Anden del - Mødet med systemet - HANDICAPDEBATTEN.DK\nNår man pludseligt og uventet bliver forældre til et barn med særlige behov, bliver man ikke kun kastet ind i en verden af ubeskrivelig sorg, smerte og frustration. Man bliver også meget tidligt en del af en kold, regelstyret verden. Det såkaldte sociale system. Meget hurtigt erfarede jeg, at jeg i nogle situationer ganske simpelt var nødt til at skubbe alle de svære og tunge følelser væk og i stedet finde den vedholdende, standhaftige og fightende side i mig frem for ikke at blive vildledt eller glemt. Det var en næsten umulig situation at stå i, for mens mit hjerte var fyldt til randen af sorg og bekymringer for mit barn, skulle jeg oven i sætte mig ind i, hvilken hjælp fra det offentlige jeg var berettiget til. Jeg måtte gå til lange, opslidende møder på kommunen, når jeg helst ville bruge min energi på mit barn. Og jeg skulle bruge tid på at nærlæse socialloven for at sikre, at kommunen ikke ‘glemte’ at informere mig om, hvad jeg havde ret til. Alt dette stillede umenneskelige krav til mig, der i forvejen følelsesmæssigt var hårdt belastet og psykisk helt dernede, hvor jeg ikke anede mine levende råd.\nJeg har haft meget blandede oplevelser med at være blevet en sag på kommunen. Et eller andet sted har jeg generelt nok været mere heldig med mine socialrådgivere end så mange andre, jeg kender eller har hørt om. Men når tingene er gledet nemmere gennem systemet for mig end for andre, er det formentlig en kombination af flere ting. Selvfølgelig har det en ikke uvæsentlig betydning, at mine socialrådgivere har været til at tale med, men det at jeg altid er mødt op på kommunen med et så bredt forhåndskendskab til lovgivningen, at socialrådgiverne, hvis de ville, ikke har haft mulighed for at ‘glemme’ at informere mig om, hvad jeg kunne få til Mads eller mig, tillægger jeg også en stor betydning. Jeg har skrevet tonsvis af lange breve og ansøgninger med et hav af referencer til lovgivningen og bilag i form af afgørelser på lignende sager. Jeg har haft møder med borgmestre, når jeg ikke følte, at socialrådgiverne arbejdede hurtigt nok, så jeg har uden tvivl sendt et klart signal om, at jeg i hvert fald ikke gav op, førend de bevilligede det ønskede til Mads og mig. Det har naturligvis krævet utrolig mange timer foran computeren, og jeg har brugt så ufatteligt mange ressourcer på at ansøge og anke afgørelser, at det har syntes tåbeligt, at det var der, jeg brugte min energi. Og selvom jeg for det meste har fået det, jeg var berettiget til, har jeg altid følt, at det var overflødig brug af kræfter, jeg i stedet for kunne havde brugt på Mads. Men systemet er nu engang sådan indrettet, at man ikke bare får noget forærende. Man kan ikke regne med, at der er nogen, som kommer og fortæller en, hvad man har krav på. Man er nødt til at arbejde for det selv. Grotesk, synes jeg, for det er ikke alle forældre, der har samme energi og gåpåmod som jeg til at kæmpe med kommunen, og de forældre vil desværre altid blive snydt for noget. Deres barn vil blive snydt. Og det synes jeg er synd og uretfærdigt.\nÉt har jeg lært af mine mange møder på kommunen, og det er at indtage en passende rolle. Underdanighed over for en socialrådgiver er en god ting. At møde op på kommunen med en kombination af viden om, hvad du er berettiget til, og en ydmyg fremtoning er ikke en dårlig ide. Møder du op trodsig og i forsvarsposition, får du kun problemer, for socialrådgiveren vil med det samme føle sig angrebet og mindre værd end sin klient, så forholdet får en uheldig og meget besværlig start. Hvorfor det forholder sig sådan, er ikke til at vide, men jeg gætter på, at det nok er med socialrådgivere som med andre offentlige ansatte, at de i det store system ikke regnes for meget, hvorfor de over for en borger har behov for at slå fast, hvem der sidder på magten.\nNu har jeg naturligvis generaliseret voldsomt, for jeg har, som jeg nævnte tidligere, i det store og hele været heldig med mine socialrådgivere. De har været både menneskelige og omgængelige. Men hvem ved, måske har det kun forholdt sig sådan, fordi jeg har kunnet læse mine socialrådgivere rimeligt godt og derfor automatisk har indtaget en passende rolle over for dem.\nDybest set irriterer det mig, at jeg er nødt til at bruge så meget unødig tid på kommunen, når jeg skal ansøge om hjælp til Mads i form af hjælpemidler, skole- og fritidstilbud eller for eksempel kurser og lønkompensation til mig. Det ville være meget nemmere og langt mindre tidskrævende, hvis jeg blot kunne møde op på kommunen med alle mine ønsker, tanker og spekulationer på en gang. Hvis jeg bare kunne tale lige ud af posen uden frygt for at sige noget forkert. Som det er nu, skal jeg ansøge særskilt om hver eneste ting eller ydelse, da det er forskellige kasser, der betaler, og samtidig skal jeg sørge for, at jeg hele tiden holder mig til de rigtige paragraffer og argumenter, så kommunen ikke afviser min ansøgning. Det betyder, at jeg gang på gang må være på vagt til møderne, for ikke at komme til at bruge et forkert argument i min ansøgning eller udredning af Mads’ behov. Jeg har mere end en gang oplevet, at en supplerende kommentar, blev fremhævet som hovedargumentet, selvom jeg efterfølgende flere gange gjorde opmærksom på, at det ikke var mit ansøgningsgrundlag – alligevel fulgte det mig hele vejen i anken. Det er derfor altid med den sædvanlige ‘røde lampe’ tændt, at jeg tager til møde på kommunen eller ringer til min sagsbehandler, og selvom systemet og tidligere afslag på ansøgninger har lært mig at bruge de ‘rigtige’ argumenter og paragraffer på de rigtige tidspunkter, er det altid meget opslidende sådan hele tiden at skulle være på forkant med situationen. Men jeg har trods megen modgang lært, hvad man skal sige og hvornår man skal sige det, selvom det selvfølgelig er gået galt et par gange.\nDet, jeg nok altid vil have svært ved at tackle, er det utroligt nedværdigende i nærmest at skulle krænge mig selv fuldkommen ud for at overbevise et firkantet system om, at jeg har brug for dets hjælp. Sidder du fattet og velformuleret med et ydre, som dækker over en voldsom indre smerte, er det svært at overbevise kommunen om, at du rent faktisk har det så skidt, at du har brug for hjælp. De tror dig først, når du vitterligt viser den smerte, som opsluger dig. At de ikke har forståelse for, at det bestemt ikke er i det forum, jeg vil give slip på tårerne, fatter jeg slet ikke. Enhver må da vide, at man som forældre til et handicappet barn, eller et barn med andre vanskeligheder, er dybt ulykkelig og fuldstændig fortabt. Jeg har aldrig forstået, hvorfor det er nødvendigt at skulle udstille sig selv foran et fremmed menneske, som jeg ved skriver enhver reaktion og tårer ind i min journal. Virker du, som om du har styr på det, ja, så får du ingenting, men bryder du derimod sammen for fuld musik, er de ikke i tvivl om, at den er helt gal. Det er ikke særligt rart at skulle åbne op for det, der gør allermest ondt. Jeg føler, at det er mangel på respekt for mig som menneske at skulle gøre det. Jeg bruger i forvejen utrolig mange kræfter på at få hverdagen til at hænge sammen og kæmper dagligt for ikke at lade sorgen overvælde mig i en sådan grad, at jeg ikke kan komme ud af den ulykkelige tilstand, som det desværre er nødvendigt at åbne op for og træde ind i før et besøg på kommunen.\nMit første møde med en socialrådgiver var egentlig positivt. Faktisk har de fleste af mine førstegangsmøder med socialrådgivere i nye kommuner været mere eller mindre vellykkede. Men jeg fik også en god start, og det er nu engang nemmere at fastholde en gammel bevilling end at få en ny.\nDa jeg i sin tid var indlagt på Rigshospitalet med Mads, fik jeg en dag besøg af den dertil knyttede socialrådgiver. Hun formåede, trods min manglende psykiske tilstedeværelse, at sætte mig nogenlunde ind i systemets opbygning og funktion. Hun fortalte på en forståelig måde, hvad jeg i store træk var berettiget til, og hvilken paragraf det ansøgte hørte ind under, og hun ordnede meget af det tunge papirarbejde for mig, og ansøgte samtidig også min daværende kommune om alle de ting, min eksmand Martin og jeg havde krav på. Hun fik uden problemer det hele igennem. Om det var, fordi jeg havde været heldig at få en utrolig sød og forstående socialrådgiver, ved jeg ikke, men jeg undgik i hvert fald at skulle bruge mange unødige kræfter på et tidspunkt, hvor jeg ikke ville have været i stand til det. Hun skabte den første og vigtige kontakt for mig til min socialrådgiver på kommunen, og jeg tror, at fordi hun hele tiden befandt sig i baggrunden, havde jeg ingen problemer med kommunen. De vidste, at jeg havde ‘en af deres egne’ på min side, hvis man kan sige det sådan. Hvordan tingene ville have set ud, hvis ikke jeg havde haft hende, ved jeg ikke, men jeg tror ikke, at det var gået helt så smertefrit, som det egentlig gjorde. Derfor kan jeg naturligvis kun råde andre forældre til at søge hjælp hos eksterne socialrådgivere på hospitaler eller i foreninger, inden de henvender sig på kommunen. Min erfaring er nemlig, at det er vigtigt og altafgørende at kende sine rettigheder og systemet, inden man for alvor bliver en del af det.\nJeg har altid følt, at livet som mor til et handicappet barn er dobbelt uretfærdigt. Med det mener jeg, at ikke nok med at Mads er handicappet og derfor kræver så meget mere end, hvis han havde været rask, der følger samtidig også så mange andre vanskelige ting med, som man bare må lære at klare og nogle gange blot bide i sig. Hvis jeg ‘kun’ havde Mads’ handicap at forholde mig til og koncentrere mig om, ville det måske være meget lettere at håndtere og føles mindre opslidende end nu, hvor jeg ud over konstant at skulle bruge tid og kræfter på at ansøge kommunen om forskellige ting, også skal forholde mig til omverdens reaktion på alt det, de ser, jeg ‘får’.\nJeg har efterhånden fået så mange kommentarer og henvendelser vedrørende min bil, at jeg ikke længere har tal på, hvor mange gange jeg er blevet stoppet af vildt fremmede mennesker, som var nysgerrige efter at vide, hvordan jeg kan køre rundt i en privat bus med sæder i, når den er på gule plader. Umiddelbart forstår jeg da godt deres interesse og iver efter at vide, om der er kommet nogle smuthuller i afgiftssystemet, de endnu ikke kender til. Men når jeg så, trods deres noget ublu henvendelse, forklarer dem, at bilen er uden afgift på grund af mit handicappede barn, undrer deres reaktion mig hver gang. Folk hæfter sig nemlig ikke ved, at jeg har et handicappet barn, men derimod ved, at der så ikke er nogle muligheder for dem for at omgå afgiften, og deres åbenlyse skuffelse over, at jeg ikke lige kunne fortælle dem om en smutvej i systemet, rammer mig lige hårdt hver gang. Specielt engang, hvor en mand uempatisk udbrød:\n»Hvor er du heldig.«\nJeg blev rigtig vred og ked af det.\nHeldig! Det er ikke lige det ord, jeg vil bruge om at have fået et handicappet barn.\nSelvfølgelig ved jeg godt, at de blot er misundelige over, at jeg kan købe en så dyr bil til næsten ingen penge, men alligevel forstår jeg ikke, hvorfor ingen af dem reagerer på, at jeg siger, at jeg har et handicappet barn. Mest af alt har jeg lyst til at spørge, om de vil bytte, men et eller andet holder jeg mig hver gang tilbage. Formentlig er det min egen forbandede gode opdragelse. Nogle gange sidder jeg tilbage med følelsen af, at et vredesudbrud ville have været på sin plads og irriterer mig efterfølgende over, at jeg endnu en gang lod deres bemærkning passere ubemærket hen. Arme den stakkel, som spørger mig en dag, hvor jeg er forberedt og kampklar.\nJeg har lært en vigtig ting. Folk er utroligt egoistiske og jaloux, og det på trods af, at de, hvis de gad, formentlig godt kunne se, hvorfor jeg får forskellige ting bevilliget til enten Mads eller mig. En ting skal man jo lige holde for øje, og det er, at alle forældre til syge børn med garanti og uden betænkningstid ville bytte alle ‘goderne’ for et sundt, rask og ‘normalt’ barn. Den dyre, flotte invalidebil, som jeg fik mulighed for at købe uden afgift, fordi Mads er kørestolsbruger, huslejetilskuddet, som Martin og jeg fik dengang, vi var nødsaget til at købe hus på grund af Mads’ behov for en mere egnet og handicapvenlig bolig, lønkompensationen, som jeg fik bevilliget for at få mere tid og overskud til Mads, og alle de andre udgifter, jeg får dækket, ville jeg med glæde skifte ud til fordel for et HT-buskort, en lille lejlighed og fuld arbejdstid, hvis bare det kunne gøre Mads rask. Det glemmer mange mennesker. Socialrådgivere såvel som familie og venner. De ser kun alle de ting, jeg får, som de ikke selv har mulighed for, og glemmer, grønne af misundelse, at jeg rent faktisk har et barn, som aldrig nogensinde bliver rask. Et barn, som resten af livet er afhængigt af mig. De glemmer, at jeg som mor til et handicappet barn altid vil have dybe, uhelbredelige sår siddende på sjælen. Sår, jeg altid vil skulle leve med. Det ville de nok ikke bytte med, hvis de fik muligheden, selvom de så kunne ‘få’ alt det, de misundeligt sidder og mugger i krogene over, at jeg ‘får’.\nJeg vil derfor råde forældre til handicappede børn til at tie stille med, hvad de egentlig får betalt af kommunen, medmindre de vil bruge deres kræfter på at sidde og argumentere for, hvorfor deres bevillinger er rimelige i forhold til så mange andre mennesker, som også har brug for hjælp. Jeg har på egen krop oplevet, hvordan det er at blive mødt med jalousien, når den er værst. Men uanset det er jeg nu engang selv sådan indrettet, at jeg, trods mit eget råd om at gå stille med dørene hverken kan eller vil tie stille med ting, som skaber glæde i mit liv, og som tydeligt letter hverdagen for Mads og mig. Så jeg har måske selv skabt nogle situationer, som kunne have været undgået. Jeg synes bare ikke, at det er rimeligt, at jeg skal sidde og brænde inde med noget, som efter lang tids kamp med kommunen endelig er lykkedes for mig. Det vil jeg gerne have mulighed for at dele med mine nærmeste venner og min familie uden at føle, at de ikke under Mads og mig det.\nHvorfor skal jeg forsvare rimeligheden i, at jeg får bevilliget forskellige ting til Mads og mig på grund af hans handicap?\nMan kan se det som et plaster på såret eller som det heldige i, at vi er født i et land, hvor der for de fleste er hjælp at hente, når det er nødvendigt.\nDa jeg på grund af Mads’ handicap blev en del af det sociale system, havde jeg ingen anelse om, hvor magtesløs og underlagt jeg ville blive. Jeg blev pludselig afhængig af andres vurdering af en given situation eller et påstået behov. Hver gang jeg havde brug for noget til Mads, var afgørelsen afhængig af en fremmedes vurdering eller en kommunes fortolkning af loven. Det har virkelig drevet mig til vanvid nogle gange. Jeg har kunnet råbe og skrige, komme med alle mine gode argumenter eller observationer af Mads, og i sidste ende var det alligevel ‘eksperten’, der fik det sidste ord. Specielt psykologerne har en højrøvet mening om, at de altid ved bedst. De er jo uddannede. De sidder dér med deres rolige attitude og taler bedrevidende ned til mig, som om de kender Mads bedre end jeg. En fyldestgørende vurdering af et barn som Mads kan ikke foretages på baggrund af få observationer i hjemmet og i børnehaven eller på baggrund af nogle ubrugelige tests. Mads viser i en alder af knap syv år stadig flere ting herhjemme sammen med mig, end han gør i sin nye børnehave. Hvorfor tror en psykolog så, at Mads vil vise ham eller hende alle de ting, han kan, blot fordi han eller hun er psykolog? En psykolog forventer åbenbart, at han eller hun i kraft af at være psykolog er speciel og ikke på linje med enhver anden fremmede person, Mads møder. Ofte er hans tilbageholdenhed og manglende interesse over for en eller anden ligegyldig ting, psykologen har placeret foran ham, blevet tolket som, at han ikke forstår noget og ikke er undersøgende over for omverden. Sådanne konklusioner har jeg hørt tonsvis af, og de hidser mig hver gang lige meget op.\nHvorfor lytter psykologerne aldrig på os forældre?\nDet er da trods alt os, der kender vores barn bedst. Men det handler vel igen om magt og ego. En psykolog føler sig åbenbart højt hævet over alle andre. Sådan er det bare. Så kan man acceptere det eller lade være. Jeg har valgt at lade være. Der er ingen, som skal fortælle mig, hvordan min søn er, eller hvad han kan. Det ved jeg bedre end nogen anden. Men selvom jeg på et tidspunkt besluttede, at de da kunne sige og vurdere, hvad de ville, er det ikke helt så nemt at fastholde i praksis, for det irriterer mig gevaldigt, at en psykolog suverænt kan bestemme, hvad der skal stå i en vurdering. Og samtidig provokerer det mig voldsomt, at psykologens udtalelse, hvis jeg ikke har været enig i hans eller hendes vurdering, gerne efterfølges af en kommentar om, at moderen ikke er enig. Når det står fire-fem gange i en vurdering, fremstilles man automatisk som en forholdsvis urealistisk mor, der ikke har en pind indsigt i sit barn vanskeligheder, og netop det synes jeg, er helt og aldeles respektløst. Jeg har endnu aldrig mødt nogen forældre, som bildte sig selv ind, at deres barn ikke fejlede noget. Størstedelen er udmærket klar over, hvordan det står til. Så at en psykolog direkte, eller blot med en antydning, påstår, at jeg som mor ikke vil se kendsgerningerne i øjnene, gør mig så afsindig vred, at jeg virkelig må lægge bånd på mig selv for ikke at eksplodere. For det er nemlig også en utrolig dum ting at gøre. At træde en psykolog over tæerne. En psykologs vurdering har desværre utrolig stor betydning for mange vigtige ting, såsom hvilken skole ens barn skal indstilles til. Men når psykologerne generelt har en tendens til at vurdere ens barn dårligere, end det er, kan det få katastrofale følger som for eksempel fejlplacering, og så er man simpelthen nødt til at kæmpe. Men ofte er det en nytteløs kamp, for i sidste ende er psykologerne af den opfattelse, at de ved bedst.\nDa jeg efter sommeren 2002 valgte at skoleindstille Mads, skulle jeg selvfølgelig igennem hele møllen af vurderinger og ‘ekspertudtalelser’, uanset om jeg brød mig om det eller ej. Børnehaven, som Mads siden august 2000 har gået i, har for mig, lige fra første møde, fremstået som en kompetent institution med et utroligt engageret og dygtigt personale – til forskel fra dem i den første børnehave Mads gik i – og derfor var jeg heller ikke bekymret for deres udtalelser, idet jeg vidste, at de lyttede til mig og min vurdering af Mads. Men hvad jeg var mere bekymret for, var mødet med kommunens psykolog, for jeg havde hørt forfærdelige eksempler fra andre forældre på, hvor galt det kunne gå, hvis psykologen var usamarbejdsvillig og bedrevidende.\nMads fik tildelt en mandlig psykolog fra PPR (Pædagogisk Psykologisk Rådgivning), som skulle stå for skoleindstillingen af ham, og fordi jeg havde hørt, at PPR, hvis de vitterlig ville bestemme og fastslå, hvem der sad på magten, kunne besværliggøre tingene unødigt, besluttede jeg, at alle møder med psykologen skulle afholdes i børnehaven sammen med lederen og Mads’ kontaktpædagog i stedet for i hjemmet. Det faldt naturligvis ikke i god jord hos psykologen. Han stemplede med det samme mig som en usamarbejdsvillig og trodsig mor og gav på intet tidspunkt i forløbet slip på den konklusion. Men egentlig var jeg ikke meget bedre selv, for min første intuition fortalte mig, at han var en højrøvet, selvcentreret person. Forskellen var blot, at jeg fik ret. Flere gange hørte jeg fra børnehaven, at han fiskede efter, om jeg ikke var en af de der utroligt besværlige mødre, der ikke var til at have med at gøre. Heldigvis gav personalet ham aldrig ret, selvom det et eller andet sted ikke fik nogen betydning for hans endelige konklusion.\nEfter møder med børnehaven og psykologen fra PPR blev det besluttet, at indstille Mads til specialskole fra august 2003. Vi aftalte, at psykologen skulle fremsende sin indstilling og vurdering af Mads til børnehaven og mig, inden den blev sendt op til amtet. Vi gik og ventede i flere måneder på hans brev, og en dag, da fristen nærmest var overskreddet, ringede han til mig og sagde, at han ville komme forbi med indstillingen, så jeg kunne underskrive den. Det var en fredag klokken fire om eftermiddagen, hvor jeg ingen mulighed havde for at få børnehaven til at se på den, inden jeg skrev under. Derfor meddelte jeg psykologen, at jeg ville beholde indstillingen i weekenden og så lige tale med børnehaven om den mandag morgen. Han blev naturligvis vildt fornærmet og irriteret over, at jeg eventuelt havde indsigelser mod hans vurdering, men jeg var ligeglad. Han kunne bare have lavet den i tide i stedet for at komme farende med den i sidste øjeblik. Det var jo ligesom hans eget problem.\nSom ventet indeholdt hans vurdering nogle upræcise og fuldstændig fejlagtige oplysninger om Mads, der gav et billede af en meget svær fysisk og psykisk handicappet dreng. Beskrivelsen var ret beset så uprofessionel, mangelfuld og misvisende, at jeg, hvis jeg havde været i hans sko, ikke ville have talt for højt om, at jeg var uddannet psykolog. Den skoleindstilling ville jeg selvfølgelig ikke underskrive, hvorfor jeg høfligt ringede til ham mandag formiddag, for at fortælle, at jeg havde vedlagt et følgebrev, hvori jeg redegjorde for, hvorfor jeg ikke havde underskrevet skoleindstillingen. Samtalen udviklede sig uundgåeligt til et mindre skænderi, idet han kom med en meget sårende og helt forkerte beskrivelse af Mads, som jeg bare ikke ville have siddende på min søn. Mads havde i det halve år, der var gået, siden vi flyttede ind hos min kæreste Henrik, udviklet sig så flot inden for mange områder, at en psykologs fejlagtige vurdering på papiret ikke skulle bombe ham tilbage i udvikling. Men uanset hvad jeg sagde, gentog han foran hver sætning:\n»Det er min professionelle vurdering, at …«\nI et magtesløst øjeblik knaldede jeg hidsigt røret på og sad da sydende af raseri med alle mine fine argumenter. Jeg var desperat over ikke at kunne få ham til at lytte og vred over, at han uden tvivl holdt fast i sin vurdering af, at jeg som mor var fuldkommen urealistisk i forhold til Mads’ kunnen og muligheder. Det hele var en stor misforståelse, men det fatte han åbenbart ikke. Det ville han aldrig indrømme. Selvom jeg tålmodigt og med alle mine pædagogiske talegaver havde forsøgt at forklare ham, at Mads altså forstod alt, hvad man sagde til ham, holdt han stædigt fast i, at Mads, efter hans ‘professionelle vurdering’, kun forstod signalord. Men det var slet ikke rigtigt, og det havde jeg forsøgt at overbevise ham om med utallige eksempler på, hvad Mads forstod, og hvordan han kommunikerede. Hvis Mads, som psykologen påstod, kun forstod signalord, ville det betyde, at han kun forstod enkelte ord i en sætning. Men jeg kunne da nævne adskillige sætninger uden direkte signalord i og sætninger som indeholdte flere ting, Mads skulle tage stilling til, og det havde han ingen problemer med at forstå. Det, som børnehaven og jeg havde sagt på et af vores møder, var, at Mads selv kun brugte signalord til at kommunikere med. Var han sulten, lavede han tegnet for at spise. Var han træt, lavede han tegnet for at sove. Og skulle han på toilettet, viste han det med tegn.\nMen psykologen ville ikke høre på mig, han vidste bedst. Det var der i hvert fald ingen tvivl om, at han mente. Jeg prøvede til sidst at forklare ham, at Mads med hans beskrivelse ville blive opfattet som multihandicappet eller mere begrænset end han i virkeligheden var. Det var åbenbart også hans vurdering af Mads: At Mads var multihandicappet og meget dårligere, end jeg ville indse. Det var her, jeg knaldede røret på. Det var hæsligt at føle, hvordan jeg blev opslugt af afmagt, og det var frustrerende, at jeg ingen steder havde at gøre af alle mine følelser. Psykologen var nok så ligeglad. Han havde stemplet mig og Mads. Sådan var det.\nDagen efter modtag jeg et brev fra ham, som bestemt ikke gjorde min vrede og modstand mod ham mindre. Tværtimod.\nJeg har efter at have læst din følgeskrivelse set mig nødsaget til at skrive vedlagte følgeskrivelse, da Mads uden min vurdering ikke kan tilbydes vidtgående specialundervisning. Havde du skrevet under i ‘ikke enig’ i foranstaltningsrubrikken, havde jeg ikke behøvet det, men da du underkender min vurdering uden at kommentere 90 procent af den, er vedtagne skridt nødvendigt for sagsbehandlingen i amtet.\nDu er hermed informeret om følgebrevet i henhold til gældende lovgivning.\nPå det tidspunkt vidste jeg allerede godt, at hans følgebrev ville hidse mig yderligere op, men alligevel overraskede det mig, at jeg havde ramt hans ego så meget, som jeg øjensynligt havde ved at underkende hans ‘professionelle vurdering’.\n…. Efter at have haft samtaler med børnehaven samt observeret Mads et antal gange i børnehaven er det min professionelle vurdering, at Mads har store sproglige vanskeligheder samt en del kontaktmæssige vanskeligheder, som ikke kan forklares ud fra hans begavelsesniveau.\n….Det vurderes ud fra samtale med Annike, observationer af Mads samt samtaler med personalet i børnehaven, at Annike ikke har en realistisk opfattelse af Mads’ vanskeligheder, hvilket vil kunne gøre en skoleplacering svær.\nNu var jeg stemplet. Hvad fanden bildte han sig egentlig ind? Hvis der er noget, jeg ikke har, så er det en urealistisk opfattelse af min søns vanskeligheder. Forskellen på mig og andre er måske den, at jeg ikke vil tillade nogen at frarøve mig håbet om, at Mads en dag vil udvikle sig med hastigere skridt, end han gør nu. Men som mor bliver du åbenbart stemplet for at være uenig med en ‘ekspert’. Du bliver stemplet for at tro og håbe.\nJeg måtte fuldstændigt lægge bånd på min vrede for ikke at gribe telefonen og give psykologen den verbale lussing, jeg syntes, han fortjente. I stedet ringede jeg til lederen af børnehaven, som lidt efter lidt fik mig overtalt til ikke at ringe ham op. Det ville ikke gøre situationen nemmere. Jeg kunne blot risikere, at han ville ødelægge, hvad han, med sin magt som psykolog, kunne. Hun forsikrede mig om, at folk som læste mit og hans følgebrev godt kunne se mellem linjerne, at der her var tale om et kommunikationsproblem psykolog og forældre imellem. Derfor lod jeg det ligge, selvom jeg bestemt ikke havde nemt ved at lade ham få det sidste ord.\nMads´ skoleindstilling blev sendt videre til vores amt, som skulle godkende psykologens skolevalg. Min kæreste Henrik og jeg havde knap et år tidligere sat vores hus til salg for at flytte efter, hvor den bedste skole for Mads lå. Den skole, som uden tvivl kunne tilbyde det bedste kommunikative miljø og stimulering for Mads, var en skole i et andet amt, end det vi fortsat boede i, og derfor endte hele skoleindstillingssagen på skrivebordet hos amtspsykologen i vores amt. Amtet ville ikke betale til en skole i et andet amt, fik jeg at vide, selvom alle argumenterne tydeligt talte for, at Mads psykisk ikke ville kunne klare et unødigt skoleskift i forbindelse med vores forhåbentligt snarlige flytning. Mit ønske havde lige fra start af været, at Mads kunne få lov til at begynde på den skole, han fremover skulle gå på. Jeg vidste, at han ikke ville kunne klare først at starte på en skole i vores nuværende amt, for så, måske kun et halvt eller et helt år efter, at skulle skifte til den skole, jeg så som den bedste for ham.\nEn ny kamp med systemet var begyndt, og det stod hurtigt klart for mig, at Mads og jeg var fanget mellem et amt, der ikke ville slippe Mads´ skolepenge til et andet amt, og et hus vi ikke kunne få solgt. Amtet troede åbenbart ikke på, at jeg vitterlig ønskede at fraflytte vores hus på grund af Mads, for de ville, som de selv sagde, ikke betale til Mads’ skole på ubestemt tid. I den forbindelse gav de et eksempel på en familie, som højt og helligt havde lovet at fraflytte amtet, men som, da bevillingen til en skole i et andet amt var givet, aldrig flyttede. Amtet havde derfor måtte betale for en skoleplads i et andet amt i en hel skoletid. Jeg forsøgte mig med, at det da ikke var rimeligt, at andre menneskers uærlighed skulle ramme os. De kunne da ikke bare på forhånd dømme alle over en kam, blot fordi de havde haft et uheldigt tilfælde. Men de var hverken til at hugge eller stikke i, og derfor brugte jeg hele foråret og sommeren 2003 på at diskutere med amtet og skrive klager til viceamtsborgmesteren.\nEfter knap et års tovtrækkeri med psykolog, amt og forskellige udvalg endte det med et begrænset betalingstilsagn på fire måneder til den ønskede skole. Problemet var ikke løst. Jeg havde godt nok vundet fire måneder mere til at forsøge at sælge vores hus i, men det var blot at skubbe problemerne længere ud i fremtiden. Det vidste jeg godt, men jeg havde bare sådan brug for, at Mads kunne få en god skolestart på en skole, som jeg følte, var rigtig for ham, så jeg valgte at acceptere den foreløbige begrænsede skolebevilling. Så måtte tiden vise, om jeg kunne for bevillingen forlænget, eller om jeg blev nødt til at flytte med Mads. Inderst inde håbede jeg nok på, at amtet til den tid ville give os lidt mere tid, så derfor lod jeg Mads begynde i skole i august 2003, selvom jeg vidste, at han officielt kun havde betaling fra amtet til udgangen af november 2003.


NEW LIDO DI JESOLO - Lido di Jesolo, Italien\nVia Dalmazia 21, Lido di Jesolo, Italien\nDet klassiske 3-stjernede New Hotel tilbyder lufthavnstransport, shuttle-service og en portier-service.\nDen bekvemme beliggenhed i centrum af Lido di Jesolo giver gæsterne direkte adgang til Pista Azzurra, som kun er 1,9 km væk. Ejendommen ligger 20 minutters spadseretur fra Lido di Jesolo centrum.\nEnhver af de 44 lydisolerede værelser omfatter gratis Wi-Fi, værdiboks på værelset, aircondition, tv med satellitkanaler og et opholdsområde samt en opvaskemaskine, kaffemaskiner/tekedler og et køleskab. Værelserne har udsigt over havet. Alle badeværelser kommer med et badekar, en bruser og et bidet.\nHver morgen begynder hotellet med en storstilet, morgenmadsbuffet. Der er en restaurant, der serverer italienske retter på stedet.\nMarco Polo lufthavn kan man nå på 30 minutter i bil fra New Hotel.\nEn sæsonåben udendørs pool, en tagterrasse og en indendørs pool tilbydes på stedet.


Bøgeskovsvej 14, Helnæs, 5631 Ebberup | LILIENHOFF\nBøgeskovsvej 14, Helnæs, 5631 Ebberup\nPragtfuld villa i naturskønne omgivelser på Helnæs\nNogenlunde midt mellem Assens og Faaborg i det sydvestfynske landskab rager halvøen Helnæs langt ud i Øhavet. Her ligger denne fortrinlige ejendom, der foruden en velindrettet og yderst velholdt villa også udgøres af en smuk, parklignende have. Jordtilliggendet på omtrent ni hektar består af haven, en tilstødende mark samt et skovstykke direkte til Helnæs Bugten. Lokalområdet er rigt på naturoplevelser, og på halvøen er der adskillige foreninger, man kan blive en del af.\nBeliggenheden og lokalsamfundet\nVillaen ligger omtrent midt på halvøen, der først og fremmest kendetegnes af den fine natur. Kyststrækningen er der selvsagt rigeligt af, og således er der også flere badestrande, man kan besøge. Lystfiskere kommer fra nær og fjern - også udlandet - og særligt er det populært at fiske efter ørreder. Bugten, der indkranses af Helnæs og Illumø, hører til i den absolutte topklasse, når det kommer til fiskevand i Europa. Da farvandet er beskyttet, er det også attraktivt for kajakroere. Det kuperede terræn er velegnet til smukke vandreruter.\nØens velfungerende foreningsliv inkluderer blandt andet en petanqueklub og en musik- og koncertforening. Jagtforeningen samt sy- og strikkeklubben er også meget aktive. Her findes et forsamlingshus og et borgerhus, hvor der afvikles månedlige fællesspisninger og spilles badminton i vinterhalvåret. På øen kan ikke færre end tre gallerier besøges.\nLidt længere mod nord på fynssiden af dæmningen finder man en lystbadehavn ved Brunshuse, og i Ebberup tilgås skole, pasningstilbud og indkøb. Sidstnævnte kan også foretages i Assens og Haarby, der kan nås på 20 minutter. Faaborg kan nås på tre kvarter\nTil ejendommen knytter sig som nævnt omtrent ni hektar, og heraf er 3,2 hektar placeret i skoven langs og direkte til Helnæs Bugt. Matriklen er således forsynet med ca. 200 meter kyst, og i skovet er der opstillet en skurvogn, hvor man kan have liggestole, fiskeudstyr og andet grej opmagasineret.\nVed huset er marken på 4,1 hektar bortforpagtet som landbrugsjord. Den nuværende aftale løber til første januar 2022, hvorefter arealet står til fri disposition. På den nordøstlige del af matriklen ses endnu et skovstykke, og yderligere et skovstykke ligger lige vest for den flotte have. Haven er beplantet med blomsterbuske, frugttræer og bærbuske. Køkkenhaven kan tilsvarende tages i brug. I kraft af grundens størrelse er der gode forudsætninger for at gå på jagt på egne jorde.\nEt velholdt hus\nVillaen fremstår med en sirligt dekoreret murstensfacade i gule sten. Huset blev opført i 1905, og senest har man i 2009 foretaget en gennemgribende istandsættelse. Samme år byggede man det store udhus i sibirisk lærketræ. Efterfølgende er villaen såvel som udhuset vedligeholdt efter alle kunstens regler.\nSelve boligen er på 241 kvadratmeter og indledes i stueplan af en anseelig entré. Gulvet prydes af Höganäs-klinker, og i de tilstødende to stuer ses massive fyrretræsgulve. I forlængelse heraf tilgodeses man af en udestue med håndstrøgne teglklinker fra Strøjer Tegl, og i den modsatte ende af huset ligger køkken-alrummet og et badeværelse. Al inventar er fra samme leverandør, hvorved et ensartet udtryk er fastholdt. I køkkenet er bordpladerne af henholdsvis granit og massiv træ. Førstesalen nås via trappen i entréen. Her gives tre værelser, flere depotrum og et badeværelse med granitklinker.\nDet store udhus indeholder en dobbeltgarage, et køkken og et disponibelt rum samt et stort opvarmet værksted. Ejendommen afrundes af et rødmalet skur til haveredskaber.\nEgen skov og strand5 minutter fra boligen\nHelnæs Fyr4 minutter


SNEJBJERGS UNGE ÅR\nInterview med Peter Snejbjerg\nI Rackham #5 bragtes et længere interview med Peter Snejbjerg, som primært satte fokus på hans arbejder for amerikanske DC Comics. Interviewet - som nu har et par år på bagen - var et redigeret uddrag af et endnu længere interview, der gik hele vejen tilbage til Snejbjergs voluminøse debut, Hypernauten (1990). Faktisk gik interviewet endnu længere tilbage, til tidlige tegneserieoplevelser og skoletegneserier, som Snejbjerg dog nægtede at komme nærmere ind på. Hermed er der mulighed for et eksklusivt indblik i en af Danmarks mest succesfulde tegneserieskaberes formative år.\nJeg kunne godt tænke mig at høre noget om hvordan - eller hvorfor - du begyndte at interessere dig for tegneserier, og hvad for nogle tegneserier du var interesseret i?\nJamen, jeg tror altid jeg har været interesseret i tegneserier. Jeg kan huske da jeg startede i skolen, da var Tintin det helt store. Det må have været første gang de sendte Tintin som tegnefilm i fjernsynet. Den kan jeg huske jeg var helt skudt i, og tegnede Tintin-tegneserier i mange år. Men så startede det så igen på det tidspunkt, da de der Corben-ting begyndte at udkomme på Interpresse. Jeg kan huske det første Corben-album, jeg købte, var den samling af korte historier, der hed Judas. Det har været i 1.g eller 2.g, og min hjerne brændte fuldstændig sammen. På det tidspunkt opdagede jeg også Tardi og... Linda og Valentin og alle de der andre ting. Jeg tror egentligt ikke jeg var klar over at de ting eksisterede op gennem folkeskoletiden. Det var selvfølgelig også først der at de ting begyndte at udkomme, det var det helt rigtige tidspunkt at surfe med på bølgen, da de fede ting begyndte at komme i begyndelsen af 80erne. ...Så rendte jeg ned og tegnede abonnement på Heavy Metal i den lokale kiosk, det kunne man - det var også kanonfedt. Det var også antikvariaternes storhedstid, man kunne gå ud og finde ALT... ...det kan man sikkert også stadigvæk?\nVar det også der, du begyndte at tegne?\nNej, tegne, det har jeg altid gjort, tegneinteressen, den...\nHar du tegnet skoletegneserier?\nNnnnnhhh... Ja. Ja, det har jeg. Men jeg vil ikke fortælle hvor [latter]. Det er der ingen grund til at grave op. Øhm, men jeg tror at det der med at tegne tegneserier, da jeg var helt lille Peter og tegnede Tintin-efterligninger... det var sådan et univers jeg selv havde opfundet, vistnok baseret på noget legetøj, jeg havde. Bortset fra det var det ikke noget der spillede nogen rolle før så dér i gymnasiet, da jeg så lige pludselig blev enormt tændt på det igen, og skulle begynde at lave TEGNESERIER! Vi havde faktisk formning i gymnasiet. Det var enten det eller musik, og jeg kan huske jeg havde en ven, der også var enormt umusikalsk, han kunne heller ikke tegne, og jeg sagde til ham: "Nu skal vi lave tegneserier!", og han kiggede på mig og sagde at det var noget underligt noget, og det havde han da ikke hørt mig tale om før.\nVar det så også der du fik en idé om, at det her, det ville du leve af?\nNej, nej, det tror jeg slet ikke jeg forestillede mig. Nogle gange er jeg ikke engang sikker på at det er gået op for mig endnu, hahaha! ...Nej, det var mest for sjov - det der med pludselig at fortælle i billeder... Og med Corben var det første gang det gik op for mig, hvordan... altså, han har sådan en meget pædagogisk tegnestil, man kan virkelig forstå hvordan tingene hænger sammen, og det fascinerede mig meget. Det var nok også der at det første gang gik op for mig at man kunne tegne ting, så de lignede virkeligheden. Det lyder måske lidt komisk, men at tegninger var noget man kunne relatere til den virkelige verden, og ikke bare noget der blev tegnet af efter andre tegnere. 'Kæft, det er mange år siden.\nNår Corben nu har været sådan et slags forbillede, er det så ikke sjovt at han lissom er kommet tilbage, og tilmed tegner næsten den samme slags tegneserier som dig selv?\nDer er ikke nogen der er mere begejstrede end m- ...Øøøp, det skal siges at jeg selvfølgelig ville ønske for Corben at han rent faktisk lavede de ting, han lavede i gamle dage, som helt klart har hans dybeste hjerteblod. Altså, jeg vil gerne se kæmpepatter og tissemænd igen. Det han laver nu er alligevel ret veloplagt - han har fundet tilbage til sådan noget basic, som er ret fedt. Jeg håber han får lov til at lave nogle lidt mere skræddersyede projekter... Nu glæder jeg mig godt nok sindssygt til at læse hans nye Luke Cage, Hero for Hire... bare fordi det er sådan en spadeåndssvag ide, sådan en mand, der render rundt med store muskler, og... det kan ikke undgå andet end at blive kanongodt.\nVi går lige tilbage igen: Så laver du lige Hypernauten, og så falder alting i hak derefter?\nJa så lavede jeg lige Hypernauten...\nHvordan var det at lave Hypernauten? Den var jo oprindeligt en føljeton?\nDet var fedt. Det er nok noget af det jeg har haft det sjovest med. Det var selvfølgelig også sindssygt hårdt. Jeg havde aldrig turde tro på at den skulle ende med at blive til sådan en tyk ting [188 sider]. Det var på det tidspunkt, hvor jeg gik på Kunsthåndværkerskolen i Kolding. Den voksede egentligt bare ud af sådan et "for-sjov"-projekt jeg lavede. Jeg gik i øvrigt i klasse med Peter Heydenreich, og vi havde havde slået til orde for at ville lave et tegneserieprojekt. Derefter lavede vi et lille hæfte, hvor vi fotokopierede vores tegneserier i sådan en lille dummy, og så sendte vi vores tegneserier til Interpresse, hvor [daværende redaktør] Henning Kure var vældig flink og hev os over til København til en snak med ham selv og Carsten Søndergaard. Henning sagde at det var enormt godt, og syntes at jeg skulle gøre noget mere ved det. Og så gik jeg hjem og skitsede en 45 sider til et album... men historien var fuldstændig håbløs - og det var Henning også fuldstændig straight med; Han syntes det var fedt, men at alt det, der var godt, det gik tabt, hvis ikke historien blev til noget ordentligt.\nHypernauten minder lidt om Lava på den måde, den unge Jan Solheims endnu ufuldendte føljeton - sådan et kæmpeprojekt, der vokser ud af sig selv...? Havde du planlagt slutningen lige fra starten?\nJa. Ja. Altså, det der skete, var at Henning godt ville være med til at sørge for at der kom struktur på historien: Jeg sendte nogle sider til ham, og så snakkede vi om dem, og Henning vil så sige: "Du skal huske, og ikke glemme, hvem der er hovedpersonen", og sådan nogle ting, som jeg havde tilbøjelighed til, når jeg tabte interessen for en figur. Henning var god til at gå ind og stillede de der helt basale spørgsmål: Hvem er de her personer? Hvad er konflikten, deres problem? Hvad skal der ske med dem i løbet af historien? Og sådan nogle ting. Så jeg tror egentligt ikke at der var en planlagt slutning - den voksede sådan ret organisk ud af de diskussioner, vi havde, dels omkring figurene, dels omkring sci-fi-temaerne...\nNår jeg nævner Lava, så er det også fordi at der er utroligt meget der bliver prøvet af i Hypernauten...\nJa, det var fedt. Det var utroligt lækkert. Virkelig... Jeg sidder i øjeblikket og arbejder på et "for-sjov"projekt for første gang i mange, mange år; sådan et, jeg ikke aner hvad bliver til. Og det er enormt sjovt, fordi jeg prøver at lave det som sådan en proces, med at prøve at finde tilbage til dét der. At slappe af overfor det, at det skal være "konsistent" og "professionelt" og så videre. Prøve at komme derned, hvor man igen kan lave nogle ting, hvor man bare prøver... at lave det grimt, altså hvis der er en side der er åndssvag, så gider jeg sgu ikke lave den om, så går jeg bare videre. Det er en skæg proces, sådan at gå i tegneseriemæssig barndom. På et tidspunkt begyndte jeg at arbejde noget andet papir, end det der fisefornemme Schoellerhammer, sådan noget der var blødere, og som lettere gik i stykker... og da jeg startede med at tegne Hypernauten, der tegnede jeg på kunstblok, det var det eneste papir jeg kendte. Og det er sjovt, at det at sidde at arbejde med sådan noget papir igen gav sådan en association... så kunne jeg huske sådan nogle ting igen, for eksempel den rent teksturelle fornemmelse med papir.\nIkke fordi jeg vil springe til Starman med det samme, eller din amerikanske karriere i det hele taget, men en af de ting der slår mig er at du jo altid har haft en udpræget fornemmelse for kontrast, men i Hypernauten er der først og fremmest meget ren stregtegning, hvorimod det nu jo er nærmest ren slagskygge.\nJa, stregtegning og skraveringer. På det tidspunkt tror jeg stadigvæk, at hvis jeg kunne ligne Corben, så ville jeg gerne det. Men så opdagede jeg også at... det hele skal heller ikke bare handle om Corben... Moebius' Den hermetiske garage åbnede jo også op for nogle ting, sådan noget som at lave skraveringer, der fulgte formen, de der meget kontrollerede ting, som han lavede. Og der var også en periode, hvor det var Will Eisner... Det kunne jeg bare ikke gøre, fordi jeg ikke var klar over at han brugte pensel...\nHahahaha... Ja, så er det sgu også svært...\nJeg tror jeg gik gennem sådan en periode med forskellige tegnere. Men specielt sidst i Hypernauten, de sidste vistnok 45 sider, blev lavet nærmest i ét hug... for da var Kulørte Sider [som Hypernauten kørte i] gået ind, og da gik jeg arbejdsløs og havde en dejlig masse tid til at lave alle mulige sjove ting. Og der blev det blandet i en stil, som ligesom var blevet konsistent, og som var noget i sig selv. Men det med skraveringerne, var faktisk Teddys [Kristiansen, House of Secrets] skyld at jeg droppede.\nFordi vi lavede Tarzan [Tarzan: Love, Lies and the Lost City (1992)] sammen, og jeg skitsede og han rentegnede...\nOg han gad ikke...?\n- Og han gad ikke. Og jeg kunne se at han lavede ting, der på en eller anden måde bare var grafiske, som var ti gange federe, samtidig med han lavede det på den halve tid. Det gjorde mig selvfølgelig enormt pissed, så jeg tænkte at det blev jeg jo også nødt til. Arj, det var selvfølgelig ikke kun dovenskab, det gik også op for mig at Teddy netop ved ikke at gøre så meget ud af de der nørklede ting fik et udtryk, der var stærkere, end det, jeg rent faktisk havde. Selvom jeg sad og nørklede og prøvede at være Wally Wood, som vistnok var min ambition, da jeg startede på Tarzan... Men det er sjovt, fordi jeg havde et aldrig udgivet sideløbende projekt, hvor jeg helt tydeligt kan se at fra den ene side til den anden forsvinder skraveringerne. Helt dogmeagtigt. Ikke en gradvis udvikling, man kan simpelthen se at jeg har set Teddys ting, og så har jeg tænkt: "Fucking-A!", og derefter holdt helt op med at bruge skraveringer.\nDet var så samtidig også Tarzan, der gjorde at du kom ind på det amerikanske marked?\nJa, det er helt klart. Tarzan var mit lucky break. Teddy havde haft lidt kontakt med amerikanerne i forvejen, og var blevet tilbudt et job med at lave grund-layouts for DC Comics, vistnok i forbindelse med Superman og fredsbomben. Han var under alle omstændigheder på vej ind varmen. Men vi var jo ovre i [tegneseriekonventet i] San Diego, og vi havde Matt Wagner til at tage os under armen og slæbe os rundt, og Henning var med derovre, og introducerede os til alle de folk han kendte. Det var så skæbnens ironi, at det job, der skaffede mig indenfor, var for nogle englændere, som jeg overhovedet ikke kendte, som jeg kun kom til at snakke med, fordi jeg havde et portfolio tillbage, og stod og skulle købe en t-shirt i deres stand. Og det var så...\nThe Lords of Misrule ...\nJa, Lords of Misrule kom ud af det. Men der gik meget langt fra San Diego-turen til jeg rent faktisk fik kontakt til DC, og der var det først igennem Teddy...\nDu lavede også den der Black Hood ?\nJa. Ja! Det var mit første DC-arbejde. Hvornår fanden lavede jeg den? Den lavede jeg faktisk mens jeg også lavede Tarzan. Så det er faktisk ikke rigtigt... Den havde jeg fuldstændigt svedt ud. Så jeg havde faktisk lavet noget DC før.\nFordi, fordi... Mark Wheatley var forfatter på det her projekt, som vistnok var en genoplivning af nogle gamle figurer, som DC vist havde opkøbt. Jeg spurgte Henning om jeg havde tid til det, for jeg var meget nervøs over det. Henning sagde: "Det kan du sagtens, du skitser bare en side om dagen, og så farvelægger du en Tarzan-side om aftenen", og jeg sagde: "HUUuuuyYYRRRGgghhhh!!!" Men han havde jo ret, det var bare at dukke nakken og sætte skuldrene imod, og det gik jo også fint. Men Black Hood var i øvrigt også første gang mine blyantstegninger blev inked af en anden. Det var Rick Burchett...\nHam med Batman Adventures?\nJa. Og det gav mig et indtryk af at det der med blyant, det var sgu meget nemt, men det var selvfølgelig fordi det var en skidegod tegner, der rentegnede det... Men jeg kan huske at da vi var i San Diego, sagde Teddy at han havde lidt ondt af mig, fordi jeg havde sværere ved at slå igennem hos de redaktører vi snakkede med. Og bagefter var vi i New York, hvor jeg var oppe på DCs kontorer og snakke med ham der redigerede det projekt som Black Hood var en del af. Han sad også og sagde at mine ting var meget fine, men nu var det ligesom [forlaget] Images stil, der var meget sælgende. Det var ikke sådan nedslående, men han forsøgte at fortælle mig at der ikke var det store marked for at lave det på den måde. På det tidspunkt manglede jeg også det der grafiske, der så pludselig kom, og som første gang bliver set i Lords of Misrule. Jeg kan også godt selv se at lige pludselig bliver det federe, altså før var det okay, men så... Jeg tror det var Teddy, der lærte mig at man ikke skal ignorere det æstetiske... altså, jeg er jo fra Jylland, så jeg har altid været sådan lidt: "Æstetik, det er sådan noget med kulturen, der boller sig selv i røven - man skal bare tegne så det ligner, og så er det godt nok." Men Teddy lærte mig at der er altså også noget, der hedder at få det til at se rigtigt ud. Man må gerne lave det man mener, men det er ikke nødvendigvis en undskyldning for at få det til at se professionelt ud. At lave rammerne lige, at lave en streg, der er lidt slick. Det er sådan lidt dobbeltbundet, for det er samtidig det jeg lige nu prøver at læsse af mig. Men det gjorde godt at lære, at man kan godt gøre tingene med finish, man kan godt gøre tingene så de ser lækre ud, det får folk til at spærre øjnene op. Der er ikke noget galt med at have en streg, der gør lidt reklame for sig selv, om man så må sige.\nMen der er jo mange måder at gøre det på...\nJaja, bestemt. Men det Teddy selv havde dengang, hvor han ikke nødvendigvis tegnede specielt godt, var en evne til at få tingene til at se ud... "det her er ikke ikke lavet sådan fordi jeg ikke kan finde ud af anatomien, jeg har lavet det sådan, fordi det er sådan jeg vil have det til at se ud, fordi jeg er KUNSTNER... betal ved kasse 1". Og den havde jeg aldrig selv regnet ud.\nMen Lords of Misrule er den, du selv betragter som dit omdrejningspunkt?\nJa, det synes jeg. Det er også derfor at jeg gerne vil have den ud på dansk [Forlaget Fahrenheit ventes at udgive Lords of Misrule på dansk til efteråret].\nDen har en særlig plads i dit hjerte?\nJa, det har den. Hypernauten selvfølgelig også, som debuten og lærepladsen, ikke? Men Lords... det er sgu også fordi jeg godt kan lide historien. Den kombinerer alle de ting, jeg godt kan lide, gyserelementet... og så er 'voksent,' her er det som det skal være.\n[foråret 2002 - resten af interviewet kan findes i Rackham #5]\nEn Hypernauten-side med tydelig Eisner-inspiration.\nFra Hypermauten.. visse spor af Corben ses.\nFra Den skjulte protokol (1992), tegnet af Snejbjerg og skrevet af Morten Hessedahl.\nFra Tarzan-historien "The Scar", i Tarzan: Love, Lies, and the Lost City #1, skrevet af Walter Simonson og tegnet af Snejbjerg.\nFra Tarzan: Love, Lies, and the Lost City, rentegnet og farvelagt af Teddy Kristiansen.\nFra Lords of Misrule.\nAnmeldelse: De underjordiske


Krocinova Apartment i Prag til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nMere om Krocinova Apartment\nHvis du leder efter et godt beliggende hotel i Prag, så er Krocinova Apartment et rigtig godt valg. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nKrocinova Apartment tilbyder fremragende service samt alle de basale bekvemmeligheder der skal til for at nyde et skønt ophold. Dette hotels bedste faciliteter omfatter gratis trådløst internet på alle værelser, lufthavnstransport, familieværelse, restaurant, vaskeri.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Prag, så er Krocinova Apartment dit hjem væk hjemmefra.


Integrationskonsulent til "Job og Beskæftigelse" i Halsnæs, Borgerservice og Beskæftigelse - job.aka.dk\nIntegrationskonsulent til "Job og Beskæftigelse" i Halsnæs\nBrænder du for Integrationsområdet? Arbejder du ressourceorienteret? Trives du med udfordringer og krav om høj faglighed? Så er du måske vores nye kollega.\nHalsnæs Kommune tror på flygtninges kompetencer, og vores erfaringer viser, at mange flygtninge og familiesammenførte har personlige og faglige ressourcer samt kompetencer fra hjemlandet, der gør det muligt på et tidligt tidspunkt at opnå tilknytning til arbejdsmarkedet.\nVi søger en integrationskonsulent med lyst til at arbejde med vores integrationsborgere.\nGuide og vejlede borgerne til at opnå ordinær beskæftigelse\nSørge for modtagelse, indkvartering samt introduktion til lokalområdet af ny tilkommende flygtninge og familiesammenførte\nSagsbehandling af flygtningesager\nSagsbehandling af familiesammenføringssager\nSagsbehandling af EU-borgere\nSom Integrationskonsulent skal du samarbejde med kollegaer på rådhuset, skoler, daginstitutioner, boligforeninger, idrætsforeninger og de frivillige i samfundet.\nVi forventer, at du som vores kommende integrationskonsulent\nHar lysten og interessen for integrations- og beskæftigelsesområdet\nHar erfaring med at varetage myndighedsopgaver på integrationsområdet\nEr udadvendt og har lyst til at møde mennesker med mange forskellige behov og baggrunde\nSom integrationskonsulent vil du blive en del af "Job og Beskæftigelse"- en ud af tre afdelinger i Jobcenter Halsnæs. I hverdagen vil de nærmeste kolleger være tre andre sagsbehandlere, to virksomhedskonsulenter og en integrationsambassadør.\nVi er i år blevet en del af det nationale projekt "Integrations- og beskæftigelsesambassadør", hvor vi har særligt fokus på at hjælpe flygtninge og familiesammenførte kvinder i beskæftigelse. Indsatserne er under løbende udvikling og der er derfor rig mulighed for at påvirke og udvikle vores indsatser.\nVil du vide mere om stillingen, er du velkommen til at kontakte afdelingsleder Brian Madsen på tlf. 6023 0714\nAnsøgningsfristen er onsdag den 17. april 2019. Der vil blive holdt ansættelsessamtaler fredag den 26. april 2019.\nStillingen ønskes besat senest den 1. juni 2019.\n(Den originale annonce kan ses på: https://www.ofir.dk/showojob.aspx?ofirid=3b1f1044)\nBarselsvikariat til sagsbehandling af aktivitetsparate kontanthjælpsmodtagere i Jobcenteret, Borgerservice og Beskæftigelse\nBeskæftigelsesrådgiver til sygedagpengeopfølgning i Jobcenteret, Borgerservice og Beskæftigelse\nBeskæftigelsesrådgiver til "Job og Beskæftigelse", Borgerservice og Beskæftigelse


Som yngre, var jeg dum nok til at optage et dyrt lån gennem en online udbyder. Jeg har tidligere forsøgt at sælge flere genstande, heriblandt arve sølvtøj, for at betale af på mit lån. Jeg har endvidere været nødsaget til at tage en del flere timer på jobbet, for at betale mere af på mit lån.\nJeg læste en tråd på et andet forum om muligheden for at optage et nyt lån, med billigere ÅOP og rente, for at betale sit gamle lån af? Er det noget som I har erfaringer med her i forummet? 🙂\nPå forhånd tak for alle jeres inputs, undgå venligst ubehagelige beskeder, jeg spørger udelukkende fordi jeg er desperat for at få betalt det her lån af hurtigst muligt!\nHvis du har en fast indtægt er den bedste mulighed nok at henvende dig til din bank, og ærligt forklare situationen. De vil naturligvis også gerne tjene penge på dig, men kan som regel tilbyde lavere ÅOP.\nInden du gør det er det vigtigt, at du har 100% styr på dit gamle lån. For det giver banken indtryk af, at du har godt styr på dine pengesager, og bare har dummet dig da du var yngre. Og det gør det mere sandsynligt at de vil give dig et lån til en god rente. Du bør vide følgende om dit gamle lån: ÅOP, rente, månedligt afdrag, restgælden, og – især – hvor lang tid der vil gå før du har betalt lånet ud. Og du skal helst også have en idé om, hvad det nye lån du søger koster på markedet. Gå eventuelt ind på mybanker.dk og undersøg priserne på forbrugslån.\nFortæl så ærligt “bankrådgiveren” (i virkeligheden bankens sælger) at du har et dyrt lån du var dum at tage da du var yngre. Et lån med de og de årlige omkostninger du hver måned betaler så og så meget af på, og at der derfor vil gå så og så lang tid før du har tilbagebetalt lånet. Og forklar, at du gerne vil tilbagebetale gælden hurtigere, og derfor søger at erstatte det med et andet billigere lån.\nHer vil bankrådgiveren sandsynligvis få julelys i øjnene, for her er der mulighed for at banken kan tjene flere penge. På en person der har en fast indkomst og styr på tingene, og derfor sandsynligvis vil tilbagebetale lånet. Men bankrådgivere er gode til at bevare pokerfjæset, så du kan nok ikke se det. Men det er vigtigt her at være klar over at banken er interesseret, og at lidt godt købmandsskab fra din side på få minutter kan spare dig for rigtigt mange penge, hvis du ikke strækker den for langt.\nEt eksempel: For år tilbage havde jeg brug for et lån til en ny bil. Før jeg gik i banken havde jeg undersøgt rentesatser og omkostninger på den slags lån, og den gennemsnitlige rentesats var 9-9,5%. Jeg forklarede sagen, og det var ikke noget problem med lånet, så bankrådgiveren skrev lånepapirerne ud. Jeg kiggede lidt på papirerne, og sagde: “Omkostningerne ser ok ud, men en rente på 11,5% er alt for høj. Renten skal ned på 9% før jeg tager lånet”. “Jamen, det kan vi da ikke bare sådan”, sagde bankrådgiveren. “Nå, så må jeg se, om jeg kan få lånet billigere et andet sted”, og var ved at rejse mig for at gå. “Nej, vent! Jeg vil lige spørge min overordnede”, sagde bankrådgiveren og forsvandt. To minutter senere var hun tilbage, og tilbød mig lånet til en rente på 9,25%, hvad jeg accepterede. På mindre end fem minutter fik jeg rentesatsen 2,25 procentpoint ned.\nDet sjove er, at selvom bankrådgiveren kan virke utilfreds med at man presser prisen på lånet, giver du i endnu højere grad udtryk af, at du har styr på pengesagerne. Så er du lidt mere kreditværdig, og så betyder det knapt så meget at renten er lavere. Banken tjener stadig på det, og de penge vil den gerne have.\nNår man laver sådan en forhandling skal man være villig til om nødvendigt at rejse sig og gå. Ikke med en sur mine, men mere med en bemærkning i retning af “Det var synd i ikke kunne tilbyde et konkurrencedygtigt lån. Ha’ en god dag”. Det er ikke noget problem, for hvis man kommer tilbage dagen efter og siger man gerne vil have lånet på bankens vilkår får man det næsten helt sikkert.


Efter stort dyk: Anders Holch Povlsens formue på himmelflugt | stiften.dk\nEfter stort dyk: Anders Holch Povlsens formue på himmelflugt\nAnders Holch Povlsen. Pressefoto: Bestseller\nDet går igen den rigtige vej for Danmarks tredjerigeste mand.\nAARHUS: Coronapandemien har været hård ved Anders Holch Povlsen og hans Bestseller-imperium.\nFørst fyrede Bestseller-koncernen 750 ansatte, derefter blev 2400 medarbejdere midlertidigt sendt hjem. I marts havde Bestseller-koncernen mistet 2,1 milliarder kroner – og 80 procent af omsætningen, sagde Anders Holch Povlsen i et sjældent interview til Berlingske.\nMen de seneste måneder har Bestseller-ejerens formue fået et stort comeback. Det skriver Finans, der har kigget på de seneste tal fra Bloombergs liste over verdens rigeste.\nAnders Holch Povlsen var i første omgang røget ud af Bloombergs top 500 liste, da formuen var skrumpet markant i årets første corona-påvirkede måneder. Men efter et par stærke måneder, hvor blandt andet Asos-aktien er steget med 55 procent og Zalando-aktien er steget med 49 procent, er han tilbage på en 374. plads på den prestigefyldte liste.\nI alt er Anders Holch Povlsens formue blevet 16,2 milliarder kroner mere værd siden slutningen af marts, skriver Finans. Coronaperioden har dog samlet betydet, at hans formue er 11 procent mindre værd, end da året begyndte.\nDen samlede papirformue er dog stadig på svimlende 37 milliarder kroner.


Hønsenes redningskvinde: "Dyrene gi’r livet mening!" - Hjemmet DK\nHønsenes redningskvinde: "Dyrene gi’r livet mening!"\nDa Marianne Skov hørte, at 94 kyllinger gik på alt for lidt plads i forbindelse med en udstilling i København, tog hun en rask beslutning: Hun kørte ind og hentede dem. Så handlekraftig har hun altid været. Lige fra hun var barn, har hun samlet dyr i nød omkring sig.\nGodt gemt langt nede ad en grusvej et pænt stykke uden for Skævinge i Nordsjælland bor 45-årige Marianne Skov på et nedlagt landbrug. Hendes to døtre, tvillingerne Mille og Cille på 22 år, er flyttet hjemmefra, men de kommer begge flere gange om dagen for at passe og ride de 11 heste, der lige nu går ude på folden. Døren til det store hønsehus står åben, og utallige høns går kaglende rundt i haven og småspiser. Rundt om dem løber tre glade cockerspanieler, som har lært, at hønsene lader man være. I stalden klatrer fem katte rundt oppe under loftsbjælkerne, og i haven står et bur med kaniner. LÆS OGSÅ: Brev til Vibeke: Min mand har vendt mig ryggen – Jeg er vild med dyr, jeg har altid samlet på dem, jeg kan simpelthen ikke lade være, forklarer Marianne.\nDyrene her har én fællesnævner: De er kommet til Marianne, fordi de var i nød. Da pigerne var små, havde hun og hendes mand et ridested, hvor de holdt ridelejre for børn om sommeren. Og da Mariannes mand døde for 12 år siden, lukkede hun stedet og flyttede til det mindre landsted med døtrenes to ponyer. Men der kom hurtigt flere til. – Folk ved, at jeg har svært ved at sige nej til et dyr i nød, så bestanden er vokset lige siden. Og så længe dyrene har det godt, skal de have lov at være her, fortæller Marianne. Hun fik sin første hest, da hun var barn, fordi hendes far havde lavet noget håndværksarbejde for en mand, der ikke kunne betale. Så han fik hesten med hjem i stedet for. Det rygtedes også hurtigt på skolen, at Marianne tog sig af hunde, katte, kaniner og marsvin, som de andre børn ikke kunne have mere. Hun kunne ikke sige nej og var kendt som „hende med dyrene”. Årets heltedådDet har hun været lige siden. Og derfor vidste hendes døtre godt, hvad klokken var slået, da deres mor en dag hev dem i ærmet, fordi de skulle se noget på Facebook: 94 kyllinger var blevet hentet fra Holland som helt små, fordi de skulle være en del af museumsskibet Noahs Ark, der lå ved kajen ud for Amalienborg. Men kunstneren vidste ikke, hvor hurtigt små kyllinger bliver store, så nu gik de på alt for lidt plads og begyndte at hakke hinanden. Marianne prøvede flere gange at ringe til kunstneren og dem, der passede arken. Og da de ikke svarede, kiggede hun, Mille og Cille på hinanden og tog en rask beslutning. De lånte Mariannes mors bil og satte deres hundebure ind bagi. Og så kørte de ind for at hente kyllingerne. LÆS OGSÅ: Hundenovelle: Det er MIN hundekurv – Jeg var indigneret over, hvordan de gik, for det så jo ikke godt ud. Men da jeg kom med mine papkasser og høfligt tilbød at tage kyllingerne med, så kunstneren helt lettet ud, for han anede faktisk ikke, hvad han skulle stille op med dem, fortæller Marianne. På det tidspunkt var kyllingerne omkring fem uger gamle, de var stadig gule og nuttede men over dobbelt så store, som da de kom til Noahs Ark. Og de spiste for 6-700 kroner om ugen. Heldigvis var Marianne med i en ’hønsegruppe’ på Facebook, så der gik kun et par uger, før de fleste af kyllingerne var afsat til folk, der gerne ville have høns i haven. – Jeg gav dem kun til folk, der kunne give dem et ordentligt liv, ellers var det hele jo omsonst, siger Marianne. Og 10 af dem bor stadig hos Marianne. Det er dem, der var mindst tamme og sværest at sende videre. Men de er faldet godt til ro nu og nyder livet i Mariannes hønseflok. Marianne og pigerne har heste i mange størrelser og racer. Og hver enkelt har sin specielle historie. Den mindste (tv.) er Milles første pony, som nu er 24 år.Rygtet om hendes redningsaktion løb hurtigt, og i efteråret 2014 indstillede formanden for Dansk Hønseavlerforening, Finn Jensen, Marianne til at blive „Årets Dyreven”. – Jeg blev helt genert, smiler Marianne og rødmer lidt. For hun gjorde det jo ikke for at få en pris. Men ikke desto mindre vandt hun i kategorien „Årets Heltedåd” og var dermed i finalen til Dyrenes Beskyttelsespris „Årets Dyreven”. – Det var et dejligt skulderklap, det varmede virkelig, siger hun. En grænseMen samtidig indrømmer Marianne også, at der er en grænse for, hvor mange dyr hun kan tage sig af. – Jeg ville egentlig gerne have nogle gæs og grise også. Men jeg kan ikke overkomme at passe flere dyr, end jeg har nu. For dem man har, skal jo passes ordentligt, understreger hun. Og det bliver de. De 11 heste er velplejede og sunde, hønsene strutter af livslyst og lægger masser af æg, og selv den kat, der var kørt over og døden nær, spinder nu kælent og putter sig på Mariannes arm. – Dyrene er mit liv, jeg kunne slet ikke forestille mig at leve uden dem. De kræver meget, men de giver endnu mere igen i form af livsglæde og ro i sjælen, siger Marianne og smiler skævt til den høne, der har taget plads på hendes skulder. "Dyrene giver livet mening". http://www.hjemmet.dk/artikler/Nyt-fra-Hjemmet/Honsenes-redningskvinde-Dyrene-gir-livet-mening-/Posted by Hjemmet on 31. juli 2015 LÆS OGSÅ: "Dansen giver os livsglæde!" LÆS OGSÅ: Lasse og Mathilde: "Heste har lært os uendeligt meget" LÆS OGSÅ: Guide: Sundt sollys på hude


ved Bente Olsen - onsdag den 29. marts 2006, 16:53\nAntal besvarelser: 11\nJeg er en af "flokken" af Cursum-brugere, der overvejer at "sadle om til Moodle". Det skal i al fald komme an på en prøve!\nI den forbindelse vil jeg lige høre om der er nogen af jer der har erfaring med installation af Moodle på Sektornets webhotel og om I har et par fif til hvordan jeg helst skal gribe installationen an, jeg tænker især på\nEr der safemode-forholdsregler?\nJeg vil gerne have systemet installeret så jeg samtidig får en materialedatabase som jeg kan linke til fra de enkelte kurser. Jeg har forstået at det kræver et plugin. Er der noget jeg i den forb. skal være opmærksom på?\nved Will Sutter - fredag den 7. april 2006, 14:29\nDen seneste version af moodle er "født" med en database, som umiddelbart ser tilforladelig ud.\nMens du venter på en afklaring af dit safemode/sektornet spørgsmål, kan du jo downloade moodle 1.6 og afprøve databasen.\nved Bente Olsen - fredag den 7. april 2006, 16:00\nNoget tyder på at der ikke er nogen, der har erfaring med Moodle på Sektornet, så jeg har bestemt mig for at springe ud i det engang i nærmeste fremtid og så se hvad der sker. Nu har jeg efter nogen mailen og telefoneren fået gjort hotellet klar og skal "bare" finde tiden. Men tak for hintet.\nSideløbende kigger jeg på en prøveinstallation som Jens Gammelgaard har stillet til rådighed for mig og den ser ud til at kunne holde mig beskæftiget en rum tid\nved Ian Semey - fredag den 7. april 2006, 21:39\nDer er også den mulighed at installere på din egen maskine (hvis du har mod på det)\nDet giver mulighed for at man kan downloade et kursus og sidde og arbejde med det i ro og mag, og senere uploade det... Eller eksperimentere mere frit med noget, inden man kaster sig ud i at anvende det i praksis.\nved Will Sutter - torsdag den 13. april 2006, 04:17\nPrøv at kigge på denne side, der har hjemme på Sektornet:\nDet ser ud til at han har kunnet konfigurere sig ud af SAFE_MODE problematikken. Du kender nok mere til PHP-terminologien end jeg gør, så jeg skal nok lade være med at kloge mig yderligere.\nved Bente Olsen - torsdag den 13. april 2006, 22:56\nHej Ian og Will\nJeg fik nu taget skridtet og startet og stoppet installationsprocessen. Det viste sig at jeg skulle bruge telnet for at oprette en database. Men det var ikke den værste forhindring. Det ser ud til at Sektornet er irrelevant i Moodle-sammenhæng, installationen melder\ndatabase mysql version 4.1.16 is required and you are running 3.23.51 Fejl\nversion 4.3.0 is required and you are running 4.3.11 OK\nOg inden den kom så langt knirkede den lidt over en php-hukommelse på 8MB.\nJeg er hverken webserver-, apache-, mysql- eller php-kyndig, så det vil nok være lovlig langhåret for mig at begynde at eksperimentere med egen Moodle-server til andet end sandkassebrug. Men nu er ideen jo født, så hvem ved? Om ikke andet vil det være blæret og man skal aldrig sige aldrig - er min mor aldrig holdt op med at sige, "for man ved aldrig hvad der aldrig kan ske", siger hun også\nved Ian Semey - tirsdag den 18. april 2006, 17:39\nEr det Moodle version 1.6 beta, du prøver at installere?\nved Bente Olsen - tirsdag den 18. april 2006, 18:23\nved Ian Semey - tirsdag den 18. april 2006, 19:28\nVersion 1.5.3 kan godt installeres på en MySQL 3.23. Det er muligvis den du skal vælge. Jeg fandt det på denne side\nved Bente Olsen - tirsdag den 18. april 2006, 20:16\nNjae, jeg syns jo ikke det er så fremtidsorienteret, så jeg har foreløbig skrevet til uni-c og forhørt mig om opdateringer. Ellers tak for'et\nved Bente Olsen - mandag den 12. juni 2006, 17:57\nLige for at følge op i tilfælde af at andre kigger forbi og vil prøve:\nJeg installerede v. 1.5 på Sektornet, så det kan godt lade sig gøre. Det kører dog lidt trægt og under installationen melder den at php-hukommelsen er for lille. Den er 8MB og skulle gerne være det dobbelte. Jeg har ikke kunnet se nogen muligheder for selv at ændre den og har ikke gjort noget for at få den ændret af Sektornet, det fungerer ok til at teste med.


Top 10 rundture og aktiviteter i North Carolina Mountains\nNorth Carolina Mountains VIST FOR NYLIG Der blev ikke fundet nogen resultater Velkommen tilbage! OPRET PROFILnærSøg Om North...HotellerRestauranterForslag til aktiviteterFlyrejserFlyselskaberDet bedste i 2017SupportcenterLog på Tilmeld dig Mine rejser Bookinger Gennemse\nBedste rundture og aktiviteter i North Carolina Mountains, North Carolina\nRundture og aktiviteter i North Carolina Mountains\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Dine filtre er stadig aktive. Der er ingen stifter i din visning. Prøv at flytte kortet eller ændre dine filtre. Tak for din interesse.Denne funktion kommer snart. Tilbage til kortet Alle aktiviteterRyd alle Dine valgTureTureFiskeriudflugter og -ture (38)Riverrafting og tubing (34)Natur- og dyrelivsture (18)Kajak- og kanosejlads (17)Spadsereture (16)Ølsmagninger og -ture (16)Svævebane- og luftaktivitetsparker (15)Byture (9)Bådudlejning (9)Cykelture (9)Madture (9)Sightseeingudflugter (9)Private ture (8)Spøgelses- og vampyrture (8)Bådture (7)Surfing med padleåre (6)Vandre- og campingture (6)Historie- og kulturarvsture (5)Vandsport (5)Vinture og -smagninger (5)Ture for miljøinteresserede (4)Adrenalin- og ekstremudflugter (3)Busture (3)Dagsture (3)Dykning og snorkling (3)Fabriksrundvisninger (3)Firhjulstrækker-, ATV- og offroadture (3)Luftballonture (3)Natteture (3)Destilleriture (2)Helikopterture (2)Kulturelle ture (2)Litteratur-, kunst- og musikture (2)Løbeudflugter (2)Segway-ture (2)Selvguidede ture og udlejningssteder (2)Film- og tv-ture (1)Flerdagesture (1)Hop af og hop på-ture (1)Klatreudflugter (1)Motorcykelture (1)Naturskønne togrejser (1)Parasailing og svæveflyvning (1)Shoppeture (1)Speedbådsture (1)Surfing, windsurfing og kitesurfing (1)Togture (1)Mere North Carolina Mountains vejrinformation\nNr. 1 af 206 Ture i North Carolina Mountains Busture\nNr. 2 af 206 Ture i North Carolina Mountains Svævebane- og luftaktivitetsparker\nNr. 3 af 206 Ture i North Carolina Mountains Svævebane- og luftaktivitetsparker\nNr. 4 af 206 Ture i North Carolina Mountains Svævebane- og luftaktivitetsparker\nNr. 5 af 206 Ture i North Carolina Mountains Riverrafting og tubing\nNr. 6 af 206 Ture i North Carolina Mountains Madture\nNr. 7 af 206 Ture i North Carolina Mountains Svævebane- og luftaktivitetsparker\nNr. 8 af 206 Ture i North Carolina Mountains Hop af og hop på-ture\nNr. 9 af 206 Ture i North Carolina Mountains Natteture\nNr. 10 af 206 Ture i North Carolina Mountains Riverrafting og tubing\nNr. 11 af 206 Ture i North Carolina Mountains Madture\nNr. 12 af 206 Ture i North Carolina Mountains Svævebane- og luftaktivitetsparker\nNr. 13 af 206 Ture i North Carolina Mountains Ølsmagninger og -ture\nNr. 14 af 206 Ture i North Carolina Mountains Madture\nNr. 15 af 206 Ture i North Carolina Mountains Natteture\nNr. 16 af 206 Ture i North Carolina Mountains Kajak- og kanosejlads\nNr. 17 af 206 Ture i North Carolina Mountains Natur- og dyrelivsture\nNr. 18 af 206 Ture i North Carolina Mountains Svævebane- og luftaktivitetsparker\nNr. 19 af 206 Ture i North Carolina Mountains Spøgelses- og vampyrture\nNr. 20 af 206 Ture i North Carolina Mountains Ølsmagninger og -ture\nNr. 21 af 206 Ture i North Carolina Mountains Surfing med padleåre\nNr. 22 af 206 Ture i North Carolina Mountains Riverrafting og tubing\nNr. 23 af 206 Ture i North Carolina Mountains Svævebane- og luftaktivitetsparker\nNr. 24 af 206 Ture i North Carolina Mountains Svævebane- og luftaktivitetsparker\nNr. 25 af 206 Ture i North Carolina Mountains Naturskønne togrejser\nNr. 26 af 206 Ture i North Carolina Mountains Riverrafting og tubing\nNr. 27 af 206 Ture i North Carolina Mountains Kajak- og kanosejlads\nNr. 28 af 206 Ture i North Carolina Mountains Spøgelses- og vampyrture\nNr. 29 af 206 Ture i North Carolina Mountains Svævebane- og luftaktivitetsparker\nNr. 30 af 206 Ture i North Carolina Mountains Flere oplysninger


Om maling af skabslåger | Luxlak\nOm maling af skabslåger\nInformation om sprøjtemaling af skabslåger.\nDa skabslåger gennem tiderne er blevet fabrikeret af mange forskellige materialer, og med mange typer overflade-behandlinger, må man nødvendigvis tage stilling til, om påsprøjtning af toplak direkte på overfladen vil give det ønskede resultat, eller om det er nødvendigt at foretage en eller flere forbehandlinger før toplakken påsprøjtes.\nHvordan ser dine låger ud\nDet er nødvendigt at beskrive lågernes nuværende overflade, samt det ønskede resultat, for at kunne finde den rigtige pris for lakeringen.\nMan kan dele skabsfronterne op i 3 hovedgrupper:\nNormalt tager det 8 arbejdsdage at lakere et sæt skabslåger. Vi lakerer en side ad gangen, som så tørrer natten over. Når lågerne skal forbehandles med grundfarve, tager det 4 arbejdsdage at udføre selve lakeringen, hertil skal lægges indleveringdag, en dag til rengøring, spartling og slibning, samt en dag til kvalitetskontrol og pakning, og så selve afleveringsdagen. Skal lågerne ikke forbehandles med grunder, tager det et par dage mindre. Skal lågerne derimod høglanslakeres og poleres, kan det tage op til 14 arbejdsdage eller mere.\nNår man ønsker en helt glat overflade på de emner der skal lakeres, er det nødvendigt at toplakken bliver sprøjtet på en overflade, der er helt glat og porefri. Endvidere skal overfladen være rengjort og slebet med fint sandpapir, for at lakken kan få den nødvendige vedhæftning.\nInden lågerne lakeres skal greb, hængsler og andet metal afmonteres. Ønskes hængsler lakeret, kan disse medleveres.


VVS i Movstgårde ⇒ Klik her og få 3 gratis og uforpligtende tilbud!\nBrug for VVS i Movstgårde?\nSkal du bruge VVS i Movstgårde? Så er du kommet ind til den helt rette hjemmeside. Her hos os, kan du nemlig nemt og hurtigt komme til at indhente op til 3 tilbud på VVS arbejde i Movstgårde. Det er ganske gratis og uforpligtende, og faktisk er der en lang række fordele forbundet med det. Du kan læse mere om disse fordele i teksten her, hvor vi kommer ind på dem en efter en. Vi forklarer også nærmere om konceptet, så du kan finde ud af, om det at indhente op til 3 uforpligtende og gratis tilbud inden for VVS i Movstgårde.\nDer er en lang række meget lukrative fordele forbundet med at indhente flere forskellige tilbud på din VVS opgave i Movstgårde. Først og fremmest kan du i de fleste tilfælde spare penge på din opgave, og hvem er ikke interesseret i dette? En af årsagerne til at der kan være flere penge at spare, hvis du vælger at indhente flere forskellige tilbud på din opgave er, at VVS’erne i Movstgårde godt ved, at de er i hård konkurrence med hinanden om at vinde din opgave. Dette presser altså prisen ned til din fordel, og det er til din fordel.\nUd over at der kan være penge at spare ved at indhente flere forskellige tilbud på din VVS opgave i Movstgårde, kan der også være meget tid at spare i form af, at du ikke skal bruge din tid på at kontakte de forskellige VVS firmaer i Movstgårde. Det kan godt tage lang tid, når du først skal finde de forskellige firmaer og efterfølgende bruge tid på at beskrive din opgave til en efter en for at finde det bedste tilbud. Her skal du blot beskrive din opgave en gang, så sørger vores samarbejdspartner for resten af arbejdet. Det er dejlig nemt og hurtigt, og det behøver ikke at tage mere end 10 minutter, før du kan have indsendt din beskrivelse.\nUd over en besparelse i tid og penge, vil du også være garanteret kun at modtage tilbud fra de bedste firmaer inden for VVS i Movstgårde. Det er vigtigt for os, at du får udført det bedst mulige arbejde, og derfor har vi altså valgt at finde en samarbejdspartner, der kan garantere dette. Der er jo nemlig ingenting ved at få udført dårligt VVS arbejde i Movstgårde. Vi ønsker samtidig at være stedet, du forbinder med en god oplevelse inden for VVS i Movstgårde, og derfor vil vi meget gerne give dig den bedste oplevelse. Oven i disse 3 fordele skal du også huske på, at det er ganske gratis og uforpligtende at indhente tilbud på god VVS i Movstgårde.\nUd over at tale om de fordele, der er forbundet med at indhente op til 3 tilbud på en dygtig VVS’er i en by nær dig, så er det også meget relevant at fortælle, hvordan man gør det helt lavpraktisk. Først og fremmest skal du videre til vores samarbejdspartner hjemmeside. Dette kan du gøre via den grønne knap på denne side, hvor du også kan komme direkte ind til hjemmesiden. Efter dette bliver du sendt trygt og sikkert videre til deres hjemmeside, hvor du skal udfylde din opgavebeskrivelse. Det er en god idé at være så konkret og detaljeret som overhoved muligt, da det også vil medføre, at du vil modtage mere konkrete tilbud på din opgave. Prøv derfor at lave en så detaljeret opgavebeskrivelse som overhoved muligt, da det vil give dig nogle mere konkrete tilbud på VVS i Movstgårde i sidste ende.\nEfter du har beskrevet din opgave, skal du blot læne dig tilbage og afvente at modtage dine tilbud fra vores samarbejdspartner. Dette vil typisk inden for 1-3 hverdage. Når du får dine tilbud kan du frit sammenligne dem med hinanden og finde frem til det, der passer bedst for dig. Kunne du ikke tænke dig at benytte nogle af tilbuddene, er det ganske gratis og uforpligtende at benytte servicen, så du er derfor ikke forpligtet til noget, før du har underskrevet en aftale med et VVS firma i Movstgårde. Det er en hurtig og glidende proces, og vi håber, at du vil få en god oplevelse med det, ligesom de mange andre kunder, der også har benyttet sig af netop denne service.\nHvis du bare er en smule handyman og har forstand på VVS i Movstgårde, giver det god mening at overveje, om du kan løse opgaven selv. En af fordelene ved at gøre dette er, at der er mange penge at spare, da du ikke skal betale løn til en VVS mand fra Movstgårde.\nDet er, at du kan spare en masse tid ved at hyre et firma inden for VVS i Movstgårde. Du skal dermed ikke selv købe materialer, og du skal ikke selv bruge tid på at udføre arbejdet. Der er godt nok en udgift i form af løn forbundet med det, men det burde sagtens kunne opveje tiden og kvaliteten i det udførte arbejde.\nVi er en hjemmeside, hvor du bliver sat i forbindelse med et af de absolut bedste firmaer inden for at indhente tilbud på VVS i Movstgårde. Vi ønsker, at du får den bedste oplevelse med dette, og derfor har vi besluttet at finde det bedste firma at arbejde sammen med, fordi vi ganske simpelt ønsker dig det bedste, og at vi gerne vil være det sted, hvor man starter en god VVS oplevelse.\nVVS Teglgård Tønder\nVVS Bavnhøj Varde\nBrugerbedømmelse: 4.9/5/5 baseret på 76 anmeldelser 0


Politikere vil have akut EU-hjælp til medierne\nMorten Løkkegaard er blandt politikerne, som kræver akut hjælp til medierne. Philip Davali/Ritzau Scanpix\n”Corona fejer benene væk under hele branchen lige nu,” siger Morten Løkkegaard, som ønsker en akut hjælpepakke fra EU til medierne\nMedierne bløder i coronakrisen, og derfor skal de have direkte økonomisk støtte fra EU. Tidsramme: Straks.\nSådan lyder det fra en lang række EU-politikere, der i fællesskab har underskrevet et brev til EU-bosserne.\n”Corona fejer benene væk under hele branchen lige nu,” siger Morten Løkkegaard, medlem af Europa-Parlamentet for Venstre.\nHan er blandt de 42 parlamentsmedlemmer, som har underskrevet brevet. De 42 EU-politikere tæller både konservative, socialdemokrater, liberale og socialister på tværs af Parlamentets seks største politiske grupper.\nBrevet er stilet til formændene for Europa-Kommissionen, Europa-Parlamentet og Det Europæiske Råd samt tre EU-kommissærer, og bønnen er klar:\n”Hvis ikke vi handler straks, vil COVID-19-krisen føre til, at hele nyhedsorganisationer falder sammen, hvilket på sigt kan få katastrofale konsekvenser for hele samfund,” lyder det i brevet.\n”Vi ser allerede lønnedgange og fyringer, og vi får signaler fra mediebranchen om mulige konkurser i løbet af måneder, hvis ikke uger. Dette sker på trods af, at nogle medievirksomheder allerede modtager direkte eller indirekte støtte fra medlemsstater,” fortsætter brevet.\nDanske medier er også i målgruppen\nI brevet peger politikerne på, at coronakrisen især risikerer at ramme regionale medier og medier i mindre lande.\n”Situationen er særligt dårlig i mindre lande og for regionale medier, hvor læsertallene og annoncepengene allerede var begrænsede før udbruddet,” lyder det.\nMorten Løkkegaard tilføjer, at danske medier også er i målgruppen.\n”I andre sammenhænge kan danske medier være bedre stillet end mange andre steder i EU. Men coronaen har visket den forskel ud. Danske medier er også på spanden, især de regionale medier,” siger han.\nVil oprette akut hjælpefond\nHelt konkret foreslår politikerne bag brevet, at EU opretter en akut hjælpefond til medier. Fonden skal give direkte økonomisk støtte til medierne, og den skal være særligt målrettet lokale og regionale medier samt medier i mindre markeder.\nPolitikerne foreslår blandt andet, at pengene skal omdirigeres fra andre støtteprogrammer, hvor man ikke får brugt alle midler på grund af coronakrisen.\nMorten Løkkegaard mener, det er for tidligt at tale om, hvor mange penge der skal findes i EU-kassen.\n”Lige nu handler det om at sende et politisk signal. I morgen sidder de på topmøde og skal diskutere de store linjer; hvordan og hvorfor skal der falde støtte? De sidder og forhandler om massiv støtte til forskellige brancher, og så siger vi: Husk medierne,” siger han.\nHar medierne mest brug for pengene?\nI brevet har politikerne også andre forslag. For eksempel at EU køber et antal ”fribilletter” til unge borgere, som kan indløses til gratis abonnementer på nyhedsmedier.\nI brevet foreslår politikerne også, at både Europa-Kommissionen og Europa-Parlamentet omdirigerer deres egne annoncekroner fra globale online-platforme til nationale nyhedsmedier i Europa.\nMorten Løkkegaard, er medierne virkelig dem, der har mest brug for pengene lige nu?\n”Det er rigtig svært at gradbøje, hvem der har mest brug for penge. Jeg er helt med på, at i starten var det sundhedsvæsenet, som havde mest brug for støtte. Det handlede om at få sundhedssektoren til at fungere ordentligt, så vi kan redde liv. Men derefter er det svært at skelne. Alle trænger, alle lider,” siger Morten Løkkegaard.\n09:44\tI går\nOverblik/ Her er hjælpepakken til medierne\nKriseramte medier roser hjælpepakke: ”Den hånd, vi har brug for”\nNichemedier i opråb over mediestøtte-regler: ”Fuldstændigt latterligt”\nSlut med den falske krisefortælling: Det går faktisk ret godt for de landsdækkende medier\nDebat: Rygterne om vores snarlige død er overdrevet\nReplik: Regionale medier fortjener opbakning – ikke kritik eller begrænsninger


Shimanoliga # 2\nS�ndag stod 2. afdeling af superligaen p� programmet. Som medarrang�r af afdelingen er jeg rigtig godt tilfreds med dagens forl�b, som rytter lod pr�stationen en del tilbage at �nske.\nJeg havde brugt det meste af ugen op til l�bet, p� at f� styr p� det praktiske omkring l�bet, samt det meste af selve l�bsdagen p� at holde styr p� arrangementet, s� da jeg f�rst klikkede i pedalerne kl. 13:40, var fokus ikke helt hvor det skulle v�re og resultatet blev, da ogs� derefter.\nLige inden starten, gik det i �vrigt op for mig at jeg havde lavet en �gte �junior� og glemt mine cykelstr�mper. Lidt peptalk fra Christian Poulsen og resten af Shimanostanden resulterede dog i, at vi blev enige om at oprullede Patrick tennissokker ville v�re pr�stationsfremmede i sig selv, s� det blev l�sningen p� det problem!\nStarten gik som sagt kl. 14:00, jeg lavede for f�rste gang i �r en anst�ndig start og form�ede at holde min seedning indtil f�rste sving. Her stod jeg imidlertid godt og grundig parkeret og kunne se 10-15 ryttere suse forbi.\nEftersom jeg selv har v�ret med til at designe ruten viste jeg dog, at det var afg�rende ikke at g� i panik, da ruten har s� mange h�jdemeter, at man kan hente meget ved at k�re konservativt. Dette forblev min plan for resten af l�bet, og som tiden gik k�rte jeg mig noget op igennem feltet. P� de sidste 2 omgange kom jeg i t�t kamp med Jeppe Haugaard og Michael Iversen om 15. pladsen i feltet. Jeg tabte kampen til Haugaard, men slog Iver knebent p� stregen og blev alts� samlet nr. 16. Et fint resultat omst�ndighederne taget i betragtning, samt at jeg har lidt problemer med at have tid til at f� lavet den forn�dne tr�ning lige nu.\nDet virkede ellers som om folk havde en god dag i Silkeborg. Efterf�lgende er vi blevet m�dt af en del kritik af, at man som deltager skal vente i 20 timer p� ens resultater en online, det er mig en g�de hvordan ens t�lmodighed kan v�re S� lille � alle omkring ligaen laver den i fritiden og ul�nnet og kunne vi have gjort det hurtigere havde vi naturligvis gjort det. MTB�ere er til tider et vanskeligt folkef�rd at finde ud af!!!\nI aften st�r den ellers p� GHOST cup i Fredericia. Jeg hentede en noget overraskende 3. plads i onsdags i Skanderborg, ovenp� en s�rdeles h�rd testdag i selskab med Jakob Agger. Jeg har haft samme forberedelse til i aften, s� m�ske er der hul igennem igen!\nMads B�dker siger:\nHej Michael. Fedt l�b og super set-up.. Det var afgjort turen fra Dj�vle�en v�rd!! Tak for I gider.\nGodt arbejde med ligaen, og tak for en fed dag i s�ndags! Respekt for at i gutter bruger s� meget tid p� ligaen til fordel for alle os bikere - det er god karma!


Scope - F for får - Filmen\nFåret Frode keder sig lidt på bondegården, så han pønser på at tage en fridag. Desværre resulterer hans plan i, at en løbsk campingvogn fører bondemanden langt, langt ind i den store by. Efter et slag i hovedet har bonden også mistet hukommelsen, så Frode har ikke andet valg end at vove sig væk fra gården og ind til byen for at redde bondemanden hjem igen.\n"At lade sig begejstre, ja, bjergtage af sådan et arrangement er fuldkommen fåret.\nIkke desto mindre er Frode Får altså min helt i disse dage." - Søren Vinterberg\n"Slapstick, biljagter og mild satire på menneskehedens dårskab buldrer boblende hjem uden replikker, men med et godt swingende soundtrack. Hyggeligt, velsmurt og elegant." - Jacob Wendt Jensen\n"... en helt uimponeret og ligefrem komedie båret af visuelle gags og detaljer, animeret i en stil, der giver os en finurlig, charmerende udgave af virkeligheden." - Jakob Stegelmann\n"Når 'F for Får' er morsom, er den virkelig morsom." - Bo Green Jensen\n"...når der ikke er knald på slapstick-humoren, er der plads til stille stunder, hvor man får en fornemmelse af det tætte bånd, der er imellem fårene, Bitzer og bondemanden; de er hinandens familie. Det er filmens budskab og emotionelle kerne: Man skal sætte pris på sine nærmeste." - Christian Monggaard\n"Billederne er en fornøjelse, og man hygger sig klukkende gennem fortællingen om evigt driftige Frode, der får nok af landlivets trummerum og arrangerer en fridag i byen for hele flokken." - Niels Lind Larsen\n"... lægger sig tæt op ad tv-serien: godhjertede dyreløjer, hektiske bus/robotheste/campingvogn-jagter gennem idylliske landskaber og et konstant opfindsomt lydbillede med hvin, gryntogfnys, alt sammen smukt udført i fejlfri stop-motion. Med andre ord er alting, som det plejer at være, men det fungerer glimrende." - Felix Rothstein


SPD-1P Roland trommepad - Køb billigt her\nRoland SPD-1P trommepad\nKan nemt integreres i ethvert trommesæt\nMed 22 realistiske percussion lyde\nKan køre på 4 AA-batterier (strømforsyning medfølger ikke)\nSPD-1P ONE Percussion Pad fra Roland er en digital tromme pad, som tillader musikere at benytte sig af autentiske percussionlyde i deres musik og optrædener. SPD-1P indeholder 22 lyde, herunder lilletromme og stortromme, hi-hat, bækkener, shakers, tambouriner med mere, og kan spilles med trommestikker, hænder eller fødder. Du kan også importere dine egne originale lyddata til en af de 12 interne lydbanker.\nDen kan drives af batterier eller ekstern strømforsyning og placeres på gulvet, en bordplade eller monteres på et stativ eller trommesæt via den medfølgende monteringsadapter. Betjeningen er enkel med kun fire knapper på kontrolpanelet, hvor du kan ændre lyd, lydstyrke, balance og effekt.\nDerudover kan du justere pad’ens følsomhed og trigger udløsningsværdi via to kontrollere på siden af SPD-1P. Hvis du er trommeslager, percussionist, guitarist, DJ eller vokalist, så er SPD-1P ONE en enkel og fleksibel måde, hvorpå du kan udvide din lydpalet.\navanceret bestseller kompakt\nUdgået hos os\n4 x AA (medfølger)\nSamlet vægt inkl. emballage: 1.69 kg\nBredde 140 mm\nHøjde 56 mm


Pediatric Junior Dog Tør - Royal Canin\nPediatric Junior Dog Tør\nKomplet fuldfoder til hunde -Til hvalpe af mellemstore racer(voksenvægt: 11 til 25 kg)med følsom hud eller fordøjelse.Op til 12 måneder.\nSammensætning : Sammensætning: Tørret fjerkræprotein, majs, animalsk fedt, tørret svineprotein, ris, hvedemel, hydrolyseret animalske proteiner, roetrævler, mineraler, vegetabilske fibre, hvedegluten*, sojaolie, fiskeolie, frugto-oligosakkarider, hydrolysat af gær (kilde af mannan-oligosakkarider), boragoolie, tagetesekstrakt (luteinkilde). ///Tilsætningsstoffer : Tilsætningsstoffer (pr. kg): Tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber: Vitamin A: 17600 IE, Vitamin D3: 1000 IE, E1 (Jern): 40 mg, E2 (Jod): 3,1 mg, E4 (Kobber): 9 mg, E5 (Mangan): 53 mg, E6 (Zink): 173 mg, E8 (Selen): 0,06 mg - Konserveringsmidler - Antioxidanter.///Analytiske bestanddele : Analytiske bestanddele: Råprotein: 29% - Råfedt: 20% - Råaske: 6,8% - Træstof: 2,4%.///L.I.P. : *L.I.P.: udvalgt proteinkilde med en meget høj fordøjelighed.\nTilsætningsstoffer (pr. kg): Tilsætningsstoffer med ernæringsmæssige egenskaber: Vitamin A: 17600 IE, Vitamin D3: 1000 IE, E1 (Jern): 40 mg, E2 (Jod): 3,1 mg, E4 (Kobber): 9 mg, E5 (Mangan): 53 mg, E6 (Zink): 173 mg, E8 (Selen): 0,06 mg - Konserveringsmidler - Antioxidanter.\nAnalytiske bestanddele: Råprotein: 29% - Råfedt: 20% - Råaske: 6,8% - Træstof: 2,4%.


Hvordan forebygger man snyd ved en online-eksamen? | Online Eksamenværktøj\nDe fleste antager, at online eksamener indbyder til snyd. Hvordan kan du forebygge snyd og plagiat ved onlinetests? Med alt den avancerde teknologi virker det nærmest helt umuligt at forebygge snyd. Men vi har nogle tips og tricks, som hjælper med til at forebygge snyd. De kan endda gøre dine online tests mere snydefri end tests i papirform.\nHvordan der snydes ved online eksamener\nNormaltvis snyder deltagere ved en online eksamen ved at søge efter svar i andre faner, mens de fortsat har testen åben i en anden fanen. De kan gøre dette ved at copy-paste lærningsindholdet ind i en søgemaskine for at finde svarene [Faculty Development and Instructional Design Center].\nEn anden måde hvorpå der snydes er med tekstbeskeder. Deltagere kan enten dele testen med andre deltagere eller spørge dem om svarene. De kan sende en del af teksten, skærmbilleder eller endda billeder af testen med et smartphone-kamera.\nTop 10 tips og tricks til at forebygge snyd ved en\n1. Spørgsmål i tilfældig rækkefølge\nI online eksamener opstilles spørgsmål ofte i de sammen orden. For at undgå dette, kan du tilfældiggøre dine spørgsmål.\nHvordan fungerer dette i praksis? Først er du nødt til at tilføje en masse spørgsmål til online esksamen. Derefter indstil din test til kun at vælge nogle af disse spørgsmål til hver deltager. På denne måde vil deltagere modtage et forskelligt udvalg af spørgsmål.\n2. Bloker copy-paste\nVælg et online eksamenværktøj, som ikke tillader deltagere at copy-paste tekst fra siden. Dette vil gøre det sværere for dem at søge efter svaret i en anden fane.\n3. Indstil en timer\nDu kan indstille en timer for hele testen\nSnyd (ligesom løgn) kan tage tid. Når deltagere er tilpas forberedt til deres eksamener, behøver de ikke tænke for lang tid over det rigtige svar. Uforberedte (snydende!) eksamensdeltagere vil have brug for længere tid til at gennemføre deres eksamener. En løsning dertil er at indstille timer. Du kan indstille en timer for hele testen eller indstille en timer per spørgsmål. Så skynd dig, tiden løber! Ingen tid til snyd.\n4. Problemløsende spørgsmål\nProblemløsende spørgsmål baserer ikke udelukkende på udenadslære af basisinformation. Disse kræver en forståelse af processer og forhold mellem dem. Disse svar kan ikke nemt findes i en bog eller på internettet. Du kan eksempelvis anvende dette i din eksamen ved at anvende frie tekstspørgsmål.\n5. Gem resultaterne\nAt vise svarene kan måske være nyttigt for deltagere, så de kan se, hvad de gjorde forkert, men det har en bagside. De vil kunne videregive den information til andre. Den bedste mulighed til at forhindre dette er at gemme alle svarene (vis dem ikke på resultatside af din test).\nSnyd kan også ske ved, at en deltager beder en anden om at gennemføre eksamen på deres vegne. En løsning hertil er at stille nogle spørgsmål til at verificere deltageren inden eksamen gennemføres.\n7. Fjern automatisk udfyldning\nDu kan fjerne funktionen med automatisk udfyldning i en normal browser således, der ikke vises det svar, som en anden har indgivet før (hvis deltagerne anvender de samme enheder i forskellige runder). Her er hvordan du gør dette i Google Chrome.\nBig brother ser med\n8. Online eksamensvagt\nMed online eksamensvagt overses deltagerne af en vagt eller overordnede, mens de gennemføre en eksamen. Når du ikke har muligheden for en fysisk vagt, kan du anvende et program med en skærmdelingsfunktion. Det kunne være Zoom, Skype, GoToMeeting eller WebEx. På denne måde kan du holde øje med dine deltagere, mens de gennemføre testen. Big Brother ser med 😁.\n9. Sikker Eksamensbrowser\nVi anbefaler også at anvende en sikker browser. Sikker Eksamensbrowser (SEB) [Safe Exam Browser] er et program, som giver lærerer, medarbejdere eller hvem end der opretter onlinetests mulighed for at sove godt om natten 😴. Kort fortalt, deaktiverer den alle andre applikationer således, deltagere ikke kan snydes deres vej til succes. Dog kan indstillingen af denne proces for dine deltagere være en smule udfordrende.\n10. Tjek for plagiat\nDer er online mange muligheder for at tjekke for plagiat , som kan anvendes til at scanne teksten, indgivet af dine deltagere (hvis du anvender frie tekstspørgsmål). På denne måde kan du finde ud af alt om deres konktrete kilder til inspiration😆.\nEasy LMS opfylder de fleste af disse tips\nHvordan kan jeg forebygge snyd ved en online test med Easy LMS?\nUd af de ti tips og tricks til at forebygge snyd, opfylder✅ East LMS de fleste af dem. Her er, hvordan du kan forebygge snyd med vores online Learning Management System:\nTilfældiggøre spørgsmål fra en spørgsmålsbank.\nSkemalægge eksamenen til en specifk tidsramme\nindstil en timer per eksamen eller per spørgsmål.\nAnvend forskellige spørgsmålstyper, inklusive frie tekstspørgsmål.\nGem svarene og resultaterne ved afslutningen.\nVerificer identiteten af deltagerne.\nLæs mere om vores Eksamen.\nKombiner Easy LMS med andre værktøjer:\nSikker Eksamensbrowser: gør kun din online eksamen tilgængelig\nfor deltagere, som har downloaded Sikker Eksamen Browser: på deres computer.\nVideokonference-værktøjer: kombiner Easy LMS med et hvert video-konference værktøj for at se dine deltageres skærme samt webcams, mens en online eksamen gennemføres.\nOnline værktøjer til eksamensvagt: ansæt professionelle online vagtservicer til at overse dine eksamener såsom ProctorU [ProctorU] eller ProctorExam [ProctorExam].\nTjek for plagiat: anvend et tjek for plagiat til at hjælpe dig med at bedømme svarene ved de frie tekstspørgsmål såsom Quetext.\nHvordan snydes der ved en online test?\nDer snydes ved søgning efter svar på internettet eller spørge andre om svarene.\nHvilke er nogle af de tips og tricks til at forebygge mod snyd ved online eksamen?\nSpørgsmål i tilfældig rækkefølge, indstilling af en timer, blokering af copy-paste, anvendelse af problemløsende spørgsmål, skjulelse af korrekte svar, anvendelse af en snyde-fri browser samt anvendelse online eksamensvagter.\nKan jeg forebygge mod snyd med Easy LMS?\nJa, Easy LMS har mange funktoner til at forebygge mod snyd online. Det kan anvendes i kombination med andre værktøjer til at gøre din eksamen endnu mere sikker mod snyd.\nOvervejer du betydningen af det smarte ord "proctor"? Er proctor eksamen bedre end bare en eksamen? Hvordan kan snyd undgåes (i begge tilfælde)? Før du...


Hvordan Kan En Blog Tjene Penge - blivmorblogger.dk\nHvordan Kan En Blog Tjene Penge\nSom så mange ting, så er der flere forskellige måder man kan tjene penge på sin blog. Den største in\nUploaded af blivmorblogger.dk d. 29. September 2021\nBillede af: Billede af annmariephotography fra Pixabay\nSom så mange ting, så er der flere forskellige måder man kan tjene penge på sin blog. Den største indtjeningskilde er helt sikkert de sponsorater man kan få, hvor man for eksempel gør reklame for deres produkt. Når man starter en blog, er det ofte i forbindelse med ens egen livsstil eller interesser, så hvis du nu har startet en fitnessblog og du tiltrækker en del læsere, så er der stor chance for at mange firmaer der sælger diverse fitness produkter, vil række ud til dig. I starten kan det være at de kun er interesseret i at give dig gratis produkter, men i sidste ende, er det dig som sætter og bestemmer prisen. Det gode ved at gøre reklame for diverse firmaer er, at man ofte får et ret stort beløb pr. gang man gør reklame.\nEn anden måde man kan tjene penge på, er at indgå et samarbejde med et firma. Det er blevet meget populært for bloggere at indgå samarbejder med firmaer som er relevante for sin blog. Som for eksempel kan det være en pige som har en modeblog, som indgår et samarbejde med et tøjfirma som kunne være ONLY eller NA-KD. Her viser pigen tøj frem ca. en gang om ugen, hvor hun oveni tøjet, for et fast beløb om måneden for at gøre reklame. På den måde har bloggeren en sikkerhed, fordi hun ved hvad hun tjener fast om måneden. Tit som blogger, kan indtjeningen svinge utrolig meget og det er derfor ikke alle der er egnet til at have sådan et job.\nDen mindste indtjening, men som på sigt kan blive til et stort beløb, er den indtjening du får pr. læser. I takt med populariteten af bloggen, jo flere læsere og jo højere eksponering har din blog. Når du først er nået over et bestemt læserantal pr. opslag, så kan du kræve et beløb pr. læser. Beløbet er ikke specielt højt, men når man pludselig kan gange op med flere tusind, så bliver det hurtigt til et stort beløb og en god indtjening.\nDette indlæg er bragt og udgivet i samarbejde med Perlen Odense. Hvor du køber et stort sortiment med Julie Sandlau. Heraf markatet på indhold.