andre steder man kan tage fat", end ved at indføre kødløse dage.\nNicolai Wammen siger på pressemødet, at regeringen ikke har opgjort, hvor meget udledning der spares på at indføre kødløse dage i statens kantiner.\nAf regeringens strategi fremgår det også, at regeringen vil indføre klimakompensation for alle statsligt ansattes tjenesterejser ved at indbetale et bidrag til Klima-skovfonden.\nDet er kommuner og regioner, som står for en stor del af statens indkøb.\nRegeringen vil indgå en aftale med Folketingets partier, som indeholder et mål for, hvad klimabelastningen fra offentlige indkøb skal være fremover. Det forventer han, at man vil kunne gøre fra næste år, siger Nicolai Wammen.


REGIONSGOLF DANMARK 2017\nNyhedsbrev medio december 2016\nSå er endnu et år ved at gå på hæld. Det har været et rigtigt godt år for Ribe Golf Klub. Mange af de prioriteter, vi havde for året, har vi nået.\nVi har knækket kurven med hensyn til tilbagegang i medlemstallet. For største gang i flere år er medlemstallet steget. Det skyldes flere ting. For det første gør vores begynderudvalg et rigtigt godt stykke arbejde, for at vores prøvemedlemmer også bliver uddannet og meldt ind som medlem. Vi har haft 38 prøvemedlemmer, og det har resulteret i samme antal indmeldinger. Til orientering er det særdeles usædvanligt. Mange andre klubber har mellem 30 og 60 pct. af deres prøvemedlemmer, der bliver medlemmer.\nVi har fået knap 20 nye medlemmer fra andre klubber. Det er også mange flere, end vi før har fået.\nVi prioriterede, at banens stand skulle være endnu bedre end sidste år, og det, synes jeg også, er lykkedes.\nVi har en rigtig god ånd i klubben, og jeg vil gerne takke alle medlemmer for den positive måde, I møder vores personale på. Det betyder rigtig meget for arbejdsglæden hos dem.\nVi har i lighed til tidligere år haft en temadag, hvor medarbejdere og bestyrelse er sammen for at sikre, at vi også til næste år har et fælles mål for, hvordan udviklingen og prioriteringerne i klubben skal være. Det var en rigtig god dag, som blev fornemt styret af Claus Rudolf.\nVi arbejdede med, hvad der var gået godt, og hvad der var gået mindre godt i det forløbne år. Overordnet var der enighed om, at det meste er gået godt, men der er også områder, hvor vi kan blive bedre.\nVi arbejdede også med hvilke investeringer, vi skal prioritere højest i klubben.\nAlt dette vil jeg komme med meget mere om til generalforsamlingen.\nOverordnet kan jeg sige, at der er enighed om, at vi fortsat skal udvikle banen og vores faciliteter, så vores medlemmer og gæster også fremover vil glæde sig over vores anlæg.\nBanen vil blive lukket ned til vinterbane den 19. december. Det er gået fint med at holde sommergreen åben til nu. Men nu skal banen have fred, så vi er sikker på, at den står knivskarp til foråret. Det tror jeg ikke, der er nogen, der ønsker at gå på kompromis med.\nJeg vil gerne sige alle medlemmer en stor tak for den positive stemning, I alle bidrager til i klubben. Det betyder utroligt meget for gejsten til at fortsætte udviklingen hos medarbejdere og bestyrelse.\nTak til alle frivillige for jeres indsats. Den er uvurderlig.\nSom jeg nævnte tidligere har vores medarbejdere formået at få banen til at være i super form på trods af, at vi har mistet et par medarbejdere siden sidste år.\nOg de har rigtig mange ideer til, hvad der skal ske fremover. Også en stor tak til dem.\nJeg vil slutte med at ønske alle en rigtig glædelig jul og godt nytår og på gensyn på golfbanen i 2017.\nFra mandag den 19. december spilles der til vintergreens på alle huller på 18-huls banen og overgår derfor også til vinterregler. Læs >>\nDer SKAL derfor bruges måtter på fairways.\nI semirough skal lægges der op.\nMan er mere end velkommen til at bruge måtte på teestedet og i semirough.\nMåtter kan købes i klubben for kr. 50,-.\nVi ønsker jer en god gang vintergolf.\nOBS Ved frost er Pay and Play banen lukket.\nAFSTANDSMARKERING TIL VINTERGREENS\nI år vil der igen være afstandsmarkeringer til vintergreens.\nEn rød pæl betyder 100 meter til vintergreen, og på par 5 hullerne vil der også stå en gul pæl, som betyder 150 meter til vintergreen.\nI tilfælde af våd bane må golfbiler KUN køre i semiroughen.\nDer er i år mange forskellige ideer til julegaver. Læs mere >>\nPå årsmødet 2016 i Regionsgolf Danmark Vest blev det fremhævet, at 23 klubber i 2016 havde trukket et eller flere hold efter, at turneringsplanen var fastlagt. Det er unfair overfor de øvrige deltagere, og giver en masse administration. Derfor blev der opfordret til, at klubberne sikrer, at der er en holdkaptajn og spillere nok til at danne et hold.\nPå baggrund af opfordringer har klubben foreløbig tilmeldt følgende hold til turneringen 2017:\n• 3 hold i Senior rækken.\n• 3 hold i Veteran rækken.\nDisse 10 hold er lagt ind i turneringsmodulet i Golfbox, hvor tilmeldelse kan ske indtil den 1. januar 2017. Der vil derfor ikke længere være ophængt tilmeldingslister i klubhuset.\nFremrykning af tilmeldingsfrister er noget nyt, vi skal vænne os til. Det giver samtidig os en mulighed for at bedømme, om der er spillere nok til dannelse af et hold. Hvis der ikke er spillere nok, kan vi nå at trække holdet inden den foreløbige turneringsplan foreligger.\nFor at få gang i tilmeldingerne opfordres holdkaptajnerne til at give potentielle spillere et lille skub. Det er nok jer, der fornemmer, hvem der er interesseret i at spille på holdet.\nHusk tilmelding til at spille med i Regionsgolf 2017 er senest søndag den 1. januar 2017.\nHvis der ikke er nok spillere tilmeldt, vil holdet blive trukket fra turneringen.\nLæs mere og tilmelding >>\nDer mangler tilsagn om holdkaptajn til Række A. Er nogen interesseret, så ring til undertegnede.\nAlle medlemmer ønskes en rigtig glædelig jul samt et godt nytår :-)\nSidste dag på kontoret inden jul er onsdag den 21. december, og første dag efter nytår er mandag den 2. januar 2017.\nThis email was sent to gdpr-1b119477fd30e66c652ad856d2249652@forgotten.mailchimp.com


Brugte Bærbare Computere Brædstrup - Se vores bedste links. Klik her! \nHalløj, og velkommen til denne side, udarbejdet som følge af søgningen på ordene Brugte Bærbare Computere Brædstrup. Vi håber, at du kan finde det, som du søger efter via vores henvisninger, som vi fremviser for dig, som muligvis er på udkig efter mere info med forbindelse til Brugte Bærbare Computere Brædstrup. Læs her, eller tryk videre på et af vores anbefalede annonce-links, som forhåbentlig skulle lede dig videre til det, du er på udkig efter.\nBrugte Bærbare Computere Brædstrup - Spørgsmål?\nFandt du ikke det, som du leder efter vha. vores samarbejdspartnere, som vi viser hen til, og som bør have en relation til Brugte Bærbare Computere Brædstrup, så hjælper vi gerne med råd . Du er velkommen til at tage kontakt til os gennem følgende kontakt-side. Ifølge vores data plejer det at være tilstrækkeligt at bruge nævnte hyperlinks vedr. Brugte Bærbare Computere Brædstrup, men er det ikke nok, så tag venligst kontakt. Vi ser oftest forespørgsler inden for nogle arbejdsdage.\nHvad er dette website om Brugte Bærbare Computere Brædstrup så?\nDenne side er baseret på keywordet "Brugte Bærbare Computere Brædstrup" med formodning om, at det er enten akkurat dette keyword eller højst sandsynligt et nært beslægtet sægeord, som du har søgt på på en søgemaskine, eks. Bing eller Yandex. Vi forsøger at hjælpe til med din søgeforspørgsel med relaterede links, som oftest er sponsoreret eller anbefalet af hjemmesidens redaktion.


Skriv hva du vil - Danser med Drenge\nEmne: Pladeindustriens kamp er ikke altid musikernes\nTekst: "Desværre er kampen gået hen og blevet musikkens kamp mod (mindst) ½delen af verden."\nDet er efter min mening en alt for almindelig misforståelse, at det er hele musikbranchen, som kæmper mod deres egne kunder. Men pladeindustriens (især de store internationale pladeselskaber) interesser er ikke de samme som de musikere, der laver den musik vi nyder. Tværtimod er der (naturligvis) en evig intern kamp mellem disse to parter om at få så stor en del af kagen som muligt. Denne kamp er nok baggrunden for at Glad Grammofon eksisterer i dag.\nPladeindustrien (ikke alle, men især de store internationale) kæmper især for at bibeholde det monopol de havde på at financere indspilninger, og producere og distribuere eksemplarer til kunderne. Men den tekniske udvikling gør den kamp svær: I dag er der ikke længere tekniske forhindringer for at musikerne kan sælge direkte til publikum, uden at involvere pladeselskaberne.\nMusikerne (ikke alle, men især dem der brænder for den musik de laver) er mest interesserede i at lave den musik de selv synes er god (smag og behag er forskellig), og få den ud til så stort et publikum som muligt. Og så kæmper de naturligvis for at tjene så mange penge så muligt - helst så meget at de kan leve af deres musik. De vil tjene penge og have anerkendelse for det de laver.\nJeg er enig i, at ophavsrettens eksemplarfremstillingsmonopol ikke i længden kan overleve, når vi bevæger os ind i informationssamfundet.\nOg her mener jeg, at DmD er visionære: Koncerter kan ikke kopieres digitalt. Nummerede og/eller signerede eksemplarer i begrænsede oplag er en anden måde at tjene penge på uden at udnytte eksemplarfremstillingsmonopolet. Folk vil gerne eje en "original".\n"Som jeg ser verden i dag, så er der en vilje til at betale - også for studiemusik."\nJa, naturligvis. Jeg betaler også gerne selv for studiemusik, selvom det sjældent er mainstream. Jeg har faktisk sendt penge af sted for et par CDer med studiemusik i dag.\nOg baggrunden er typisk for når jeg køber studiemusik: Jeg blev på en pirat IRC-kanal (ja, jeg er slem) gjort opmærksom på noget musik jeg kunne downloade gratis. Og det var noget musik jeg kunne lide. Og når jeg kan lide musikken vil jeg gerne støtte kunstnerne bag, og købe mere hvis muligt.\nDesværre var det - igen - ikke noget musik jeg kunne købe i nogen butikker, online eller offline. Så jeg brugte noget tid på at researche på nettet, indtil jeg fandt en email-adresse på komponisten. Hans svar på min forespørgsel var, at jeg kunne købe ved at overføre nogle penge til hans konto, hvorefter han ville sende mig de CDer jeg ville have.\nNår jeg får CDerne er det nok - igen - hjemmebrændte. Principielt kan jeg ikke være sikker på, om det er piratkopier. Men i det mindste ved jeg, at jeg har betalt en af dem der har skabt musikken langt flere penge end han ville have fået ved at sælge igennem et pladeselskab.\nBaggrunden for at man kun får hjemmebrændte CDer fra de små uafhængige kunstnere er desværre ikke så rar: De kan her i landet ikke få produceret på fabrikkerne fra en glas-master (billigere produktionsmetode ved store oplag) uden tilladelse fra NCB - en tilladelse de ikke får uden accept fra et pladeselskab. Og i resten af EU - og det meste af verden - er situationen den samme. På denne måde kan man sige, at pladeselskaberne har lavet et kartel, som holder konkurrence ude af markedet.\nDin tekst: Message:\nOversigt alle rum


9 grunde til et besøg på Vestkysten - Visit Rømø Tønder\n9 grunde til et besøg på Vestkysten\nForsamlingsforbud forbyder os ikke at tage ud og nyde naturen.\n9 grunde til at tage på ferie på vestkysten lige nu\nVejret kan byde dig ud i den danske natur, hvilket kunne være med en fiskestang i hånden.\nTag familien med i sommerhus på Rømø\nFå vind i sejlene med en Blokart\nTag med ud og oplev Blokarting på Rømø sammen med kitesyd.\nOplev Lakolk Strand\nStranden på Rømø er delt op i 3. Sønderstrand mod syd, Lakolk i midten og den nordlige strand. Lakolk er oplagt at besøge, da man kan gå en tur i klitterne eller i vandkanten.\nGuidet tur i vadehavet eller i marsken\nGuiderne tillader 9 personer på deres ture. Et godt forslag til en guidet tur, kunne være ud i vadehavet, i marsken eller måske en lille bytur?\nNoget man bare skal afprøve er at befinde sig i Vadehavet, når tidevandet skifter. Der er noget magisk over at kunne mærke vandet trække ind over føderne, og være vidne til, når vandstanden stiger som den gør, hver eneste dag.\nNyd UNESCOS Verdensarv på cyklen\nTag cyklen med til vestkysten og se landet fra cyklens saddel. Den Kongelige Marskrute er et godt bud på en god cykeltur på 41 km.\nRømø er fyldt med østers, og de venter kun på at blive plukket!\nLige for tiden er der mange fugle der vender tilbage fra deres sydlige ophold. Se fuglene i hele nationalparken\nÅbningstider under Covid-19\nHvad kan du opleve, hvor kan du spise eller hvor kan du handle på Rømø?\nNaturen er altid smuk - Tag et billede\nDenne unikke situation som vi står overfor grundet covid-19, byder os allesammen udenfor og nyde naturen.\nDeltag i vores foto konkurrence\nPåskeferien bliver i Danmark\nTag et smut forbi Tønder\nOplev mere af Rømø\nMarsken er skabt af vadehavet igennem tiderne, derfor finder man et utroligt frodigt område med masser af smuk natur og dyreliv.\nDer venter dig stadig oplevelser\nSelvom Covid-19 stadig ligger en kedsommelig sky over Danmark, betyder det stadig at du kan nyde ferien i det sydsvestjyske. Faktisk så er et sommerhus eller en feriebolig det perfekte sted at nyde de rolige dage sammen med familien.\nRømø og Tønder holder sig stadig i gang, dog med alle forholdsreglerne taget i betragtning. Opholdsstederne har taget vigtige tiltag i brug i forhold til afstand samt hygiejne.\nPå Rømø kan du uden bekymring færdes rundt udendørs, da der er rigeligt med land og luft til alle. Man kunne f.eks. tage sig en tur på den enorme strand, Lakolk Strand, som i øvrigt er nordens største sandstrand.\nTake-away er bare iorden\nNæsten alle restauranter har mere eller mindre udviklet en take-away menu, så du behøver heller ikke bekymre dig om fyldte supermarkeder, selvom det er en meget sjælden forekomst på disse kanter af Danmark.


jætte | Gyldendal - Den Store Danske\nLink til "jætte"\njætte, i nordisk mytologi og i folketraditionen siden middelalderen et kæmpestort overnaturligt væsen. Jætterne blev også kaldt trolde, turser, riser eller kæmper.\nI eventyrsagaerne er jætter uhyggelige og med et afskyeligt udseende: De har undertiden flere hoveder eller ét hoved med en lang plump næse og med læber, der hænger ned på brystet. Deres døtre er derimod kønne og bliver hyppigt gift med guder.\nI nordisk mytologi stilles jætter og aser over for hinanden. Jætterne boede i Jotunheim, og deres hovedmodstander var Thor. Efter aftale med de andre guder var det hans opgave at jagte jætterne og om nødvendigt at dræbe dem.\nOrdet jætte kommer af glda. iatun, afledt af æde, opr. 'grovæder'.\nI den folkelige sagntradition fortælles ofte om, hvordan en jætte kastede en stor sten mod kirken, fordi han ustandselig blev forstyrret af de larmende klokker. Stenen ramte imidlertid ikke, men faldt til jorden. Dér ligger den den dag i dag, for intet menneske kan løfte den.\nIørn Piø: jætte i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 18. januar 2020 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=102722\nAntal visninger8188 besøg