» Køb Wireklemme – Danmarks største udvalg online\nEn række internet selskaber foreslår nu om dage et bredt udvalg af billige fragtmetoder til wireklemme. En sikker vinder er p.t. at få leveret til et udleveringssted, fordi det er ekstremt fleksibelt at kunne hente pakken lige når det passer dig. Fragtmetoden er altså vældig overkommelig, samt ofte ydermere den billigste fragttype.\nDu bør ydermere overveje at vælge at få leveret hjem til dig selv eller til adressen hvor du arbejder. Fragtmetoden viser sig undertiden en anelse dyrere, men til gengæld ultra gnidningsløs ved køb af wireklemme online. Den mindst kostelige leveringsmodel vil dog altid vise sig at være selv at hente ordren, hvilket står og falder med at du befinder dig med kort afstand til e-handlens byggemarked, fx Harald Nyborg, Silvan, Bauhaus eller Jem og Fix.\nFragtperioden på wireklemme kan i nogle tilfælde være særligt essentiel såfremt vi har behov for produktet om få sekunder, og herved er det sandelig væsentligt at vi dobbelttjekker den anslåede leveringstid ved wireklemme. En stor portion webshops – for eksempel Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg og Bauhaus – stiller udsigt til billig levering på næstkommende hverdag på massevis af varer online, men glem ikke at det regnes ud fra at bestillingen indsendes inden et fastslået tidspunkt, således at de kan nå at få produkterne ordnet forud for at lagerpersonalet tager hjem.\nIndtil flere online virksomheder yder portofri fragt på wireklemme online, men tit stiller det krav om at der erhverves for en fastsat pris. I øvrigt burde du overveje den billigste leveringsmanér, der tit vil være at få dem til at bringe din bestilling til et udleveringssted.\nEn masse netshops yder afhentning hvor du køber billig wireklemme hjemmefra men selv henter i byggecenteret. For eksempel XL-Byg, Stark, 10-4, Davidsen, Jem og Fix, Bauhaus, Harald Nyborg, Silvan og Bygma. De foreslår bl.a. klik-og-hent på wireklemme i følgende områder:\nHerning, Haslev, Struer, Birkerød, Kalundborg, Middelfart, Taastrup, Hjørring, Rødovre, Nørresundby, Rønne, Rudersdal, Lyngby, Tårnby, Frederiksværk, Brønshøj, Søborg, København, Odense, Allerød, Korsør, Skive, Randers, Grenaa, Frederikssund, Glostrup, Holbæk, Solrød Strand, Ikast, Lystrup, Skanderborg, Valby, Ballerup, Greve, Ringsted, Åbyhøj, Nærum, Vanløse, Værløse, Højbjerg, Vejle, Kokkedal, Aarhus, Thisted, Esbjerg, Nyborg, Fredericia, Nakskov, Sønderborg, Roskilde, Virum, Vordingborg, Jyllinge, Albertslund, Silkeborg, Slagelse, Stenløse, Varde, Viborg, Frederikshavn, Holstebro, Haderslev, Køge, Herlev, Odder, Hillerød, Dragør, Kolding, Lillerød, Frederiksberg, Aabenraa, Ølstykke, Vallensbæk, Svendborg, Hedensted, Hedehusene, Risskov, Brabrand, Farum, Brøndby, Nykøbing Falster, Aalborg, Charlottenlund, Hvidovre, Næstved, Hobro, Gladsaxe, Tilst, Helsingør, Gentofte, Ishøj, Brønderslev, Hørsholm, og Horsens, .\nAfhentning for wireklemme er en mulighed i samtlige områder af Danmark: Jylland (Østjylland, Nordjylland, Sydjylland, Midtjylland, Sønderjylland, Syddanmark, Vestjylland), Fyn (Vestfyn, Østfyn, Sydfyn, Nordfyn, Midtfyn) og Sjælland (Østsjælland, Hovedstaden, Midtsjælland, Nordsjælland, Amager, Falster, Vestsjælland, Bornholm, Lolland, Sydsjælland).\nNår der ses på tendenserne bliver det markant, at internet shoppere tit søger eksempelvis wireklemme online og billig wireklemme. Vi ser desuden tit folk kigge efter bl.a. wireklemme priser, køb wireklemme og wireklemme tilbud, plus de kendte byggecentre som XL-Byg, Silvan, Bauhaus, Jem og Fix, Stark, Davidsen, Bygma, 10-4 og Harald Nyborg.\nDet har vist sig at være særligt fleksibelt for folk at søge information om priser på billige wireklemme online i blandt flere netbutikker, og ergo har utallige shops på nettet ikke kunne slippe for at reducere prisniveauet på wireklemme en hel del, og i øvrigt byde på fragt uden beregning.\nTrods dette kan det stadigvæk vise sig rentabelt at tjekke enkelte outlets på nettet efter tilbud og rabatter på wireklemme online forinden du gennemfører dit køb, så du er tryg ved at antage den mest billige pris. Se ikke blot hos de udbredte byggekæder som 10-4, Bauhaus, Harald Nyborg, Bygma, XL-Byg, Jem og Fix, Davidsen og Silvan.\nMan skal dog ikke glemme, at ifald en internet webshop reklamerer billige wireklemme online for en pris der er helt ekstremt billig, så bør det tit være en varsel om en snydagtig internet webshop. Kortbestillinger er på den anden side en del af en forordning, der passer på kunden imod fup e-shops.\nVi anbefaler kortbestillinger eller mobilbetaling. Som et alternativ burde du benytte et afbetalingstilbud fra fx ViaBill, ifald du gerne vil dække prisen på wireklemme over en længere periode. Det fås ofte hos nichefokuserede netbutikker, men dog sjældent de udbredte byggemarkeder som for eksempel Bauhaus, Jem og Fix, 10-4, Silvan, Harald Nyborg, Davidsen, Stark og XL-Byg.\nVed kig i tallene står det tydeligt, at online shoppere ofte efterspørger blandt andet wireklemme online og køb wireklemme. Man ser desuden jævnligt online shoppere søge fx billig wireklemme, wireklemme tilbud samt wireklemme priser.\nTrustpilot tilbyder temmelig passelige løsninger til at udforske adskillige aktuelle kunders anmeldelser og af den grund foreslår vi, at du iagttager e-forhandlerens vurderinger forinden du lægger din bestilling på billige wireklemme online.\nFacebook bringer dig lignende de facto hæderlige metoder til at få en idé om internet forretningens troværdighed. Derudover ser vi mange shops på nettet hvor folk kan give en kritik af ordreforløbet, som tilmed burde anvendes til at tage stilling til tilfredsheden hos kunderne.\nFør folk shopper billige wireklemme online hos en netshop burde man uden tvivl gøre sig bekendt med indholdet af webbutikkens handelsaftale, dog er det undertiden ikke særlig sjovt, specielt hos de udbredte byggecentre som Bygma, Stark, Harald Nyborg, Jem og Fix, Davidsen, Bauhaus, XL-Byg, 10-4 og Silvan.\nEt nemmere alternativ kunne måske være at finde ud af om internet firmaet er verificeret af e-mærket, grundet at det længe har været et signal om at online forhandleren forsvarer de danske regler, og at internet forhandleren løbende efterses af fagmænd som har ekspertise inden for vilkårene på området.\nDesuden får du chance for opbakning, når du bliver udsat for dilemmaer i processen med dit indkøb af wireklemme. Tilmed er det en hjælp at du er sat ind i de mest basale bestemmelser gældende for bestillingen af wireklemme online, for eksempel den byttepolitik internet forretningen lover.\nHer er det også essesentielt, at man permanent beholder ens kvitteringsmail, således man til enhver tid kan dokumentere sin bestilling af wireklemme, uanset om man har købt ved Silvan, XL-Byg, Davidsen, Jem og Fix, Bauhaus, Harald Nyborg, 10-4, Stark eller Bygma.


Caroline Ørsum: Det eneste jeg ønsker mig | Jammerbugt bibliotekerne\nMerle tager i byen på en fredag aften og møder M. Det bliver starten på et uforpligtende forhold med en gensidig aftale om ingen følelser. Til gengæld giver han middage på flotte restauranter, drinks og flotte gaver som hun ikke selv har råd til at købe. Merle vælger selv de gaver, hun godt kunne tænke sig.\nMen er det i orden at sælge sig selv for en ny taske, og hvordan er det lige, at man går med en taske som koster flere tusinde kroner, og samtidig skal svare på spørgsmål om hvor man har fået tasken fra?\nMerle oplever det som et spændende og eksperimenterende eventyr, men hendes veninde Loui synes, hun bliver nødt til at åbne øjnene og indse, at alt har en pris. Der er visse ting man ikke leger med, og især ikke andres følelser. En fortælling om lyst, kærlighed og den krævende kunst at finde ud af, hvor grænsen går.\nBogen er letlæselig, og henvender sig til læsere fra 14 år. Findes også på eReolen.\n18-årige Merle går i gymnasiet og ses med en velhavende forretningsmand. Det er skønt med lækre middage og dyre gaver...


du ødelagde mig! | Debat | SOL.dk\nForside » du ødelagde mig!\ndu ødelagde mig!\ndu ødelagde mig! miss\nJeg skulle aldrig nogensinde begynde på at se op til dig, ja blive forelsket i dig. Du udnyttede mig, da jeg fortalte dig at jeg var blivet forelsket i dag. Du sagde intet om at du havde kæreste på, først efter jeg sagde at jeg var gravid. Du ødelagde mig, ved at sige psyko.\nJeg ville dø, men kunne ik da jeg følte liv.\nNu vil jeg sige til dig, nej jeg overlevede og i dag har jeg er bedre liv uden dig\nSørgelig ting at høre og håber du kommer helskindet igennem alt sammen og får det rigtig godt med barnet!\nØnskes Alt Held & Lykke herfra!\nHej Miss ironbird472\nJeg kender godt til al den smerte du har været igennem.\nJeg oplevede til samme her for næsten 1/2 år.\nJeg forelskede mig i en mand og jeg elskede ham overalt på jorden, men han unyttede kun mine følelser. Jeg var hans legetøj. Efter 1 år opdagede jeg at han boede sammen med en kvinde som han har en datter med og som han ikke ville forlade, for datterens skyld, konen elskede han ikke mere.\nJeg fortalte konen om hans utroskab og hun valgte at forlade ham sammen med datteren.\nNu genere ham med telefonopkald og siger jeg har ødelagt hans familie og hans liv. Det var nu ham som valgte at være sin kone utro og leve et dobbeltliv.\nHan tænker ikke på at han har såret både mig og konen.\nIdag føler jeg mig såret og er vred over at han unyttede mine følelser.Jeg betyd intet for ham.\nJeg er ødelagt og ulykkelig og har svært ved at komme videre.\nDet glæder mig at du er kommet videre og du ønskes alt mulig held og lykke fremover.\nForstå dig... Anonym\nSikke en suppedas,- og sikke nogle grimme svar du har fået, det forstå jeg slet ikke!!!!!!!!\nMåske er det fra kvinder som ikke selv har prøvet at blive gravid og føle at det ikke er noget man bare kan skille sig af med.... ved det ik?\nJeg er selv alene med et lille barn og han er min engel og det var den bedste beslutning i mit liv at gennemføre graviditeten...\nSelvfølglig kan man være uheldig claespedersen\nAlle i dette land ved ,at hvis man ikke bruger beskyttelse, så kan man blive gravid.\nDet er som personen der køre bil når han drukket, nej hvor er det synd for ham når han køre galt.\nHer er man så to mennesker, der må påtage sig det ansvar at have fået et barn. Da man jo også må være sit ansvar bevidst som mand klart. Nej friheden består i at man sit eget ansvar bevidst som menneske, og de handlinger man fortager kan have en konsekvens.\nDet andet er at fast holde mennesker i offerrolen. Et er hvor man reel er offer noget andet er gør sig til offer hvor selv har aktiv medspiller.\nnå, det er overhovedet ikke en ny historie...ok, men betalte han dine regninger for det mindste?? når i var ude at spise, biografen?? eller hvad?\nyou go girl jskovg\ngodt klaret min tøs, bare hæng i. mænd kan være sådan nogle svin, og det allerværste er, at de ved det.\nMobydelige svar liwu\nJeg synes der er et par stykker, der svarer rigtig mobydeligt.\nDen ene skriver, om at få et barn med en du dårligt kender.\nJeg ser da ikke noget om, at du har skrevet noget om, hvor længe i har kendt hinanden.\nOg så er der ham Claes, som ikke er værd at kommentere.\nFor mig at se, en virkelig mandschauvinist.\nDe har sikkert deres på det tørre, men måske står de en dag med en utro m/k, og så vil de hyle.\nJeg håber du vil få et godt liv med dit barn, det er ingen katastrofe i dag at være enlig mor.\nHellere være enlig mor end dårlig gift.\nDet er første gang jeg prøver dette.\nJeg giver dig ret mht hende der blev gravid.Man er vel et voksent menneske.Knus mig\nHar ikke noget po det trorre, claespedersen\nEt er at vare offer, efter honden er det sodan i det danske samfund vi alle skal porobe os offer rollen. So de mennesker som reel er offer bliver ikke hort.\nTo mennesker der finder sammen gor det vel frivillig, so har man vel ogso et valg om man vil have et barn. Nor jeg moske skriver lidt hort hanger det sammen med jeg modt mennesker som har levet i offer rollen helde livet.\nAldrig skulle skulle se sit eget ansvar i livet, og de har det ikke haft eller har det godt med sig selv.\nPT. lige nu er Prag med en ven, der har varet i et forhold med en kvinde, og han kan eller ikke set sit eget ansvar i det forhold han har varet i. Nej vi bliver forst fride som mennesker nor vi vedkender vores eget ansvar her i livet, for valg af de mennesker vi omgoes Ok og hvis du kalder det mandschauvinistisk so ok mig.\nMen lar at se hvornor mennesker er offer og ikke er det.\ngjorde du ikke det. claespedersen\nSvar til agent 69,\nHvorfor fandt du dig i at vare hans legetoj, hvorfor sagde du ikke bare fra. Og hvordan kan du vare sammen med en mand igennem so lang tid, og han har samtidig har kone barn. Nej kvinder bliver aldrig fride det er kun en illusion for flere tallet af jer i vil vare offer.\nsvar til claes ironbird472\nJeg vidste ikke at jeg kun skulle være hans legetøj og jeg vidste ikke at han boede sammen med en fast partner, havde jeg vidst dette så ville jeg aldrig ha´ indledt et forhold til ham. Men han er en kæmpe stor skurspiller og løgner. Han fortalte mig at han lige var blevet forladt af sin partner, da vi begyndte at komme sammen.Jeg vidste godt at han havde en datter, det fortalte han da. Ja, jeg stolede på det manden sagde til mig, idet jeg stoler på mine medmennesker og ikke regner med at blive bedraget.\nJeg ønsker ikke at være offer, det har alt dette her sgu gjort for ondt til. Hvis du mener at jeg selv ønsker at være offer, så er det fordi du aldrig selv har prøvet at blive bedraget, for så ville du vide bedre.\nJeg var sammen med manden i så lang tid uden at ha´ en mistanke til ham. Vi var ikke særligt meget sammen på grund af at vi begge havde skifteholdsarbejde og sjældent havde fri på samme tid og han kørte tit i weekenderne. Men vi var sammen nå tiden tillod det og vi havde et godt forhold. Vi snakkede meget i telefon sammen og vi var både hos ham og mig.\nJeg fik et tip fra en af hans kollegaer om at han stadigvæk levede sammen med konen og at han aldrig ville forlade hende så længe datteren var lille. Da jeg fik dette tip stoppede jeg omgående forholdet da jeg ikke ønsker at blive misbrugt.\nIdag har jeg svært ved at stole på folk og er dybt såret, men kæmper hårdt for at komme ovenpå igen.\nJeg beklader claespedersen\nJeg beklader mit svar til dig, jeg kan selvfolglig godt forsto dig, nor det forholder sig po denne mode som du skriver.\nPT. er jeg ikke i Danmark, derfor skrive fejlene.\nPrøv i første omgang .... Anonym\n.... at stave så man kan forstå hvad det egentlig er du prøver på at sige !\nNoget andet er at du er totalt ufølsom og dum at høre på !\nHåber at du en dag selv vil tage ved lære .......på en aller anden måde,- uden at flæbe !\nDet kan være jeg lære lidt af dig. claespedersen\nNu mødt mange store personer i midt liv, men et er sikkert du er ikke iblandt dem. Det enste jeg siger er den går ikke gør sig selv til offer for alt i tilværelsen, det bliver man ikke frit menneske af, men i alle historier skal der være helte og skurke. Men det bare sådan nogle er man lige gode om problemerne, og så siger jeg man bliver ikke frit menneske, hvis man ikke lære se på sig selv, hvor svært den end er for mange.\nPsykopater kan snyde alle SigenF\nHvis ikka man har prøvet at være udsat for en ægte psykopat, så har man mere end almindeligt svært ved at forstå, hvad de kan udrette.\nNormalt møder vi andre mennesker i tillid til, at de ikke vil gøre os ondt og at de ikke bevidst vil lyve.\nJeg har selv været udsat for en psykopat, som konsekvent løj... Han havde også en kone (Til mig sagde han ekskone!), og han løj både for hende og mig. Hun brød helt sammen og til mig sagde han, at hun var psykisk syg og derfor utilregnelig. Den eneste syge i det spil var ham, og det indså jeg heldigvis førend jeg også selv gik i stykker.\nMan mister tilliden til andre mennesker, når man bliver udsat for sådan noget. Det virker faktisk fuldstændigt surrealistisk. Man kan næsten ikke tro sandheden fordi den er så langt ude efter alm. menneskers dømmekraft. Og det er jo også derfor er der ofte går så lang tid, førend man tager konsekvensen.\nTil andre vil jeg sige: Stol på jeres intuition. Er der et lille stik indeni som fortæller, at der er noget galt så STOL på det. Hvis I møder en psykopat, så få benene på nakken. For der er ingen helbredelse og de er uden skrupler.\nNu tror jeg der kommer nogen. claespedersen\nDer læser dette indlæg, men det dog utroligt i kvinder har even til rende ind i psykopater, når der så mange søde mænd i denne verden.\nMen håber dog du finder dig selv igen, ellers skriv et indlæg om det, der tror ikke der flere læser dette indlæg.\nMon ikke også kvinder spiller med langt hen af vejen nogle gange, og de ikke altid er så uskyldige som de gerne vil gøre sig til.\nJeg tror også det hjælpe kvinden til lidt større selvstændighed, at de lærte at være lidt mere ansvarlige, for egne valg igennem livet.


Bæredygtighed | Knauf Insulation\nIsolering og dens påvirkning\nI beboelses- og erhvervsbygninger er energieffektivitet ved hjælp af isolering den nemmeste og mest økonomiske måde at reducere energiforbruget og drivhusgasudslip.1\nVed at reducere energiforbruget er det anslået at isolering reducerer forurening fra den praktiske infrastruktur og reducerer kuldioxid udslip med 780 millioner ton årligt på verdensplan. Dette svarer til det årlige el-forbrug i mere end 90 millioner hjem. Knauf Insulation’s mål er at levere produkter og ydelser der bevarer energi og naturlige ressourcer for en bæredygtig fremtid.\nI den gennemsnitlige levetid for en bygning sparer isolering mere end 1500 gange den energi der er brugt til fremstillingen af denne.\n1“A Cost Curve for Green House Gas Reduction,” The McKinsey Quarterly 2007, Nummer 1.\nVort engagement i bæredygtighed\nVi stræber løbende efter forbedringer i både produktionsfunktioner og produktdesign, for levering af bæredygtige isoleringsprodukter for udvidet energieffektivitet i bygninger.\nResultatet er en række af produkter med høj kvalitet og bæredygtige fordele. Alle produktionsenheder hos Knauf Insulation har fremragende produktionsudstyr støttet af et løbende forsknings og udviklingsprogram. Nogle af vore resultater inkluderer:\nBrug af genbrugsglass (op til 80%) i vores glasuldsproduktion,\nGenindvinding og genbrug af ventileret varme på vore fabrikker,\nUdvikling af revolutionerende ECOSE® Technology bindemiddel for udskiftning af oliebaserede kemikalier (f.eks. fenol og formaldehyd).\nSom et familieejet selskab er vi stolte af Knauf's ry. Kunder over hele verden har lagt deres tillid i kvaliteten og ydelsen af vore produkter og service.\nHer kan du hente alle dokumenter i PDF-format.\nECOSE Technology er en ny generation af bindemiddel, hvilket gør glasulden blød, let at håndtere og lugtfri.


Det ansættelsesretlige område er et yderst komplekst område.\nSom arbejdsgiver er det vigtigt at leve op til de gældende krav, som følger af lovgivningen. Der sker en konstant udvikling på området, hvorfor det er vigtigt at holde sig ajourført med reglerne og løbende sørge for, at medarbejdernes kontrakter hele tiden er i overensstemmelse med lovgivningen.\nSom udgangspunkt er der en række minimumskrav, som bør fremgå af ansættelseskontrakten. Dette er bl.a. arbejdsgiver og lønmodtagers navn og adresse, arbejdsstedet, arbejdets art, ansættelsesforholdets begyndelsestidspunktet, den forventede varighed, lønmodtagerens rettigheder, opsigelsesvarsler, løn, den normale daglige og ugentlige arbejdstid, kollektive overenskomster samt alle øvrige væsentlige vilkår.\nEr ansættelseskontrakterne ikke i overensstemmelse med reglerne, kan det blive en dyr affære som arbejdsgiver.\nHos Leidesdorff & Lund kan vi bistå med en gennemgang af eksisterende kontrakter – uanset om du er arbejdsgiver eller arbejdstager. Vi kan i forbindelse hermed yde den kompetente juridiske rådgivning, som kan give dig et overblik over, hvilke særlige bestemmelser i kontrakten, som er af væsentlig betydning.\nKontakt os allerede i dag for en uforpligtende samtale på 97 32 09 99.


Havenyt.dk - Agurkskimmel\nAgurkskimmel er en plantesygdom, der forårsages af en mikroskopisk svamp, Pseudoperonospora cubensis. Svampen vokser inde i bladene og kan udvikle og sprede sig hurtigt under fugtige forhold. Sygdommen angriber planter indenfor græskarfamilien (også kaldet agurkfamilien), dvs. arter af agurk, melon, squash og græskar, men går især ud over agurk, som i løbet af en uge eller to kan visne fuldstændig. På agurk viser sygdommen sig hurtigt som gule, i starten klart afgrænsede og kantede, pletter på bladenes overside, som efterhånden flyder sammen og bliver brunlige.\nEt agurkeblad, hvor angrebet lige er startet – her ses de klart afgrænsede og kantede, pletter. Foto: Karna Maj\nI løbet af få dage flyder de gule kantede pletter sammen og bliver efterhånden brunlige. Foto: Karna Maj\nPseudoperonospora cubensis, som hører til bladskimmelsvampene, angriber stort set udelukkende blade, hvor den lever inde i plantevævet. Her danner den et forgrenet trådnet, et såkaldt mycelium, som snylter på plantens næringsstoffer. Når den er klar til at danne sporer foregår dette på undersiden af bladene, hvor hyfer (svampetråde) med sporangier (sporebeholdere) vokser ud af bladet og stikker ud i luften.\nSvampen kan udvikle sig både under køligt og varmt vejr, forudsat der er høj fugtighed og vand/dug på bladene, men en temperatur på 15–20 grader øger sporedannelsen og svampens indtrængning i planten. Varme sammen med tørre forhold i drivhuset har en hæmmende virkning på svampens udvikling. Skift mellem kølige nætter og varmere dage favoriserer både dannelsen af sporer og nye angreb af svampen og er altså en uheldig kombination for drivhusejeren.\nSygdommen er udbredt i stort set hele verden og i egne, hvor der dyrkes agurker kontinuerligt gennem året, vil sygdommen ligeledes kunne florere året rundt. Tidsmæssigt forekommer sygdommen i Danmark typisk hen på sommeren, fra juli/august, hvor der begynder at være megen dugdannelse om morgenen, hvilket giver god mulighed for opstart af svampens livscyklus.\nPseudoperonospora cubensis er en parasitisk svamp, som lever af den plante, den angriber og i sidste ende dræber. Som alle svampe spreder den sig ved hjælp af sporer via vind, sprøjt af vanddråber eller menneskers og insekters aktivitet i drivhuset. Sporerne kommer til Danmark med luftstrømme fra sydligere beliggende lande, og der finder muligvis også en form for overvintring sted i Danmark. Det faktum, at sporerne kommer hertil langvejs fra, gør det svært at forebygge et angreb.\nAngrebet starter med at en spore lander på et blad, og under tilstrækkeligt fugtige forhold spirer og udsender den såkaldte zoosporer. Disse zoosporer svømmer af sted på en tynd vandfilm på bladets overflade og finder åbne stomata (spalteåbninger på planter), som de sender spirer ned igennem. Disse spirer er starten på svampens væv, som kaldes et mycelium. Det vokser inde mellem og i plantecellerne og optager plantens næringsstoffer. Når bladet således er ved at være tømt for næring, og svampen har optaget næring nok, starter dannelsen af nye sporer. Dette foregår ved, at små forgrenede hyfer vokser ud gennem spalteåbningerne og danner sporangier, som er runde sporebeholdere med nye sporer i. Sporerne spredes videre til andre blade eller planter, hvorefter cyklus begynder forfra.\nDer går mellem fire og otte dage fra planten angribes, til nye sporer er dannet, alt efter temperatur- og fugtighedsforhold.\nNår svampen fuldfører sin livscyklus, kommer der en grålilla belægning af sporebeholdere på undersiden af de angrebne bladområder. Foto: Karna Maj\nAngrebet starter som regel på de ældre blade og sidst angribes de nye blade, i starten kan man stadig se, at nye grønne blade skyder frem. Sygdommen viser sig som blege, efterhånden gule og dernæst brune, felter på oversiden af bladene. Felterne er på agurk afgrænsede af bladårerne og er derfor kantede i formen, og der kan dannes et fint mosaikmønster i gult og brunt. På andre planter i græskarfamilien kan de gule pletter have en mindre skarpt afgrænset og mere udflydende form.\nDe angrebne felter på agurk afgrænses af bladårerne og danner derfor et fint mosaikmønster i gult og brunt. Her set fra bladets underside. Foto: Karna Maj\nPå undersiden af bladet, ses der brunlige felter modsvarende de gule felter på oversiden. Efterhånden som svampen fuldfører sin livscyklus, vil der dukke en grålilla belægning af sporebeholdere op på undersiden af de angrebne bladområder. Bladene dør til sidst og falder af. Hvis angrebet sker efter frugtsætning, kan agurkerne bliver overeksponeret for sol pga. bladtab og blive skoldede.\nUnder gunstige forhold, dvs. først og fremmest fugtige forhold på bladene, kan sygdommen udvikle sig meget hurtigt og ødelægge en agurkplante i løbet af en-to uger.\nI løbet af en uges tid har agurkskimmelen helt ødelagt bladet. Foto: Karna Maj\nPseudoperonospora cubensis kan angribe alle arter indenfor græskarfamilien (agurk, melon, squash, græskar), men svampen findes i fem forskellige typer, hvor agurk og netmelon er modtagelig for dem alle, mens vandmelon og græskar kun er modtagelig for henholdsvis to og en type. Derfor kan man komme ud for den situation, at agurkplanter kan være hårdt angrebet af sygdommen, mens f.eks. græskar, som står i nærheden, ikke viser tegn på sygdommen. Sygdommens danske navn afspejler, at især agurkplanter er plagede af den.\nAgurk (afrikaagurk, almindelig agurk, anguriaagurk, kantalupmelon, melon, netmelon, orientalsk melon og sukkermelon) og græskar (ayote, centnergræskar, figenbladgræskar, mandelgræskar/Squash/Courgette/Zucchini og moskusgræskar).\nSpørg hos forhandlerne efter de agurksorter som er mest modstandsdygtige overfor agurkskimmel. Egentlig resistente sorter findes ikke på hobbyniveau. Man kan også anvende sorter, der er velegnede som tidlige agurker, så kan man måske nå at få et godt udbytte, inden planten evt. angribes i juli/august.\nHvis muligt, så placer agurkplanterne med stor afstand imellem for at hindre spredning mellem planterne\nVand kun agurkplanten ved jorden, ikke på selve planten og sørg udluftning og ventilation for at holde så lav eller kortvarig fugtighed i drivhuset som muligt fra medio juli måned. Derved nedsættes svampens mulighed for at trænge ind i planten og for at danne nye sporer.\nFor at undgå en evt. overvintring af svampens mycelium skal alle planterester fjernes fra drivhuset.\nDer findes pt. ikke nogle tilgængelige virksomme biologiske bekæmpelsesmetoder for denne sygdom og selv på det kemiske område, er der ikke et stort udbud af effektive midler. Idet sygdommen almindeligvis først optræder et stykke hen på agurksæsonen, kan man forhåbentlig nå at høste en del agurker, inden planten evt. bukker under for agurkskimmel.\nKonstateres sygdommen på nogle af bladene, så fjernes disse straks, dette kan hæmme sygdommens spredning til resten af planten og andre planter.\nAf Bettina Gylden, agronom\nHer er du: Forsiden > Skadedyr og plantesygdomme > Svampesygdomme > Agurkskimmel


Trivium har altid været store Metallica fans, men en tour med Machine Head har også haft positiv indflydelse. De unge knægte i Trivium skuffede de ældre metalfans og –anmeldere en anelse med deres forrige skive ”The Crusade”. Ikke fordi det var en decideret dårlig skive – det modviste salget til de unge fans jo - snarere fordi der var set et enormt potentiale i bandet efter ”Ascendancy”. I stedet valgte Heafy og følge at sætte Metallica og især Hetfield-inspirationen alt for langt frem i sangskrivningen og ”The Crusade” så lidt ud som et plagiat.\nNu er det tid igen til nyt i form af ”Shogun”. Et album produceret af Nick Raskulinecz (Foo Fighters, Stone Sour mfl.) og mixet af geniet Colin Richardson. Denne anmeldelse skal dog ikke tale mere om lyden, da det modtagne promo-materiale indeholder et rå-mix, der heldigvis lyder ganske godt alligevel.\nHeftield-tendensen på vokalen er ikke helt lagt til side for sanger og guitarist Heafy. Umiddelbart er der blevet mere plads til ren, melodisk sang og så noget mere rå galde. En blanding som det også lod sig høre på Ascendancy.\nOp til dette album deltog Trivium i en tour med Machine Head, der netop havde haft stor succes med ”The Blackening”. Og det album synes også at have givet ynglingene lidt at lære. Riff-opbygningen er af og til ikke helt ulig i sin måde at sammenbygge melodi med brutalitet. Derudover er det et riff-o-rama uden lige. Riff på riff drønes der derudaf. Både som hørt hos Machine Head men også den evige tilbedelse af Metallica har skyld i dette.\nTil trods for at være skrevet på landevejen er det et meget gennemarbejdet album, når man først kommer ind under de mange riffs og soli albummet er prydet med. Gruppen arbejder på en for thrash-genren uvant vis med korarbejde og det fungerer fantastisk og instinktivt fængende, når det fungerer. Andre steder lyder det som børnesange.\nInstrumentalt er bandet uovertrufne. Samspil mellem bas og trommer sidder perfekt og de mange soli og melodiske leads bliver udført overbevisende.\nEt skridt op i forhold til ”The Crusade”. En udvikling fra ”Ascendancy” men heller ikke en fuldbyrdet modstander hertil. I denne anmelders snart 30-årige øjne en plade, der igen giver håb for kommende klassiker metalalbums fra Trivium, så bandet ikke kun skal levere populær musik til teenage-værelserne og så glemmes når fans’ne indtræder i de voksnes rækker.


En hyldest til Joseph Weizenbaum - PDF\nDownload "En hyldest til Joseph Weizenbaum"\n1 Geert Lovink Googlificeringen af vores liv En kreativ netkultur er det eneste middel mod informationsoverfloden En hyldest til Joseph Weizenbaum Et spøgelse hjemsøger verdens intellektuelle eliter: informationsoverflod. Almindelige mennesker har sat sig på strategiske ressourcer og tilstopper mediekanaler, der tidligere blev styret stramt. Før Internettet levede de dannede klasser i en forestilling om, at de kunne skelne "tom snak" fra "viden". Med fremkomsten af søgemaskiner til Internettet er det ikke længere muligt at skelne mellem de øvre klassers indsigter og plebejernes snak. Adskillelsen af høj og lav og deres sameksistens i tilfælde af karneval stammer fra svundne tider og bør ikke bekymre os. I dag alarmerer et helt andet fænomen: Søgemaskinerne rangerer i forhold til popularitet, ikke i forhold til sandhed. Vores liv er nu bestemt af søgning. Med den dramatiske stigning i antallet af tilgængelige informationer er vi blevet grebet af søgeværktøjer. Vi leder efter telefonnumre, adresser, åbningstider, en persons navn, flytider, gode tilbud, og i en hektisk sindstilstand erklærer vi den stadigt voksende mængde af grå substans for "dataaffald". Snart vil vi søge og ende med at fare vild. Gamle kommunikationshierarkier er ikke bare imploderet, men selve kommunikationen har udviklet sig til et angreb på hjernen. Populær støj er ikke bare steget til ulidelige højder, men vi kan ikke længere udholde endnu en forespørgsel fra kolleger, der spiller en vigtig rolle for os. Selv den venlige hilsen fra venner og familie har antaget status af en opgave med forventningen om et svar. Det, der foruroliger den dannede klasse mest, er, at den tomme snak er rykket ind på videnskabens og filosofiens hidtil beskyttede områder, men de burde i stedet bekymre sig om, hvem der vil få kontrollen over det stadig mere centraliserede computernetværk. Det, som vor tids repræsentanter for ophøjet enfoldighed og stilfærdig storslåethed ikke kan udtrykke, bør vi sige for dem: Der er en voksende utilfredshed med Google og den måde, Internettet organiserer informationssøgning på. Det videnskabelige etablissement har mistet kontrollen over et af sine centrale forskningsprojekter udformningen og ejerskabet af computernetværk, som nu bliver brugt af milliarder af mennesker. Hvordan endte så mange mennesker med at blive så afhængige af én eneste søgemaskine? Hvorfor gentager vi nu endnu engang Microsoft historien? Det virker kedeligt at beklage sig over et fremspirende monopol, når den gennemsnitlige internetbruger disponerer over sådan en mangfoldighed af værktøjer til at fordele magten. En mulig måde at komme ud af denne knibe på er at omdefinere Heideggers "snak" positivt. I stedet for at beklage sig og drømme om et uforstyrret liv offline og om radikale metoder til at filtrere støjen fra er det tid til åbent at konfrontere vor tids ligegyldige former for tilstedeværen i blogs, sms'er og computerspil. De intellektuelle bør ikke længere skildre internetbrugere som uvæsentlige amatører, der er afskåret fra at An article from 1/8\n2 have et væsentligt og oprindeligt forhold til verden. Der er noget større på spil, og det kræver, at man vover at tage en politisk diskussion af informatik. Det er på tide at se nærmere på fremkomsten af en ny form for virksomhed, der er i færd med at overgå Internettet: Google. World Wide Web, der skulle have virkeliggjort Borges' uendelige bibliotek, som det bliver beskrevet i hans fortælling "Biblioteket i Babel" (1941), bliver af mange kritikere set som en variant af George Orwells Big Brother i romanen Herskeren har i dette tilfælde ændret sig fra at være et ondt uhyre til at være en samling cool unge mennesker, hvis virksomhedsslogan er "Gør intet ondt". Vejledt af en meget ældre og erfaren generation af IT guruer (Eric Schmidt), internetpionerer (Vint Cerf) og økonomer (Hal Varian) har Google ekspanderet så hurtigt og til så mange forskellige områder, at der stort set ikke er nogen kritiker, akademiker eller erhvervsjournalist, der har været i stand til at følge med i forhold til den rækkevidde og det tempo, Google har udviklet sig med de seneste år. Nye applikationer og services hober sig op som uønskede julegaver med stadig større regelmæssighed. Tag bare Googles gratis e mailservice Gmail, videodelingsplatformen YouTube, det sociale networkingsite Orkut, GoogleMaps og GoogleEarth, Googles hovedkilde til indtægt Adwords med Pay Per Click annoncer, kontorapplikationer såsom Calendar, Talks og Docs. Google konkurrerer ikke bare med Microsoft og Yahoo, men også med underholdningsvirksomheder, offentlige biblioteker (med Googles omfattende bogskanningsprogram) og selv med telefonselskaber. Tro det eller ej, men Google Phone kommer snart. Jeg hørte for nylig et mindre nørdet familiemedlem sige, at hun havde hørt, at Google var meget bedre og lettere at bruge end Internettet. Det lyder sødt, men hun havde ret. Google er ikke bare blevet det bedre internet, Google overtager softwareopgaver fra din egen computer, så du kan tilgå disse data fra enhver terminal eller ethvert håndholdt apparat. Apples MacBook Air er en yderligere indikation af migrationen af data til privat kontrollerede lagringsbunkere. Sikring og beskyttelse af informationer er i hastigt tempo ved at udvikle sig til at blive den ny økonomi og teknologi baseret på kontrol. Og størstedelen af brugerne såvel som virksomhederne afgiver lykkeligt magten til selv at bestemme over deres informationsmæssige ressourcer. Øer af fornuft Min interesse for ideerne bag søgemaskinerne blev genvakt, da jeg læste interviewbogen Hvor er de, øerne af fornuft i cyberstrømmen? Udveje fra det programmerede samfund med MIT professor og computerkritiker Joseph Weizenbaum, der er kendt for sit computerterapiprogram ELIZA fra 1966 og for sin bog fra 1976 Computer Power and Human Reason. 1 Weizenbaum døde den 5. marts 2008 i en alder af 84. For nogle år siden flyttede Weizenbaum fra Boston tilbage til Berlin, hvor han var vokset op, inden han sammen med sine forældre flygtede fra nazisterne i Interviewene blev foretaget af journalist Gunna Wendt fra München. En række Amazon anmeldere brokkede sig over Wendts ukritiske spørgsmål og hendes bidrags høflige, overfladiske niveau. Dette foruroligede ikke mig. Jeg nød indsigterne af en af computervidenskabens få insider kritikere. Særligt interessante er Weizenbaums historier om sin ungdom i Berlin, eksilet i USA og måden, han begyndte at arbejde med computere på i 1950'erne. Bogen kan læses som en opsummering af Weizenbaums kritik af computervidenskaben, nemlig at computere pålægger deres brugere en mekanisk anskuelsesmåde. Det, der især interesserede mig, var den måde, hvorpå den "kætterske" Weizenbaum udvikler sine argumenter som en velorienteret og respekteret insider en position, der har ligheder med den "netkritik", som jeg har udviklet sammen An article from 2/8\n3 med Pit Schultz, lige siden vi startede projektet omkring "nettid" i Bogens titel og undertitel lyder interessant: Hvor er de, øerne af fornuft i cyberstrømmen? Udveje fra det programmerede samfund. Weizenbaums overbevisninger kan opsummeres nogenlunde sådan her: "Ikke alle aspekter af virkeligheden kan beregnes." Weizenbaums internetkritik er generel. Han undlader at blive specifik, og vi er nødt til at forstå dette. Hans bemærkninger om Internettet tilføjer intet nyt for dem, der er bekendt med Weizenbaums værker: Internettet er en stor bunke skrammel, et massemedie der består af op imod 95% vrøvl, meget lig det fjernsynsmedie, som nettet uvægerligt er på vej til at udvikle sig i retning af. Den såkaldte informationsrevolution er slået over i en strøm af misinformation. Grunden til dette er fraværet af en redaktør eller et redaktionelt princip. Det lykkes ikke for bogen at behandle grunden til, at dette afgørende medieprincip ikke blev bygget ind af de første generationer af computerprogrammører, hvoraf Weizenbaum var et fremtrædende medlem. Svaret ligger formentlig i den første brug af computeren som en regnemaskine. Teknologiske determinister i Berlins Sophienstraße og andre steder insisterer på, at matematisk beregning fortsat er det centrale for computere. (Mis)bruget af computere til mediemæssige formål var ikke forudset af matematikerne, og skylden for vor tids ubehjælpsomme brugergrænseflader og forvaltning af informationer bør ikke tillægges de folk, der designede de første computere. Det vil tage lang tid at omforme formålet med den computer, der engang var en krigsmaskine fra at være en digital regnemaskine til at blive en universel menneskelig anordning, der tjener vores uendeligt rigt facetterede og forskelligartede informations og kommunikationsformål. Ved en række lejligheder har jeg formuleret en kritik af den "medieøkologi", der har til formål at filtrere "brugbare" informationer fra til individuelt forbrug. Hubert Dreyfus' On the Internet (2001) er en af de centrale forbrydere her. Jeg mener ikke, at det er op til nogen professor, redaktør eller koder at beslutte for os, hvad der er vrøvl, og hvad der ikke er. Dette bør være en fordelt opgave, som er indlejret i en kultur, der fremmer og respekterer meningsforskelle. Vi bør lovprise bredden og gøre nye søgeteknikker til en del af vores overordnede kultur. En mulig vej at gå ville være yderligere at revolutionere søgeværktøjerne og øge det generelle niveau af evnen til at begå sig i medielandskaberne. Hvis vi går ind i en boghandel eller på et bibliotek, har vores kultur lært os, hvordan man finder rundt imellem de tusindvis af titler. I stedet for at brokke os til bibliotekarerne eller informere ejerne om, at de fører for mange bøger, beder vi om hjælp, eller vi finder selv ud af det. Weizenbaum ville gerne have os til at nære mistillid til det, vi ser på vores skærme, uanset om det er på fjernsyn eller på Internettet. Weizenbaum nævner ikke, hvem der skal rådgive os med hensyn til, hvad vi kan stole på, om noget er sandfærdigt eller ej, eller hvordan vi skal prioritere de informationer, vi indhenter. Mæglernes rolle bliver kort sagt kastet over bord til fordel for en dyrkning af generel mistro. Lad os glemme Weizenbaums informationsangst. Det, der gør interviewet til så interessant læsning, er dets insisteren på betydningen af, at man stiller de rigtige spørgsmål. Weizenbaum advarer imod en ukritisk brug af ordet "information". "Signalerne i computeren er ikke information. De er ikke andet end signaler. Der er kun én måde at lave signaler til information på, og det er ved fortolkning." For at gøre dette er vi afhængige af den menneskelige hjernes arbejde. Internettets problem er ifølge Weizenbaum, at det indbyder os til at anskue det som et orakel fra Delfi. Internettet vil besvare alle vores spørgsmål og løse alle vores problemer. Men Internettet er ikke en salgsautomat, som man smider en mønt i og så får det, man ønsker. Nøglen er her erhvervelsen af An article from 3/8\n4 en passende uddannelse, så man bliver klædt på til at formulere den rigtige søgning. Det handler alt sammen om, hvordan man bliver i stand til at stille de rigtige spørgsmål. For at gøre dette har man brug for uddannelse og ekspertise. Vi når ikke et højere dannelsestrin ved at øge muligheden for at publicere. Weizenbaum skriver: "Muligheden for, at alle og enhver kan anbringe noget på Internettet, betyder ikke særlig meget. Det vilkårlige bidrag fører til lige så lidt som vilkårligt fiskeri." I denne kontekst foretager Weizenbaum en sammenligning mellem Internettet og den nu forsvundne cb radio eller walkie talkie. Kommunikation alene vil ikke føre til brugbar og bæredygtig viden. Weizenbaum sætter den urokkelige tro på søgninger (med søgemaskiner) i forbindelse med fremkomsten af "problem" diskursen. Computere blev indført som "generelle problemløsere", og deres formål var at levere en løsning på alt. Folk blev opfordret til at uddelegere deres liv til computeren. "Vi har et problem," argumenterede Weizenbaum, "og problemet kræver et svar." Men personlige og sociale spændinger forsvinder ikke ved, at man erklærer, at de er et problem. Det, vi har brug for i stedet for Google og Wikipedia, er "evnen til at undersøge og tænke kritisk". Weizenbaum forklarer dette med en henvisning til forskellen mellem at høre og lytte. En kritisk forståelse fordrer, at vi først sætter os ned og lytter. Og så er vi nødt til at læse, ikke bare dechifrere, og lære at fortolke og forstå. Som man muligvis ville forvente, bliver det såkaldte Web 3.0 bebudet som det teknokratiske svar på Weizenbaums kritik. I stedet for Googles algoritmer baseret på nøgleord og et output baseret på rangering vil vi snart kunne stille spørgsmål til den næste generation af "almindeligt sprog" søgemaskiner som fx Powerset. Vi kan imidlertid allerede nu forudsige, at computerlingvister ikke vil sætte spørgsmålstegn ved problem svar tilgangen, og at de vil passe på ikke at opføre sig som et "indholdspoliti", der afgør, hvad der er skidt og kanel på Internettet. Det samme gør sig gældende for initiativer med det semantiske net og lignende kunstig intelligens teknologier. Vi sidder fast i tidsalderen for indhentning af informationer på Internettet. Hvor Googles paradigme bestod i linkanalyse og siderangering, vil den næste generation af søgemaskiner for eksempel blive visuelle og begynde at indeksere verdens billeder, denne gang ikke baseret på tags, som brugere har tilføjet, men på kvaliteten af selve billedet. Velkommen til hierarkiseringen af det virkelige. De næste bind af brugermanualer til computere vil introducere programmeringsnørder for æstetisk kultur. Fotoklubentusiaster, der er blevet til kodere, vil være de næste, der forurener os med dårlig smag. Lige siden fremkomsten af søgemaskiner i 1990'erne har vi levet i "det søgende samfund", der som Weizenbaum indikerer ikke befinder sig så langt fra Guy Debords "Skuespilsamfund". Denne situationistiske analyse fra slutningen af 1960'erne var baseret på fremkomsten af film, tv og reklameindustrierne. Den største forskel fra i dag er, at vi eksplicit bliver opfordret til at interagere. Vi bliver ikke længere tiltalt som en anonym masse af passive forbrugere. Vi er i stedet blevet "spredte skuespillere", der befinder sig på en mangfoldighed af kanaler. Debords kritik af varegørelsen er ikke længere revolutionær. Nydelsen ved at hengive sig til forbrug er så vidt udbredt, at den har opnået en status af universel menneskeret. Vi elsker alle varefetichen og mærkerne og hengiver os til den glamour, den globale klasse af berømtheder fremfører på vores vegne. Der er ikke nogen social bevægelse eller kulturel praksis, hvor radikal den end er, der kan undslippe varelogikken. Der er ikke udtænkt nogen strategi for livet i tiden efter skuespillet. Bekymringerne har i stedet fokuseret på privatlivets fred, eller hvad der er An article from 4/8\n5 tilbage af det. Kapitalismens evne til at absorbere sine modstandere har været af et sådant omfang, at det har været så godt som umuligt at argumentere for, at vi stadig har brug for kritik i dette tilfælde af Internettet hvis ikke alle vores private telefonsamtaler og internettrafik skal blive offentligt tilgængelige. Selv da er det svært at plædere for kritik eller for en organiseret klage fra en forbrugerlobbygruppe. Lad os antage, at et sådant "aktionærdemokrati" faktisk eksisterede. Først da ville den følsomme sag om privatlivets fred blive til en katalysator for en større bevidsthed om det fælles bedste, men gruppen af deltagere i et sådant demokrati ville imidlertid stadig være begrænset. At tilhøre den aktiebesiddende "masse" er forbeholdt middelklassen og opefter. Dette forøger kun behovet for en livlig og mangfoldig offentlighed, hvor hverken statslig overvågning eller markedsinteresser har det sidste ord. Profilkontrol Direktøren for det franske Bibliothèque Nationale, Jean Noël Jeanneney, udgav allerede i 2005 en pjece, hvori han advarede mod Googles fordring på at "organisere verdens information". 2 Det er ikke op til nogen enkeltstående, privat virksomhed at påtage sig en sådan rolle. Google and the Myth of Universal Knowledge, oversat til engelsk af University of Chicago Press, er fortsat et af de få dokumenter, der åbent udfordrer Googles uomtvistede overherredømme. Jeanneney sigter kun på ét specifikt projekt, Book Search, hvor millionvis af bøger fra amerikanske universitetsbiblioteker bliver skannet. Hans argument er meget fransk europeisk. På grund af den usystematiske og uredigerede måde, hvorpå Google udvælger bøgerne, vil arkivet ikke på en ordentlig måde repræsentere den nationale litteraturs kæmper som for eksempel Hugo, Cervantes og Goethe. Med sit fokus på engelske kilder vil Google derfor ikke være den passende partner til at opbygge et offentligt arkiv for verdens kulturelle arv. Jeanneney siger: "Valget af, hvilke bøger der skal digitaliseres, vil blive gennemtrængt af den angelsaksiske stemning." Dette er i sig selv et berettiget argument, men problemet er her, at det i første omgang ikke er i Googles interesse at opbygge og administrere et online arkiv. Google lider af datafedme og interesserer sig ikke for opfordringer til omhyggelig bevarelse. Det ville være naivt at kræve en kulturel bevidsthed. Det primære mål for denne kyniske virksomhed er at overvåge brugeradfærd for at sælge trafikdata og profiler til interesserede tredjeparter. Google sigter ikke efter ejerskabet til Emile Zola. Virksomhedens mål er at lokke Proust fans væk fra arkivet. Måske er der en interesse for et smart Stendhal krus, en Flaubert T shirt i størrelse XXL eller et Sartre køb på Amazon. For Google er Balzacs samlede værker abstrakt dataskrammel, en rå ressource hvis eneste formål er at skabe fortjeneste, hvorimod de for franskmænd er åbenbaringen af deres sprog og kultur. Det forbliver et åbent spørgsmål, om det foreslåede europæiske svar på Google, multimediesøgemaskinen Quaero, nogensinde vil blive driftsklar, og om den overhovedet vil inkorporere Jeanneneys værdier. Ved lanceringen af Quaero vil søgemaskinemarkedet være en generation forud for Quaero med hensyn til medier og komponenter; der er dem, der argumenterer for, at Chirac var mere interesseret i at forsvare den franske ære end den globale udvikling af Internettet. 3 Hver uge ser vi lanceringen af endnu et Google initiativ. Selv for velorienterede insidere er det noget nær umuligt at følge med, for ikke at tale om at afsløre en overordnet plan. Lige nu, i midten af april 2008, er der Google App Engine, "et udviklerværktøj, der gør dig i stand til at køre dine webapplikationer på Googles infrastruktur". Det er et perfekt eksempel på, hvordan en virksomhed, der ejer vor tids infrastruktur, er i stand til at An article from 5/8\n6 koncentrere mere magt. App Engine vil også give startup firmaer lov til at bruge Googles webservere, API'er og andre udviklerværktøjer som den primære arkitektur til at bygge nye webapplikationer. Som Richard MacManus bemærker: "Google er tydeligvis tilstrækkeligt store og smarte til at levere denne platformservice til udviklere. Det rejser imidlertid spørgsmålet: Hvorfor skulle et startup firma ville overlade så meget kontrol og afhængighed til en stor internetvirksomhed?" Computerinfrastruktur er hurtigt ved at blive til et hjælpeværktøj, og Google App Engine er endnu et eksempel på dette. Så MacManus ender med det retoriske spørgsmål: "Ville du ønske, at Google kontrollerede hele dit udviklingsmiljø fra ende til anden? Var det ikke af den grund udviklere plejede at frygte Microsoft?" Svaret er muligvis enkelt: Det er udviklernes ikke så hemmelige ønske at blive købt af Google. Millionvis af internetbrugere deltager, velvilligt eller ej, i denne proces ved frit at forsyne disse virksomheder med deres profiler og opmærksomhed, som er Internettets valuta. For et par uger siden tog Google patent på en teknologi, der vil øge virksomhedens evne til at "læse brugeren". Formålet er at dechifrere, hvilke sider, regioner og emner seeren er interesseret i baseret på seerens adfærd, efter at de er ankommet til en side. Dette er blot et eksempel på de mange analytiske teknikker, denne medievirksomhed udvikler for at studere og kommercielt udnytte brugeradfærd. Kvalitet tager tid Det kommer ikke som nogen stor overraskelse, at Googles skarpeste kritikere er nordamerikanere. Europa har indtil videre investeret overraskende få ressourcer i den konceptuelle forståelse og kortlægning af den ny mediekultur. EU er i bedste fald den første til at tage nye tekniske standarder og produkter fra andre steder i brug. Men det, der tæller inden for ny medieforskning, er konceptuelt overherredømme. Teknologisk forskning alene gør det ikke, ligegyldigt hvor mange penge EU investerer i internetforskning fremover. Så længe kløften mellem den ny mediekultur og den overordnede politiske ledelse samt private og kulturelle institutioner bliver genskabt, vil en blomstrende teknologisk kultur ikke blive skabt. Vi bør kort sagt holde op med at se opera og de andre skønne kunster som en form for kompensation for cyberspaces ulidelige lethed. Foruden fantasi, en kollektiv vilje og en pæn dosis kreativitet kunne europæerne mobilisere deres enestående evne til at brokke sig til en produktiv form for negativitet. Den kollektive lidenskab for at reflektere og kritisere kan lige så godt blive brugt i en bevægelse for kritisk forventning, der kan overvinde det outsider syndrom, som mange oplever i forhold til den tildelte rolle som bruger og forbruger. Jaron Lanier skrev i sin nekrolog over Weizenbaum: "Vi ville ikke lade en studerende uddanne sig til en professionel forsker med speciale i medicin uden at lære ham om dobbelt blinde forsøg, kontrolgrupper, placebo og gentagelige resultater. Hvorfor gør man en enestående undtagelse for computervidenskaben, der tillader os at være blødsødne over for os selv? Alle computervidenskabsstuderende burde blive oplært i weizenbaumsk skepsis og burde forsøge at give den dyrebare disciplin videre til brugerne af vores opfindelser." 4 Vi er nødt til at spørge os selv: Hvorfor er de bedste og mest radikale internetkritikere amerikanere? Vi kan ikke længere bruge argumentet om, at de er mere velorienterede. Mine to eksempler er, idet jeg arbejder i Weizenbaums fodspor, Nicolas Carr og Siva Vaidhyanathan. Carr kommer fra branchen (Harvard Business Review) og udviklede sig selv til den perfekte insider kritiker. Hans seneste bog, The Big Switch, beskriver Googles strategi med at centralisere og dermed kontrollere Internettets infrastruktur gennem virksomhedens datacentre. 5 Computere bliver mindre, billigere og hurtigere. An article from 6/8\n7 Disse stordriftsfordele gør det muligt at outsource lagring og applikationer til små priser. Der er noget ironisk over dette. Generationer af hippe IT guruer spøgte med IBM's Thomas Watson forudsigelse verden havde kun brug for fem computere men dette er netop tendensen. I stedet for at decentralisere yderligere bliver brugen af Internettet koncentreret i få, ekstremt energikrævende datacentre. 6 Carrs specialitet er amoralske iagttagelser om teknologi, idet han ignorerer den grådige holdning hos de mennesker, der profiterede af dotcom boblen og nu gør det af Web 2.0. Siva Vaidhyanathans projekt, Googlificeringen af alting, har en ambition om at samle kritisk Google forskning i en bog, der er sat til at udkomme i slutningen af I mellemtiden samler han råmaterialet på en af sine blogs. 7 Indtil videre bliver vi ved med at være besat af den dalende kvalitet af svarene på vores søgninger og ikke af det underliggende problem, nemlig den dårlige kvalitet af vores uddannelse og den forsvindende evne til at tænke på en kritisk måde. Jeg er nysgerrig efter at finde ud af, om fremtidige generationer vil legemliggøre eller skal vi sige designe Weizenbaums "øer af fornuft". Det, der er nødvendigt, er en gentilegnelse af tiden. På nuværende tidspunkt er der ganske enkelt ikke tid til at spadsere rundt som en flanør. Alle informationer, enhver genstand eller erfaring skal nødvendigvis være umiddelbart tilgængelige. Vores teknisk kulturelle udgangspunkt er tidsmæssig utålmodighed. Vores maskiner registrerer softwareredundans med stigende utålmodighed og kræver, at de installerer opdateringen. Og vi er kun alt for villige til at føje dem, idet vi frygter, at de bliver langsommere. Usability eksperter måler den fraktion af et sekund, hvor vi beslutter os for, om informationen på skærmen er det, vi leder efter. Hvis vi ikke er tilfredse, klikker vi videre. Lykketræf kræver en masse tid. Vi kunne lovprise tilfældighed, men vi kunne næppe praktisere denne dyd selv. Hvis vi ikke længere kan støde på øer af fornuft igennem vores søgninger, kan vi lige så godt selv bygge dem. Med Lev Manovich og andre kolleger argumenterer jeg for, at vi er nødt til at opfinde nye måder at interagere med information på, nye måder at repræsentere den på og nye måder at få den til at give mening. Hvordan reagerer kunstnere, designere og arkitekter på disse udfordringer? Hold op med at søge. Gå i gang med at stille spørgsmål. I stedet for at forsøge at forsvare os selv mod informationsoversvømmelse kan vi gribe denne situation kreativt an som en mulighed for at opfinde nye former, der egner sig til vores informationsrige verden. Tak til Ned Rossiter for hans redaktionelle hjælp og ideer. 1 Joseph Weizenbaum og Gunna Wendt: Wo sind sie, die Inseln der Vernunft im Cyberstrom, Auswege aus der programmierten Gesellschaft, Herder Verlag, Freiburg Bogen er ikke oversat til dansk. 2 Jean Noel Jeanneney: Google and the Myth of Universal Knowledge. A View from Europe, The University of Chicago Press, Chicago Se Wikipedia artiklen: wikipedia.org/wiki/quaero. I december 2006 trak Tyskland sig ud af Quaero projektet. I stedet for en multimediesøgemaskine foretrak de tyske ingeniører en tekstbaseret søgemaskine. Ifølge Wikipedia "vægrede de tyske ingeniører sig også ved det, de mente i for høj grad var ved at udvikle sig til et anti Google projekt snarere end et projekt, der blev drevet af dets egne idealer" Nicolas Carr: The Big Switch, Rewiring the World, From Edison to Google, W.W.Norton, New York "Tegningerne for Googles datacenter i The Dalles, Oregon, er bevis på, at nettet ikke er nogen overjordisk idébutik, der svæver over vores hoveder som nordlys. Det er en ny tung industri, en energifrådser, der kun bliver mere og mere sulten.", Ginger Strand, Harper's Magazine, March An article from 7/8\n8 7 Se Published Original in English Translation by Mikael Ørting Kristiansen Contribution by Lettre Internationale (Denmark) First published in Lettre International 81 (2008) (German version) Geert Lovink Eurozine An article from 8/8


Områdekode 0274 / +58274 / 0058274 / 01158274, Venezuela (forvalg)\nOmrådekode / forvalg 0274 (+58274 / 0058274 / 01158274)\nOmrådekode: 0274 (+58274)\nPræfixet 0274 er områdenummeret for Mérida. For det fiktive telefonnummer 7768061 og er forvalg / områdekoden 0274, det nummer, der skal ringes op, er 0274 7768061. Og Mérida ligger i Venezuela.\nOmrådekodepræfikset / forvalg tildeler abonnentens telefonnummer til en bestemt placering. Der findes andre typer præfiks ud over områdekoden: Internationale landepræfikser, præfikser for mobiltelefonudbydere og præfikser for forskellige tjenester. Disse kombineres for at passe til flere formål. Når du ringer fra et land til et andet i tilfælde, hvor modtageren af opkaldet har en fastnet, kombineres landepræfikset med områdekoden og abonnentens nummer. For det fiktive telefonnummer 7768061 er forvalg / områdekoden 0274 (Mérida) og Landekode 0058, det nummer, der skal ringes op, er 0058 274 7768061. Hvis opkaldet er til en mobilenhed, kombineres Landekode med mobiltelefonudbyderens præfiks og abonnentens nummer. Hvis der foretages et opkald til en abonnent i det samme land, kan Landekode udelades. I tilfælde af nationale opkald fra et fastnet til et andet kan områdekoden / forvalg også udelades i mange lande, når begge abonnenter har den samme områdekode / forvalg. Især i lande, hvor abonnenter er i stand til at bevare det samme telefonnummer efter at have flyttet til en anden placering eller by, skal områdenummeret – i dette tilfælde 0274 – selvfølgelig også ringes op.\nTjenester, der fås adgang til via tjenestepræfikser, kan medføre gebyrer, ikke kun fra telekommunikationsselskaber, men også fra de virksomheder, der tilbyder disse tjenester. Som et resultat tilbyder en række tvivlsomme virksomheder tjenester, der er til begrænset nytte men pådrager sig høje gebyrer. For at øge deres fortjeneste yderligere forsøger sådanne tjenester at holde vedkommende, der ringer, på linjen så længe som muligt. Tilsynsmyndighederne griber regelmæssigt til handling mod sådanne udbydere, men det kan man ikke regne med. Ud over specielle numre, der kan identificeres ved hjælp af deres præfikser, er der også hurtigopkaldsnumre. Det mest kendte er nødnumrene 112 i Europa og 911 i Nordamerika. Disse numre kan bruges landsdækkende og behøver ingen præfikser, dvs. ingen Landekode +58 (0058) eller områdekode / forvalg 0274 (Mérida).\nHvis du er uden for Venezuela, og du vil ringe til en person i Mérida, skal du udover Landekode have Landekode for det land, du ønsker at ringe til. Landekode for Venezuela er +58 (0058), så hvis du er i Danmark, og du vil ringe til en person i Mérida, skal du prefikse personens telefonnummer med +58 274. Nulet foran områdekode er udeladt i dette tilfælde. For det fiktive telefonnummer 7768061 er forvalg / områdekoden 0274 (Mérida) og Landekode 0058, det nummer, der skal ringes op, er 0058 274 7768061.


Academic Works rekrutteringsproces | Academic Work\nI Academic Work anvender vi en kompetencebaseret rekrutteringsproces i alle processer. Denne metode fokuserer på de personlige egenskaber, som stillingen kræver. De kompetencer, der ligger til grund for rekrutteringsprocessen og i sidste ende afgør, hvem der er den rigtige til stillingen, afgøres sammen med vores erfarne rekrutteringskonsulenter.\nAcademic Works rekrutteringsproces - trin for trin\nKravprofil: Vi starter vores samarbejde med at diskutere de vigtigste krav for stillingen.\nPublicering af stillingsannonce, søgning og screening: udføres via vores ATS- og CRM-system af Academic Work. Disse aktiviteter sørger for, at vi finder den rigtige kandidat til stillingen.\nScreeninginterview: bliver gennemført over telefon. De spørgsmål, som stilles, hjælper os til at forsikre om, at kandidaten passer kravprofilen og er motiveret for stillingen.\nInterview med Academic Work: Vi gennemfører kompetencebaserede interviews. Interviewmetoden identificerer tidligere adfærdsmønster, som giver os en indikation på fremtidig adfærd og arbejdspræsentation.\nKandidatpræsentation: Kandidater bliver præsenteret via vores digitale platform Happo. Platformen giver dig mulighed for at rangere og kommenterer på kandidaterne og giver dig besked, hvis nye kandidater bliver præsenteret. Platformen er GDPR-kompatibel.\nKundeinterview: Vi hjælper dig med at aftale interviewene og støtter dig undervejs, hvis der er behov for det.\nEfter interviewet, diskuterer vi kandidaterne og gennemfører referencetagning, før vi tilbyder stillingen til kandidaten, som passer kravprofilen bedst.\nFor alle typer ansættelser, kan vi altid støtte dig med onboarding, selv på distance.\nDen kompetencebaserede rekrutteringsmetode, vi anvender, hviler på arbejdspsykologi og er ISO-certificeret i henhold til ISO 9001. Certificeringen er meget vigtig og efterspørges i stigende grad af vores samarbejdspartnere. Det er også en måde at sikre effektive processer og en forudsætning for videre udvikling i tråd med vores vision. Testene, vi arbejder med, gennemgås og certificeres af Den Norske Veritas (DNV GL). DNV GL er det det stærkeste certificerings- og evalueringsinstitut for arbejdspsykologitestværktøjer på det nordiske marked. I modsætning til mange andre aktører i branchen, begynder vi i Academic Work en ny rekrutteringsproces til hver enkelt stilling, hvilket også betyder, at vi markedsfører hver opgave i vores store digitale netværk.\nTransparent og fleksibel rekrutteringsproces\nEn rekrutteringsproces begynder ofte med at vi, sammen med dig som kunde, identificerer hvilke personlige kvaliteter og kompetencer, der er vigtige for stillingen. Vi danner derefter kravprofilen, der løber som en rød tråd gennem hele processen. Du modtager løbende information om status vedrørende stillingen, og du beslutter selv, hvor involveret du vil være i rekrutteringsprocessen. Du som kunde har selvfølgelig fuld indsigt for at kunne deltage og påvirke slutresultatet.\nAcademic Work har over mange års erfaring som rekrutterings- og vikarbureau og har siden starten fundet 155.000 nye medarbejdere til vores kunder.\nDet er vores rekrutteringskonsulenter, der gør os unikkke. Det brænder for at gøre det lille ekstra, og for at du som kunde bliver hundredeprocent tilfreds. Rekrutteringskonsulenterne sidder kompetencer inden for flere forskellige fagområder - herunder IT, tech og økonomi.\nTests som supplement i rekrutteringsprocessen\nI nogle rekrutteringsprocesser anbefaler vi at bruge forkskellige tests som et supplement til det kompetencebaserede interview. Tests har til formål at give målbare og objektive data, der giver et mere omfattende billede af kandidatens egnethed og et bredere beslutningsgrundlag for udvælgelse. Vi bruger hovedsageligt to prøver, en personlighedstest og en logisk test.\nPersonlighedstesten MAP – hjælper med at identificere potentielle og mulige udviklingsområder for et individ på både ledelses- og medarbejderniveau. MAP giver dig et objektivt og standardiseret beslutningsgrundlag for udvælgelse og giver dig oplysninger, der er afgørende for den enkeltes potentiale til at præstere i stillingen.\nLogisk test (Matrigma) – er en kognitiv test, der måler dine generelle mentale evner. Testen inkluderer blandt andet kritisk tænkning, evnen til at absorbere ny information og danner grundlaget for effektiv problemløsning.\nVi kan også gøre hele rekrutteringsprocessen digital\nAcademic Works rekrutteringsproces er struktureret, så det også er muligt er gennemføre den digitalt. En digital rekrutteringsproces garanterer den samme kvalitet som en rekrutteringsproces, hvor rekrutteringskonsulenten og kandidaten mødes fysisk.\nØnsker du at lære mere om, hvordan du tiltrækker og udvikler talenterne?\nHvert år gennemfører vi i samarbejde med Kantar en undersøgelse, vi kalder Young Professional Attraction Index (YPAI). Formålet er at hjælpe arbejdsgivere med at forstå og skabe relationer til young professionals - studerende og nyuddannede i starten af sin karriere. Rapporterne giver indsigter til, hvordan man som arbejdsgiver kan tiltrække, rekruttere og udvikle potentielle og eksisterende medarbejdere.\nMere om YPAI


Qaasuitsup Kommunia | 0003-L14\nDu er her: Forside By- og bygdeplaner Delområdeplaner Vedtaget 0003-L14\nOmrådet anvendes til museums- og turismeformål.\nDer kan hertil i begrænset omfang etableres fritidshytter og sommerhuse til privat brug samt fangsthytter og overlevelseshytter.\nDer kan etableres veje/kørespor, fælles tekniske forsyningsanlæg.\nOmrådet har et samlet areal på ca. 35 ha\nOmrådet har en restrummelighed på én større hytte til turismeformål. Området indeholder desuden 2 eksisterende fangsthytter.\nAdgangen til delområdet sker gennem den landskabelige bufferzone. Kørsel til delområdet med snescooter må kun ske via de i medfør af en, i kommunal vedtægt for motoriseret færdsel i det åbne land, udlagt snescooterkoridor.\nYderligere byggeri og anlæg inden for delområdet udløser et kommuneplantillæg med detaljerede bestemmelser.