Kurvmuslerer værdifulde for din lille hund, hvis han ikke kan lide at håndtere eller skal være muzzled på gåture. Da kurvmuskler er åbne, kan din hund let piste og få vand, vigtigt, hvis han har det under træning.\nMåling Korrekt Størrelse\nDet er ofte svært at vælge en rigtig stor størrelse til din lille hund, da hunde nemt kan smøre sig ud af muzzler uanset. Små hunde finder det særligt nemt at ryste af en forkert størrelse kurvformet næse, som har en stor kurv, men kun en smal rem.\nMål fra hundens øje til næsespidsen for den korrekte længde og omkring næsen omkring en tomme fra øjet til omkredsen. Tilføj ca. en kvart tomme til omkredsen for mindre hunde.\nTyper af kurvmuzzler\nDe fleste kurvmusler er ens i design med en stor kurv, der sidder på hundens næse, der dækker hele munden og slutter i en rem, der strækker sig fra bunden af munden til bag ørerne, hvor den fastgøres. Kurven sidder ofte løst omkring næsen, hvilket gør det nemt for din hund at ryste den af.\nDisse muzzles kan være lavet af blød plast, læder og wire. Blød plast er et godt valg, hvis du bare har brug for et næse til simple træningsøvelser eller gå udendørs. Men det er relativt let at bryde igennem, hvis din hund er aggressiv. Selvom små hunde ikke virker som en trussel, har de stadig skarpe tænder og en stærk kæbe.\nTråd er foretrukket, når man beskæftiger sig med enhver form for alvorlig aggression, selv i en lille hund. Læder er også et godt valg til aggressive hunde, men det er dyrere og kan ikke være nødvendigt for dine mindre racer.\nDu har også ofte et valg mellem lås mellem et snap, spænde og velcro. Af disse er spænde den mest robuste og svære at bryde, hvis du har bekymringer for din hund, der undslipper.\nHvis din hund har lært at undslippe sin næse, kan det være værdifuldt at tilføje en ekstra rem. Enhver skomager eller læder butik kan tilføje en strimmel, der fastgøres til toppen af sløret, over din hunds næse.\nDenne stroppe strækker sig op i næsepartiet, mellem din hunds øjne og ører og møder den eksisterende rem. Selv om en hund også kan undslippe denne kontraption, gør det det vanskeligere.\nHvis størrelsen er et problem, tilføj yderligere huller i stroppen for at gøre næsepartiet strammere. Du bør kun være i stand til at passe en finger mellem stroppen og hundens hoved, mindre hvis han kan undslippe det.\nVærdi af kurvmusler\nMange ejere ser mindre hunde som mindre truende end større hunde, men de kan forårsage skade under aggressive episoder. Små hunde bør trænes i en ung alder, i nødstilfælde, selvom de ikke viser tegn på aggression.\nKurvmuzzler er mere komfortable til mindre hunde, fordi de nemt kan trække vejret, hvilket gør dem mindre farlige. Derudover kan du fodre behandler gennem munden, modvirke din hund, mens du beskytter dig mod fare.\nCat Loppe Forebyggelse gennem mundtlig medicin\nHund Aspirin Bivirkninger


Kunsten i at give feedback | AnotherStep\nKunsten i at give feedback\naf AnotherStep | 22. feb, 2018 | Fredagsinspiration | 0 Kommentarer\nDenne uges største inspiration fik jeg i forbindelse med afslutningen på et længerevarende udviklingsforløb med nogle teamledere. De havde kendt hinanden i mange år, arbejdet tæt sammen i mange år, og nu skulle de så give hinanden feedback i forbindelse med afslutning af et udviklingsforløb.\nDer blev helt stille. Jeg havde bedt dem om at overveje, hvad der kunne være vigtigt at sige til hinanden og hvorfor, give feedback til hinanden, en over for en, efter de havde haft et udviklingsforløb sammen. Start med det der har været godt og givende i samarbejdet og få også sagt det, der kan være et godt råd fremadrettet til kollegaen. Noget man vil anbefale, noget man har savnet, eller noget man mener kan gavne personen og omgivelserne. Modtageren skulle blot lytte og med opmærksomhed tage imod og sige tak efterfølgende.\nDet var en vanskelig øvelse for mange, ikke at rose, det var de gode til, men det at give et godt råd og at lytte og sige tak. Det var også uvant for mange at modtage rosen.\nDet er mærkeligt, hvor uvante mange mennesker er med det at skulle give og tage imod feedback. Det er så let at tale om hinanden, men at tale til hinanden, når det handler om hinanden – det er svært. Derfor blev jeg rigtig glad for, at vi lige fik den lille øvelse med, da det helt sikkert kan forbedres ved træning.\nInderst inde i os alle er der et behov for at blive set, hørt, accepteret og taget med i fællesskabet. Feedback handler dybest set om at tage dette alvorligt og om, at give det til mennesker omkring os, på en venlig og ikke dømmende måde, som inspiration og støtte til vækst og udvikling.\nFeedback handler om, at få øje på noget hos den anden og formidle det med omtanke. Altså ikke bare fyre løs af hvad der hurtigt irriterer eller falder os ind. Feedback er mere en ris og ros. Feedback handler om samarbejde og om det at udvikle og vækste sammen. Det handler også om at kunne være forskellig og samtidig være i et fællesskab med en forståelse for hinanden. Feedback er stort og givende, både for den der giver og modtager og specielt, når man pludselig står der overfor hinanden som ”gamle” kollegaer og åbner op og lytter.\nMed kritik kan man opnå noget, men med opmuntring meget mere. Derfor er det vigtigt at tænke sig godt om og i sit ” mindset ” nogle gange lede efter noget venligt og positivt hos en anden person, frem for det jeg vil kalde at invadere andre med en egen nogle gange fastlåst og snæversynet observation. Man kan komme til at synes noget alt for hurtigt og ramme andre skarpt i stedet for, at påpege noget man har lagt mærke til på en stille og tænksom måde.\nDet var det der inspirerede mig. Disse pludselig mere stille og tænksomme kollegaer der var givende og tog imod hinandens hjælpsomme roser og gode råd.\nFeedback kan skabe stolthed hos både giver og modtager. ”Jeg fik sagt det” eller ” Jeg lyttede og kunne bruge det” og ”Tak – jeg er glad for, at du sagde det”.\nRigtig god fornøjelse med feedback der hvor I er på jobbet eller privat.\nFredagens vise ord er skrevet af Carl Bard:\n”Selvom ingen kan gå tilbage og lave en helt ny start, kan alle starte nu og lave en ny ende.”\nAnotherstep – en del af PS4 A/S ønsker dig en rigtig god weekend


Årsrapport 2009 CVR. NR Sparekassen Balling - PDF\nÅrsrapport 2009 CVR. NR Sparekassen Balling\nDownload "Årsrapport 2009 CVR. NR. 10757711. Sparekassen Balling"\n1 Årsrapport 2009 CVR. NR Sparekassen Balling\n2 Motiver på forsiden Orienteringsmøde for selskaber/erhvervskunder i sparekassens lokaler. Reception ifb. med souschef Karl Krogh Simonsens 50 års fødselsdag. Økonoma Jette Vestergaard, Oddense - årets ambassadør- ved det årlige garantmøde. Rikke Madsen på hesten Oassis Helfin. Økonomiundervisning for 9. klassetrin, på billedet ses elever fra Brårup skole. Spardillen på besøg ved Oddense børnehaves 30 års jubilæum.\n3 Indhold Sparekassen Balling Årsrapport 2009 CVR-nr Idegrundlag 2 Ledelse Beretning 4 Ledelses- og personaleforhold 11 Anvendt regnskabspraksis 12 Ledelsespåtegning 16 Den uafhængige revisors påtegning 17 Hovedtal 18 Resultatopgørelse 19 Balance 20 Egenkapital 21 Noter 22 Nøgletal 29 1\n4 ÅRSRAPPORT regnskab Sparekassen Balling Søndergade 12 a, Balling Søndergade 11, Skive Strøget 18, Oddense Idegrundlag Sparekassen Balling er en lokalforankret service-virksomhed, hvis primære formål er formidling af pengerelaterede opgaver og hermed forbundne tjenesteydelser. Det betyder, at vi ønsker vor Sparekasse skal være en engageret del af det lokale samfund. Vi tilstræber at støtte nye muligheder og vil fremme sunde projekter, der gerne må gavne beskæftigelsen i og omkring Skive Kommune. Målsætning Det er vort mål, at Sparekassen Balling skal forblive et selvstændigt konkurrencedygtigt pengeinstitut, hvor kunderne får en god betjening af veluddannede medarbejdere. Vi - repræsentantskab, bestyrelse, direktion og medarbejdere - vil arbejde for en positiv udvikling af Sparekassen, en udvikling, der også tilgodeser lokalsamfundets interesser. Den store lokalopbakning, der danner grundlag for Sparekassen Ballings selvstændighed, skal plejes; og vi vil udnytte den korte beslutningsproces, vi har, når opgaver taler herfor. Der er andet end fortjeneste/overskud, der tæller hos os. Derfor vil Sparekassen Balling fortsat løbe en risiko, når det skønnes af interesse. Ejerforhold Sparekassen er en selvejende virksomhed, der ikke skal udbetale udbytte. 2\n5 Ledelse 2009 Repræsentantskab: Indtrådt pr Bestyrelse: Forpagter Dorte Havskov Andersen Konsulent Heidi Holck Balling Direktør Niels Blaabjerg Hr. Ole Buchvardt Gårdejer Jens Bønding Fru Bodil K. N. Dahl Christensen Hr. Kristian M. Christensen Politikommissær Peder Christensen Fhv. mekaniker Hans Dalby Afdelingsleder Kurt Frydendahl Direktør Jacob Grove Gudiksen Trykker Claus Foged Hansen Bygningskonstruktør Hans Ibsen Værkfører Flemming W. Jensen Direktør, banechef Gert Beregaard Johannesen El-installatør Knud Valdemar Knudsen Salgschef Kurt Larsen Farmakonom Hanne Nielsen Maskinhandler Peter Foged Nielsen Fhv. telefonmontør Villy Ebbesen Nielsen Kommunal-/specialarbejder Kim Nørgaard Blikkenslager Jørn Pedersen Gårdejer Niels Pedersen Entreprenør Niels Pedersen Agronom/gårdejer Poul Pedersen Viceskoleinspektør Ole Dalgaard Priess Arkitekt Andreas Ravn Produktionschef Henning Smed Regnskabsassistent Lisbeth Stougaard Tømrermester Jørgen Sørensen Bogholder Niels Kristian Sørensen Fuldmægtig Knud Erik Thorgaard Overassistent Jytte Vendelbo Maskinsnedker Kurt Andersen, Skive Tømrermester Ole Gundersen, Stoholm Økonoma Jette Vestergaard, Oddense Agronom/gårdejer Poul Pedersen, Balling (formand) Bogholder Niels Kristian Sørensen (næstformand) Konsulent Heidi Holck Balling, Hem Direktør Niels Blaabjerg, Balling Farmakonom Hanne Nielsen, Balling Entreprenør Niels Pedersen, Skive Blikkenslager Jørn Pedersen, Fly Direktion Ole Christoffersen, Balling Ledelsens hverv Direktør Ole Christoffersen: Agronom/gårdejer Poul Pedersen: Entreprenør Niels Pedersen: Direktør Niels Blaabjerg: Direktør Jørn Pedersen: bestyrelsesmedlem i S.E. af ApS bestyrelsesmedlem i S.E. af ApS bestyrelsesmedlem i S.E. af ApS direktør og hovedaktionær i Scanlak A/S direktør og hovedaktionær i Fly Blik og Ventilation A/S 3\n6 Beretning Ved indgangen til 2009 stod vi midt i finanskrisen, og der var ingen der rigtig vidste, hvordan tingene ville udvikle sig. Men hverken Sparekassen Balling eller nogle af de 20 ansatte har haft behov for kunstigt åndedræt eller redningsvest trods den skrantende samfundsøkonomi. Sparekassens fundament har været så stærkt, at selv om 2009 har været et hårdt år at drive pengeinstitut i, så er Sparekassen ikke blevet hårdere ramt af finanskrisen end flertallet af pengeinstitutter i Danmark tværtimod. Ved købmandskab, lav risiko og stor spredning på værdipapirerne, en vedvarende langsigtet strategi om at indlån skal værre større end udlån, en udlånspolitik med stor branchespredning og favorisering af lokalområdet, bevarelse af en høj soliditet samt en stram omkostningsstyring, har medvirket til et fornuftigt udkomme selv i Overordnet er den finansielle krise klinget noget af; men det er svært at sige, om bunden har været nået rent økonomisk. Året var præget af negativ vækst og recession; men her i 2010 har vi set de første temperaturstigninger; men vi har også oplevet tilbageslag, så ingen rigtig tør spå om morgendagen. Et øjeblik ses stigende aktiekurser og øget eksport, den næste dag kommer der meldinger om stigende ledighed. Ikke alle tegn peger i samme retning. Noget tyder dog på, at vi på den lidt længere bane går lysere tider i møde; men der er også økonomer, der taler om W, hvor vi skal opleve en periode med dobbelt recession, og at vi p.t. er nået til midten at W`et? Hvem ved, men konjunkturer i økonomien er kommet for at blive. Den samfundsøkonomiske ramme Generelt har verdensøkonomien i løbet af anden halvdel af 2009 klaret sig bedre end frygtet; men der er en noget uens tendens mellem de enkelte lande. Således er der allerede et økonomisk opsving i den kinesiske økonomi. Det går også meget bedre i USA. Og i de europæiske økonomier synes det værste at være overstået, mens der fortsat er usikkerhed med hensyn til det videre konjunkturforløb. I foråret 2009 var der visse tegn på en stabilisering for den hårdt ramte amerikanske økonomi; men der er fortsat store udfordringer forude for amerikanerne, bl.a. en stigende ledighed og betydelige budgetmæssige ubalancer i økonomien. Den økonomiske krise har også ramt Europa hårdt; men de nyeste tal giver dog forhåbninger om en vis optimisme. For første gang i halvandet år er væksten i Europa igen i plus efter fem kvartaler med minus og recession. Men fremdriften er uhyre sårbar, og forbrugerne deltager ikke i festen det er først og fremmest Tysklands vækst i eksporten, der trækker læsset. Overordnet synes den europæiske økonomi dog at have ramt bunden, for selv om fremdriften er beskeden og sårbar, er der forventninger om lysere tider i Set med danske øjne er den spæde fremgang og især den tyske godt nyt for et underleverandørland som Danmark. Dansk økonomi Det er klart, at såvel den økonomiske krise som opsvinget i Danmark i betydeligt omfang hænger sammen med opsvinget i verdensøkonomien. Vi har efter alt at dømme også nået et lavpunkt og de fleste prognoser viser, at vi langsomt vil bevæge os fremad igen. Meget vil dog afhænge af, hvornår forbrugerne får købelysten tilbage, og hvor meget eksporten igen vil bidrage til væksten. Lige nu er det især bankpakkerne samt lagertilpasninger, der har standset tilbagegangen og skubber økonomien fremad igen. Fremgangen håbes at blive selvbærende; men indtil videre er det opmuntrende at se, at der er en lille fremgang i dansk økonomi; det ventes dog, at der vil gå flere år før den dansk produktion er oppe på det samme niveau som før krisen. Økonomerne forventer et dæmpet opsving i Danmark, fordi mange husholdninger har lidt betydelige formuetab, bl.a. som følge af faldende boligpriser, Lige som den stigende ledighed trækker i retning af et fortsat lavt forbrug. Fra lavpunktet i juli\n7 til december i 2009 er antallet af ledige steget fra knap til knap For at afbøde dette har Folketinget vedtaget en ny skattereform, der bl.a. fra 2010 nedsætter skatten på arbejdsindkomst; men også reducerer skatteværdien af fradragene, samt besluttet, at den Særlige Pensionsopsparing (SP-midlerne) skal ophæves senest til maj Det har givet et pænt løft i den disponible indkomst; men usikkerheden om ledighed og boligpriser betyder, at mange vil forbruge mindre. Samtidig er de offentlige budgetter både i Danmark og i udlandet kraftigt forværret. Et overskud i Danmark i 2008 på 60 milliarder kr. ventes således i 2010 vendt til underskud på omkring 94 milliarder kr. Forværringen skyldes et fald i de konjunkturbetingede skatteindtægter, stigende udgifter til overførsel til ledige, lempelser af finanspolitikken i form af skattelettelser og øgede udgifter på ca. 45 milliarder kr. De store statsunderskud vil senere medføre finanspolitiske stramninger både her og i udlandet, og stramninger vil bidrage til at dæmpe væksten på Danmarks eksportmarkeder de kommende år. Det vil på sigt indebære stigende renter og en opstramning af pengeinstitutternes mulighed for at trække likviditet i centralbankerne, hvilket jo også vil være med til at dæmpe den danske vækst. Et hårdt år for pengeinstitutterne Udfordringerne i økonomien har præget vilkårene for at drive pengeinstitut i Danmark. Når der springer en boble, som den vi bl.a. så på ejendomsmarkedet, og når det går skidt for erhvervskunderne, fordi økonomien halter, så rammer det også pengeinstitutterne, hvorfor de fleste danske institutter har måttet indkassere store nedskrivninger og tab. Samtidig er udlånene faldet, hvilket kan have sine fordele for de pegeinstitutter, der havde behov for at genoprette balancen mellem ind- og udlån; men det medfører også faldende indtjening. Året har budt på stigende rentemarginaler i pengeinstitutterne, hvilket har været helt nødvendigt, for når krisen kradser, øges kreditrisikoen, hvilket der skal kompenseres for. Dertil kommer også omkostningerne til bankpakkerne. Bankpakkerne har været helt nødvendige for den danske finanssektor; men man skal tage ordet pakker med et forbehold. Det er i hvert fald ikke gaver, som pengeinstitutterne har fået, men derimod en omkostningstung forsikringsordning samt en lånemulighed, der langt fra er billig; men som har været afgørende for at genoprette tilliden. Der har været en del debat om hvem der betaler regningen for bankpakkerne. Det skal her slås fast, at det indtil nu alene er pengeinstitutterne, der har betalt for bankpakkerne. Staten har ikke betalt en krone, og det komme den næppe til. P.t. ser det ud til, at bankpakkerne kommer til at give staten et pænt overskud. Bankpakke 1 fik pengemarkedet, der var frosset helt fast, til at tø op igen, så likviditeten kunne strømme frit, og kreditpakken (bankpakke 2) har sikret mange pengeinstitutter en højere solvensog kernekapitalprocent. Staten udlånte 46 mia. kr. til en gennemsnitlig rente på 10,08 procent. Nogle institutter var velkonsoliderede i forvejen, mens andre har taget den dyre statsstøtte, der ikke kan indfries uden Finanstilsynets godkendelse før udgangen af Som bekendt er Sparekassen Balling velkonsolideret, og med såvel en solvens- som kernekapitalprocent over 25, blev denne statsstøtte ikke søgt. Sparekassen blev i øvrigt det eneste hjemhørende pengeinstitut i Skive Kommune, der ikke skønnede at have behov for hjælpen. De fleste steder i verden er man kommet igennem den internationale finansielle krise af historiske dimensioner; hvorfor tiden er inde til at rose beslutningstagerne for de mange internationale hjælpepakker og de rekordlave udlånsrenter i centralbanker. Begge dele har været af uvurderlig værdi for at løse krisen. I Sparekassen Balling er kunderne ikke stødt på forhindringer - kreditklemme - på grund af krisen. Sparekassen har haft en god likviditet så sunde henvendelser er blevet efterkommet. Der vurderes ikke at have været en boligboble her i lokalområdet, hvor der gennemgående er et fornuftigt forhold mellem byggeomkostninger og handelspriser. 5\n8 Finansielle risici og politikker Med udgangspunkt i Sparekassen Ballings idegrundlag udvikles løbende produkter og værktøjer, herunder også værktøjer til identifikation og styring af de risici, der dagligt påvirker Sparekassen. Der arbejdes med kalkulerede risici til gunst for bl.a. samfundsudviklingen og beskæftigelsen. Bestyrelsen har fastlagt de overordnede rammer og principper for risiko- og kapitalstyring og modtager jævnligt rapportering om udviklingen. Kreditpolitikken er udformet af ledelsen og forventes bl.a. at sikre kvaliteten og styringen af udlånsengagementerne. Kreditgivning foretages på et kvalificeret beslutningsgrundlag, hvor indtjenings-, formueforhold og tillid er afgørende faktorer. Sparekassen har et godt kreditsystem og en betryggende engagementsstyring. Kreditbeføjelser er uddelegeret til ansvarlige medarbejdere, hvilket giver en høj kvalitet og samtidig en smidig ekspedition. Større engagementer behandles af ledelsen. Det tilstræbes at enkeltstående engagementer ikke overstiger 10 % af Sparekassens egenkapital, og udlånsporteføljen skal have en stor risikospredning og være af god kvalitet. Enkelte brancher må ikke få en dominerende indflydelse, der kan true Sparekassens udvikling. Usikkerhed ved indregning og måling Opgørelse af den regnskabsmæssige værdi af visse aktiver og forpligtelser er forbundet med et skøn over, hvordan fremtidige begivenheder påvirker værdien af disse aktiver og forpligtelser. De væsentligste skøn vedr. nedskrivninger på udlån og opgørelse af dagsværdier for unoterede finansielle instrumenter. De udøvede skøn er baseret på forudsætninger som ledelsen anser som forsvarlige, men som er usikre. Herudover er Sparekassen påvirket af risici og usikkerheder, som kan føre til, at de faktiske resultater kan afvige fra skønnene. For nedskrivninger på udlån og tilgodehavender er der væsentlige skøn forbundet med kvantificeringen af risikoen for, at ikke alle fremtidige betalinger modtages. For dagsværdien af unoterede finansielle instrumenter er der væsentlige skøn forbundet med måling af dagsværdien. Der har ikke været usædvanlige forhold, der kan påvirke indregning og måling. Regnskab og resultat Sidste år var regnskabsresultatet i Sparekassen Balling hårdt mærket af Finanskrisen og de negative kursreguleringer var de største i Sparekassens 95 årige historie. Forventningerne til 2009 var derfor forholdsvis beskedne. Resultater før kursreguleringer og skat blev bedre end ventet, da de 20 medarbejderes indsats viste 4,0 mio. kr. Det tilsvarende resultat viste i ,9 mio. kr.; men korrigeres der i 2009 for Sparekassen helårsudgift til bankpakke 1 på 2,8 mio. kr. mod 3 mdrs. udgift på 0,9 i 2008, viser 2009 resultatet faktisk 5,9 mio. kr. eller et resultat før kursreguleringer og skat, der er godt 20 % bedre end Årets resultat blev tillige begunstiget af betydelige kursgevinster på værdipapirer med 5,2 mio. kr. således, at resultatet før skat udgør 9,2 mio. kr. og resultatet i alt kr. 7,0 mio. kr viste et underskud på 6,7 mio. kr. Resultatet er absolut tilfredsstillende, og har godt og vel indfriet ledelsens bedste forhåbninger til året. Den primære sparekassedrift er en sund forretning og resultatet på 8,7 mio. kr. er, trods betalinger til bankpakke 1, det bedste i Sparekassens historie. Såvel flere kunder som garanter er kommet til Sparekassen Balling i ja, faktisk har Sparekassen aldrig haft flere garanter end ultimo 2009, og garantkapitalen steg 15 % (bankpakke I udgør heraf 4 %) til 45,3 mio. kr. Sparekassens gode kapitalforhold, den store spredning af udlånsporteføljen og den vedvarende indfrielsesmulighed af garantkapital skønnes at have styrket tilliden til Sparekassen. 6\n9 Nettorenteindtægterne steg ca. 33 % til i alt 20,6 mio. kr., hvor de mest markante renteændringer var de stigende obligationsrenteindtægter (66%) og de reducerede renteudgifter til kreditinstitutter og centralbanker (94%).Udlån viste en reduktion på godt 17 %. Det skyldes dels kundernes hjemtagelse af realkreditlån, og dels en øget interesse for hjemtagelse af udlandslån. Ligeledes er indlån reduceret med godt 6 %, trods det største pensionsindskudsår i Sparekassens historie. Flere har tillige valgt at nedbringe lån/kreditter med indlånsmidler. Udbytte af aktier m.v. er uændret 0,6 mio. kr.. Administrations-, gebyr- og provisionsindtægterne blev øget med 1,0 mio. kr. til i alt 6.6 mio. kr., hvoraf ca. 60 % nu er tjent hos samarbejdspartnere Totalkredit, DLR-kredit, LRF kredit, Garanti Invest, Sparinvest, Bank Invest, Egns Invest, ForSikringsSamarbejde A/S, Privatsikring, PBS, Multi-Data, Forvaltningsinstituttet for Lokale pengeinstitutter m.fl. Netto rente-, administrations-, gebyr- og provisionsindtægterne udgør herefter 27,7 mio. kr. eller en stigning i forhold til 2008 på godt 28 %. Obligationsbeholdningen er øget med 37 mio. kr. til i alt 122 mio. kr., hvilket bl.a. har øget obligationsrenteindtægterne med ca. 66 % i forhold til 2008., og dertil kommer en kursgevinst på 1,8 mio. kr. mod sidste år kurstab på 0,8 mio. kr. Kursgevinsten var delt med 0,9 mio. kr. fra realkredit-/statsobligationer, og ca. 0,9 mio. kr. fra strukturerede (hovedstolsgaranterede) obligationer. Den gennemsnitlige obligationsrente på børsen faldt 1,2 procentpoint i Aktierne gav ud over ovennævnte udbytte en kursgevinst på ca. 0,9 mio. kr. - godt 0,6 mio. kr. fra handelsbeholdningen og 0,2 mio. kr. fra anlægsbeholdningen eller de såkaldte strategiske aktier. Med undtagelse af pæne kursgevinster på 1,2 mio. kr. af aktierne i PBS og DLRkredit, var øvrige anlægsaktier ikke noget særligt positivt bekendtskab i 2009, da deres værdi faldt ca. 1. mio. kr. Det danske aktieindeks C20 steg 36 procentpoint i 2009 mod et fald på næsten 50 procentpoint i Andre udlån og tilgodehavender - dækkende obligations-, value- og ejendomsbaserede værdipapirer, der er købt 2006 og i blev ved indgangen til året bevaret trods tidl. års betydelige kurstab. Disse papirer gav i 2009 en kursgevinst på 2,4 mio. kr. eller et afkast på godt 24 %. Årets samlede kursreguleringer blev en kursgevinst på 5,2 mio. kr., mod et kurstab på 13,4 mio. kr. i eller en forskel på godt 18 mio. kr. Finanskrisens enorme tilbageslag i verdensøkonomien, har trods mange og store økonomiske hjælpe-pakker rundt om i verden endnu ikke skabt den ønskede optimisme; men kundernes investeringsinteresse er dog øget i årets løb. Lokal Puljepension klarede sig godt i og puljerne gav følgende nettoafkast efter skat: Danske obligationer 5,42 %, Danske aktier 42,44 %, Mix pulje 17,02 %, Europæiske aktier 11,98 % og korte obligationer 4,42 %. Sparekassen Balling er eneste udbyder af Lokal Puljepension her i området. Sparekassens omkostninger incl. afskrivninger er øget 9,7 % til i alt 19,0 mio. kr.; men excl. betalingen til bankpakke 1 på ca. 1,7 mio. kr. (2008=0,5 mio. kr.) er omkostningerne reelt kun øget med 3 %. Posten Nedskrivning på udlån og øvrige tilgodehavender viser 4,9 mio. kr. (heraf 1,1mio. kr. hensat til tab på lukkede pengeinstitutter) eller 1,1 % af udlån og garantier, mod en indtægt på 0,6 mio. kr. året før. 7\n10 Manglende indtjening og reducerede værdiansættelser hos såvel erhvervsvirksomheder som private har affødt et øget behov for nedskrivninger af udlån og tilgodehavender. Sparekassens samlede nedskrivninger af udlån og hensættelser på garantier udgør herefter 13,8 mio. kr. eller 3,1 % af udlån og garantier. Spøttrup Erhvervsinvest ApS (S.E. af 5 / 8-87 ApS). Sparekassens 100 % ejede datterselskab/ejendomsselskab opnåede et resultat på 0,4 mio. kr. før renter og afskrivninger. Efter afskrivninger, renter og skat på godt 0,2 mio. kr. viser resultatet små 0,2 mio. kr., der indgår som resultat af kapitalandele i tilknyttede virksomheder. Da 1. sals lejemålet i Søndergade 11, Skive er ledigt, budgetteres med en reduceret lejeindtægt i Den i 2004 tilkøbte naboejendom, Fredensgade 28, er inddraget til yderligere parkeringsplads og bygningen for længst solgt; men afventer endnu den endelige tinglysning. Egenkapitalen i selskabet udgør godt 1,1 mio. kr. Sparekassen resultat før skat er herefter 9,2 mio. kr. og årets resultat 7,0 mio. kr. mod -6,7 mio. kr. i Resultatet forrenter Sparekassens egne reserver med godt 11 %. Egenkapitalen udgør herefter 113,4 mio. kr. den højeste i Sparekassens historie - og Solvensprocenten - hvor lovkravet fortsat er 8 % - udgør 25,5 % uden lånekapital eller hjælp gennem kreditpakken (bankpakke 2). Et nyt nøgletal Det individuelle solvensbehov blev indført i 2007, og det skal nu offentliggøres sammen med årsrapporten for Disse individuelle behov kan være svært sammenlignelige, da ledelserne i de forskellige pengeinstitutter og pengeinstitutternes forhold kan være ganske forskellige. Sparekassen Ballings ledelse har ud fra Sparekassens risikoprofil, Lokale Pengeinstitutters beregningsmodel og Finanstilsynets forøgede stresstest beregnet det individuelle solvensbehov til 9,69 % af Sparekassens vægtede aktiver. Det skal bemærkes, at de indlagte stressfaktorer ligger noget over hvad Sparekassen Balling regnskabsmæssigt har oplevet, specielt ligger den samlede afsatte kapital til dækning af kreditrisiko over tidligere konstaterede behov i Sparekassen; men ledelsen har valgt at følge de anviste faktorer. Det væsentligste i det oplyste solvensbehovsprocent er ikke tallets størrelse; men differencen op til den egentlige solvensprocent, altså her 25,5 9,69 eller differencen 15,81, der udtrykker den overdækning, der er til ekstra risikodækning ud over de anvendte stressede kapitalforhold. Differencen betegnes også som den solvensmæssig friværdi. Den specificerede beregning af solvensbehovet kan ses på Sparekassens hjemmeside, og i årsregnskabet Kernekapitalprocenten er som solvensprocenten særdeles tilfredsstillende og viser 26,1. Til oplysning krævede kreditpakken, der i 2009 blev søgt af mange pengeinstitutter, at kernekapitalprocenten skulle være mindst 12; men det var efter, at den lånte statskapital (Hybrid kernekapital) var indregnet. Balancen er reduceret med 3,9 % til 486 mio. kr. Udlån, excl. pantebrevskøb og leasingaftaler, blev som nævnt reduceret til i alt 274 mio. kr., og garantier (uden for balancen) blev øget med godt 9 % til ca. 151 mio. kr. Udlån og garantier er stadig med en stor branchespredning, og er fordelt med 44 % til erhverv og 56 % til private. Intet enkelt engagement kan true Sparekassens udvikling. Nøgletallet for store engagementer (10 % engagementer) er reduceret fra 74 % til beskedne 62,4 %, hvor lovgivningen tillader 800 %. De samlede Indlån er reduceret med 6,7 % til i alt 363 mio. kr., og garantkapitalen er øget med godt 15 % til 45 mio. kr. Likviditeten er tilfredsstillende med en overdækning på 224 %. 8\n11 Ved udnyttelse af trækningsretter, de etablerede belåningsmuligheder i Nationalbanken og 25 % belåning af Sparekassens Kernekapital, kunne der ved årets udgang opnås en likviditetsoverdækning på godt 500 %. Der er ledelsen bekendt ikke indtruffet hændelser efter regnskabsperiodens udløb, der har påvirket regnskabsrapporten i negativ retning. Sparekassens egne initiativer og rapportering af samfundsansvar En anden ny offentliggørelse er rapportering om CSR (Corporate Social Responsibility) eller rapportering af samfundsansvar. Det har i mange år været helt naturligt for Sparekassen Balling og dens medarbejdere, at engagere sig i lokalsamfundet og den lokale udvikling vi har kaldt det lokalt engagement, men med årsrapporten for 2009 har Sparekassens aktiviteter fået et andet navn. Selv om det alene er et krav til børsnoterede pengeinstitutter, har vi valgt (kort), at påbegynde denne rapportering, da det forhåbentligt er kendt, at vi i den lokale sparekasse føler en særlig forpligtelse til at engagere os i kundernes engagementer og i den lokale udvikling. Rapporten kan ses på Sparekassens hjemmeside. Corporate Governance/God selskabsledelse Sparekassens ledelse har en positiv holdning til reglerne om god selskabsledelse, og har vurderet og forholdt sig til Finansrådets anbefalinger samt Sparekassens vedtægter m.m. Redegørelsen kan ligeledes ses på Sparekassen hjemmeside I året var Spardillerne på udflugt med bus til Aalborg-Zoo lige som Sparekassens medarbejdere havde en stand for de yngre kunder ved Parkfesten i Balling. Godt 140 af folke-/friskolens afgangselever deltog i Sparekassens økonomi undervisningsdage, og i juli afholdtes en velbesøgt fødselsdagsreception for Sparekassens ekspeditionschef (nu souschef) Karl Krogh Simonsen. Den nye skattereform var temaet for efterårets fyraftensmøde for erhvervsdrivende. Endvidere er der ydet støtte/opbakning til idræts-, kultur- og foreningslivet, og der er kåret klubmestre i såvel billard som boldspilsklubber i Balling, Oddense og Skive. Sponsorater og samarbejdsaftaler, der udløb i året er fornyet trods den økonomiske krise, således at Sparekassen Balling også i 2010 er en væsentlig medspiller for ungdoms- og fritidsaktiviteterne i lokalområdet. Sædvanen tro blev der afholdt garantmøde i november med valg af 9 medlemmer til repræsentantskabet, underholdning af Tonight, udnævnelse af BVUIF`s klubmestre i fodbold, og økonoma Jette Vestergaard, Oddense blev af afdelingsleder Niels Christensen på personalets vegne udnævnt til årets ambassadør. Den lovgivningsmæssige ramme Man læser ofte i pressen, at der er en massiv mængde nye reguleringer på vej. Det vil vi tage stille og roligt som det kommer, for det kan næppe være lige så tungt og arbejdskrævende som det, medarbejderne allerede har været igennem og klaret flot. Der er kommet MiFID-regler, nye kapitaldækningsregler, nye internationale regnskabsregler (IFRS-regler) og ikke mindst gruppevise nedskrivninger for blot at nævne nogle af de regelændringer, vi har indført de sidste par år. Det har kostet kræfter; men vi har gjort det, og tingene kører, som de skal. Det ville dog være rart, at direktører for store banker ville koncentrere sig lidt mere om egne problemer det ser ud til at der er nok at tage fat på frem for at spå om mere end 50 pengeinstitutters død i Danmark inden udgangen af 2010 det betyder en lukning om ugen det 9\n12 er helt ude på overdrevet eller venter man selv at forsvinde. Har man virkelig så stort et behov for at få fokus væk fra egen andedam, eller er det et ønske om at verden bliver lettere, hvis vi små kunne køres over? Sparekassen Ballings engagerede medarbejdere, den gode produkt palette, de gode kapitalforhold og faciliteter viser, at den står godt rustet til fremtidens udfordringer, og ledelsen tvivler ikke på, at sparekassen er blandt de overlevnende institutter. Det skal oplyses, at der ikke er eller har været bonusordninger for direktionen i Sparekassen. Sidste år var løn, ferietillæg og pension som det fremgår af regnskabet i alt t.kr., hvilket ventes at være niveauet også for det kommende år, dog med evt. regulering i forhold til overenskomsten på finansområdet. Ny selskabslov En ny selskabslov er netop blevet vedtaget, og afløser bl.a. aktieselskabsloven, og selv om sparekassen er en selvejende institution, skal vedtægterne ændres. Garantsparekasserne For ca. 1½ år siden kom alle garantsparekasser i søgelyset, da et par garantsparekasser kollapsede, og garanter for første gang i nyere tid led tab. En meget ulykkelig situation, der selvfølgelig skabte uro hos mange garanter i landet, uanset den enkelte sparekasses soliditet. Nogle måtte lukke for indløsningen af garantkapital; men sparekassen Balling valgte på intet tidspunkt at lukke for indløsningen af garant-kapital, og sparekassens gode kapitalforhold, giver en betryggende solvensprocent selv uden garantkapitalen, og glæden ved at have kundernes penge at arbejde med betyder også, at ledelsen går ind for fri hæve adgang - det er jo kundernes penge. De garantsparekasser der søgte statsstøtte gennem kreditpakken må ikke reducere deres garantkapital i 2 år. Forløbet om de forliste garantsparekasser viste imidlertid, at garanterne der ikke til fulde havde forstået, hvad et garantbevis er, og hvad det indebærer at være garant. Derfor skal medarbejderne i Sparekassen Balling sikre sig, at vores kunder modtager en endnu bedre information, når de tegner sig som garant. Vi mener også tidligere, at have givet en grundig orientering, og har hovedparten af kundeerklæringer med underskrifter på, hvad kunden har tegnet; men kan det gøres det endnu bedre, følger vi naturligvis det nedsatte garantudvalgs råd. Bl.a. er navnet nu kun garantkapital og intet andet, der hedder tegning af garantkapital og intet andet og så videre. Bl.a. disse ændringer skal afspejles i sparekassens vedtægter, der i øvrigt skal udleveres ved tegning af garantkapital. Endvidere er der kommet forbud mod progressive aktionær- og garantfordele, og et nyt maksimum på kr. for, at man som kunde kan få aktionær- eller garantfordele. Derfor kan der kun være et trin på fordelsskalaen. Det er dog fortsat opfattelsen, at tegningen af garantkapital i Sparekassen Balling indebærer mange fordele for den enkelte, og glædeligt er det da også at konstatere, at garantantallet steg til sit højeste nogen sinde i 2009, lige som garantkapitalen steg godt 15 % til 45,3 mio. kr. De økonomiske udsigter for 2010 Det er vanskeligt at spå om fremtiden, og det gælder i særdeleshed om økonomien i Fremtiden ser lidt lysere ud end for et år siden væksten er igen positiv i de fleste industrialiserede lande; men en tilbagevenden til de glade tider før 2008 ligger ikke lige om hjørnet. På grund af den langsomme genopretning af økonomien, vil det tage tid, før vi kan forvente tidligere tiders aktivitet og beskæftigelse, og der må fremover forventes flere nedskrivninger på udlån og garantier i finanssektoren. I Sparekassen Balling har vi en stor spredning i udlånsporteføljen uden store engagementer, der kan true Sparekassens udvikling; men skulle en del af f.eks. privatkundeudlånet (56 %) blive ramt gennem vedvarende eller øget ledighed, stigende renter og evt. faldende ejendomspriser, kan udsatte privatkunder ikke betale deres lån, og derfor vil en så uheldig udvikling kræve øgede nedskrivninger i Sparekassen. 10\n13 Endvidere kan man frygte, at situationen for landbruget, med den nuværende lave rente og relative lave foderpriser samt de reducerede jordværdier, spidser til; når renten stiger igen. Høj effektivitet er absolut afgørende i dag, men forbedres landbrugets afsætningspriser ikke mærkbart skønnes en lukning af vort spisekammer at være på vej, og der kommer yderligere nedskrivninger. Sparekassen eksponering på landbrugsområdet er kontrolleret, og der bakkes op om sunde projekterer således, at Sparekassen udlån og garantier til landbruget i 2009 er øget fra 9 til 11 %. Den dårlige økonomi i landbruget for tiden bekymrer, for det har enten direkte eller indirekte stor indflydelse på aktiviteten i mange virksomheder her på egnen forventes trods de dunkle tider, at vise en beskeden positiv økonomisk udvikling for såvel kunderne som for Sparekassen Balling, hvor de øgede risici vil få afsmittende effekt på Sparekassens nedskrivninger; men forhåbentligt i mindre grad end i Sparekassens ledelse har fortsat fokus på at holde en god likviditet, gode kapitalforhold, en høj solvens- og kernekapitalprocent, og 2010 kræver derfor fortsat fokus på og styring af omkostningerne for at opnå en fornuftig primær drift. Garantiprovisionsbetalingen til bankpakke 1 ophører pr. 30. september; men hvordan bundlinjen i regnskabet bliver, vil afhænge af, hvor hård og dyb den økonomiske krise bliver; men der budgetteres med overskud før kursreguleringer, nedskrivninger på udlån og skat i niveau 5 mio. kr. Ledelses- og personaleforhold Repræsentantskabet: På det årlige garantmøde i november i Balling Hallen blev maskinsnedker Kurt Andersen, Skive tømrermester Ole Gundersen, Stoholm og økonoma Jette Vestergaard, Oddense nyvalgt samt direktør Niels Blaabjerg, Balling mekaniker Hans Dalby, Balling afdelingsleder Kurt Frydendahl, Rettrup farmakonom Hanne Nielsen, Balling agronom/gårdejer Poul Pedersen og arkitekt Andreas Ravn, Balling alle genvalgt til Sparekassen Ballings repræsentantskab. Bestyrelse: På det ordinære repræsentantskabsmøde i marts blev blikkenslager Jørn Pedersen, Fly nyvalgt til bestyrelsen, da arkitekt Andreas Ravn, Balling havde ønsket at udtræde af bestyrelsen efter 18 års tjeneste - og gårdejer/agronom Poul Pedersen, Balling blev genvalgt til bestyrelsen. Bestyrelseskonstitueringen gav genvalg til såvel gårdejer/agronom Poul Pedersen, Balling som formand, til bogholder Niels Kr. Sørensen, Oddense som næstformand og konsulent Heidi Balling, Hem som sekretær. Personale: Ultimo juni fratrådte Charlotte W. Havgaard, Skive en kontorassistentstilling for at søge nye udfordringer i London. Sparekasseeleverne Jannie Knudsen og Anders Frederiksen afsluttede flot finansskolen i juni og blev pr. 1. august udnævnt til sparekasseassistent. Jannie arbejder primært i Skive afdelingen og Anders i Balling, og begge er nu som vores sparekasseassistent Arne Nielsen i gang med finansakademistudiet. På årets sidste arbejdsdag modtog vi desværre kreditchef og medarbejder gennem godt 24 år Torben G. Jokumsens opsigelse. Den 1. februar inden regnskabets godkendelse blev ekspeditionschef Karl Krogh Simonsen og afdelingsleder Rene Høegh Larsen udnævnt til henholdsvis souschef og kreditchef. Pr. 15. februar er Ib Poulsen, tiltrådt som ny leder af Skive afdelingen. Ib er bosat i Skive og har arbejdet i finanssektoren i lokalområdet siden\n14 Anvendt regnskabspraksis Årsrapporten er aflagt i overensstemmelse med Lov om finansiel virksomhed og Finanstilsynets regnskabsbekendtgørelse for kreditinstitutter og fondsmæglerselskaber m.fl. Den anvendte regnskabspraksis er uændret i forhold til sidste år. Generelt om indregning og måling I resultatopgørelsen indregnes indtægter i takt med, at de indtjenes, mens omkostninger indregnes med de beløb, der vedrører regnskabet. Endvidere indregnes værdireguleringer af finansielle aktiver og forpligtelser, der måles til dagsværdi eller amortiseret kostpris. En evt. værdistigning i domicilejendommens omvurderede værdi indregnes direkte på egenkapitalen, medmindre stigningen modsvarer en værdinedgang, der tidligere er indregnet i resultatopgørelsen. Aktiver indregnes i balancen, når det som følge af en tidligere begivenhed er sandsynligt, at fremtidige økonomiske fordele vil tilflyde Sparekassen, og aktivets værdi kan måles pålideligt. Forpligtelser indregnes i balancen, når Sparekassen som følge af en tidligere begivenhed har en retlig eller faktisk forpligtelse, og det er sandsynligt, at fremtidige økonomiske fordele vil fragå Sparekassen, og forpligtelsens værdi kan måles pålideligt. Ved første indregning måles aktiver og forpligtelser til dagsværdi. Dog måles immaterielle og materielle aktiver på tidspunktet for første indregning til kostpris. Måling efter første indregning sker som beskrevet efterfølgende for hver enkelt regnskabspost. Visse finansielle aktiver og forpligtelser måles til amortiseret kostpris, hvorved der indregnes en konstant effektiv rente over løbetiden. Amortiseret kostpris opgøres som oprindeligt kostpris med fradrag af afdrag og tillæg / fradrag af den akkumulerede afskrivning af forskellen mellem kostprisen og det nominelle beløb samt fradrag af nedskrivning. Finansielle instrumenter indregnes på handelstidspunktet. Ved indregning og måling tages hensyn til forudsigelige risici og tab, der fremkommer, inden årsrapporten aflægges, og som be- eller afkræfter forhold, der eksisterer på balancedagen. Koncernregnskab Koncernregnskabet omfatter Sparekassen Balling og dens 100 % ejet datterselskab. Koncernregnskabet udarbejdes som en sammenlægning af årsrapporten for Sparekassen og datterselskabet, hvis årsrapporter er udarbejdet i overensstemmelse med koncernens regnskabspraksis. Herefter foretages fuld eliminering af koncerninterne indtægter og omkostninger, anpartsbesiddelser, mellemværender samt realiserede og urealiserede fortjenester og tab ved koncerninterne transaktioner. Omregning af poster i fremmed valuta Transaktioner i fremmed valuta omregnes til bogføringsdagens kurs. Tilgodehavender, gæld og andre poster i fremmed valuta, som ikke er afregnet på balancedagen, omregnes til lukkekursen på balancedagen. Gevinster og tab, der opstår mellem bogføringsdagens kurs og betalingsdagens henholdsvis balancedagens kurs indregnes i resultatopgørelsen som kursreguleringer. 12\n15 Resultatopgørelsen Nettorente- og, administrations-, gebyr- og provisionsindtægter Renteindtægter og renteudgifter indregnes i resultatopgørelsen for den periode de vedrører. Stiftelsesprovisioner mv., der er en integreret del af den effektive rente af udlån, indregnes over løbetiden under renteindtægter. Renteindtægter på nedskrevne udlån og tilgodehavender indregnes som reducerede nedskrivninger. Andre administrations- og gebyrindtægter indregnes i resultatopgørelsen på transaktionsdagen. Udgifter til personale og administration Udgifter til personale og administration omfatter løn, gager, pensioner samt sociale omkostninger og lønsumsafgift på 9,13 % af hele aflønningsvederlaget til Sparekassens personale samt omkostninger til administration. Andre driftsindtægter og -udgifter Andre driftsindtægter og -udgifter omfatter indtægter og omkostninger af sekundær karakter i forhold til Sparekassens og koncernens hovedaktiviteter, herunder avance ved salg og udskiftning af materielle aktiver. Resultat af kapitalandele i tilknyttede virksomheder I resultatopgørelsen indregnes den forholdsmæssige andel af resultatet i posten Resultat af kapitalandele i tilknyttede virksomheder. Skat Årets skat, der består af årets aktuelle skat og ændringer af udskudt skat, efterregulering af tidligere års skat, indregnes i resultatopgørelsen med den del, der kan henføres til årets resultat, og direkte på egenkapitalen med den del, der kan henføres til posteringer direkte på egenkapitalen. Tillæg og fradrag som følge af tidspunktet for betalingen af den aktuelle skat er bogført under henholdsvis øvrige rente indtægter og øvrige rente udgifter. Datterselskabet er sambeskattet med Sparekassen. Skatteeffekten af sambeskatningen fordeles på såvel overskuds- som underskudsgivende virksomheder i forhold til disses skattepligtige indkomster. Balancen Tilgodehavender og gæld til kreditinstitutter og centralbanker Tilgodehavender måles til dagsværdi. Gæld måles til amortiseret kostpris. Udlån Udlån m.v. måles til amortiseret kostpris, der sædvanligvis svarer til nominel værdi med fradrag af stiftelsesprovisioner, samt fradrag af nedskrivninger til imødegåelse af indtrådte, men endnu ikke realiserede tab. Udlån og andre tilgodehavender til dagsværdi Udlån, der indgår i handelsbeholdningen, måles til dagsværdi. 13\n16 Individuelle nedskrivninger Sparekassen gennemgår mindst en gang årligt alle væsentlige udlånsengagementer samt alle engagementer, der udviser svaghedstegn med henblik på konstatering af om der er indtrådt objektiv indikation for værdiforringelse. For alle udlånsengagementer, hvor der er indtrådt objektiv indikation for værdiforringelse, foretages en beregning af nedskrivningsbehovet. Nedskrivningen beregnes som forskellen mellem tilgodehavendet på opgørelsestidspunktet og den tilbagediskonterede værdi af de forventede betalingsstrømme, herunder realisationsværdien af eventuelle sikkerheder. Ved tilbagediskonteringen anvendes for variabelt forrentede lån den aktuelt fastsatte effektive rente og for fastforrentede lån den oprindeligt fastsatte effektive rente. Konstaterede tab er afskrevet. Gruppevise nedskrivninger For udlån og tilgodehavender, der ikke er individuelt nedskrevet, foretages en gruppevis vurdering af, om der for gruppen er indtruffet objektiv indikation for værdiforringelse. De gruppevise vurderinger foretages på grupper af udlån og tilgodehavender, der har ensartede karakteristika med hensyn til kreditrisiko. Der opereres med 10 grupper fordelt på én gruppe af offentlige myndigheder, én gruppe af privatkunder og 8 grupper af erhvervskunder, hvor erhvervskunderne er opdelt efter branche. Den gruppevise vurdering foretages ved en segmenteringsmodel, som er udviklet af Foreningen af Lokale Pengeinstitutter, der forestår den løbende vedligeholdelse og udvikling. Segmenteringsmodellen fastlægger sammenhængen i de enkelte grupper mellem konstaterede tab og et antal signifikante forklarende makroøkonomiske variable via en lineær regressionsanalyse. Blandt de forklarende makroøkonomiske variable indgår arbejdsløshed, boligpriser, rente, antal konkurser/tvangsauktioner m.fl. Den makroøkonomiske segmenteringsmodel er i udgangspunktet beregnet på baggrund af tabsdata for hele pengeinstitutsektoren. Sparekassen har derfor vurderet om modelestimaterne skal tilpasses kreditrisikoen for Sparekassens egen udlånsportefølje. Denne vurdering har medført en tilpasning af modelestimaterne til egne forhold, hvorefter det er de tilpassede estimater, som danner baggrund for beregningen af den gruppevise nedskrivning. For hver gruppe af udlån og tilgodehavender fremkommer et estimat, som udtrykker den procentuelle værdiforringelse, som knytter sig til en given gruppe af udlån og tilgodehavender på balancedagen. Ved at sammenligne det enkelte udlåns oprindelige tabsrisiko og udlånets tabsrisiko ultimo den aktuelle regnskabsperiode fremkommer det enkelte udlåns bidrag til den gruppevise nedskrivning. Nedskrivningen beregnes som forskellen mellem den regnskabsmæssige værdi og den tilbagediskonterede værdi af de forventede fremtidige betalinger. Summen af årets nedskrivninger, tilbageført nedskrivninger, indgået på tidligere nedskrivninger og konstaterede tab er bogført i resultatopgørelsen. Obligationer og aktier De børsnoterede værdipapirer er optaget til dagsværdi svarende til lukkekursen ultimo regnskabsåret. Udtrukne obligationer måles til nutidsværdi. Unoterede værdipapirer er målt til dagsværdi i form af kendt markedsværdi. Hvor dagsværdien ikke kan opgøres pålideligt måles de til kostpris. 14\n17 Kapitalandele i tilknyttede virksomheder Kapitalandele i tilknyttede virksomheder består af datterselskabets anpartsværdi og er målt efter den indre værdis metode. I resultatopgørelsen indregnes andel af datterselskabets resultat i posten Resultat af kapitalandele i tilknyttede virksomheder. I balancen indregnes datterselskabets indre værdi opgjort efter Sparekassens regnskabspraksis i posten Kapitalandel i tilknyttede virksomheder. Den samlede nettoopskrivning af kapitalandele i tilknyttede virksomheder henlægges via overskudsdisponeringen til Reserve for nettoopskrivning efter den indre værdis metode under egenkapitalen. Grunde og bygninger Domicilejendommen er optaget til omvurderet værdi, som er dagsværdien, opgjort ud fra afkastmetoden, på omvurderingstidspunktet med fradrag af efterfølgende akkumulerede afskrivninger og efterfølgende tab ved værdiforringelse. Omvurdering foretages så hyppigt, at der ikke forekommer væsentlige forskelle til dagsværdien. Eksterne eksperter er ikke involveret i målingen. Stigninger i domicilejendommens omvurderede værdi indregnes under opskrivningshenlæggelser under egenkapitalen og fald i værdien indregnes i resultatopgørelsen, med mindre der er tale om tilbageførsler af tidligere foretagne opskrivninger. Domicilejendommen afskrives lineært over en forventet brugs tid på 50 år. Der afskrives ikke på grunde. Øvrige materielle aktiver Øvrige materielle aktiver (maskiner, inventar og driftsmidler) er optaget til anskaffelsespris med fradrag for akkumulerede af- og nedskrivninger. Der afskrives lineært over 3-10 år. Andre aktiver og passiver Andre aktiver omfatter indtægter vedrørende regnskabsåret herunder renter, hvor betaling først modtages efter regnskabsårets udløb, samt aktiver, der ikke henhører under andre aktivposter. Andre passiver omfatter udgifter vedrørende regnskabsåret herunder renter, der først forfalder til betaling efter regnskabsårets udløb samt passiver, der ikke henhører under andre passivposter. Periodeafgrænsningsposter Periodeafgrænsningsposter under aktiver omfatter forudbetalte udgifter vedrørende blandt andet løn, provision, renter mv. Periodeafgrænsningsposter under passiver omfatter indtægter vedrørende senere regnskabsperioder, som er indgået før regnskabsårets afslutning herunder modtagne renter og provisioner. Aktuelle og udskudte skatteaktiver og skatteforpligtelser Aktuelle skatteaktiver og skatteforpligtelser indregnes i balancen med det beløb, der kan beregnes på grundlag af årets forventede skattepligtige indkomst og de foretagne a conto betalinger af skat. Udskudt skat indregnes af alle midlertidige forskelle mellem regnskabsmæssige og skattemæssige værdier af aktiver og forpligtelser. Den udskudte skat er afsat med 25 %. Garantiforpligtelser Garantiforpligtelser er anført uden for balancen, og vurdering af hensættelser til tab er såvel foretaget individuelt som gruppevis. Den samlede hensættelse er bogført i resultatopgørelsen. 15\n18 Ledelsespåtegning Bestyrelse og direktion har dags dato behandlet og godkendt årsrapporten for 2009 for Sparekassen Balling. Årsregnskabet og ledelsesberetningen aflægges i overensstemmelse med lov om finansiel virksomhed. Årsregnskabet giver efter vores opfattelse et retvisende billede af sparekassens aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31. december 2009 samt af resultatet af sparekassens aktiviteter for regnskabsåret 1. januar december Ledelsesberetningen indeholder efter vores opfattelse en retvisende redegørelse for udviklingen i sparekassens aktiviteter og økonomiske forhold, samt en beskrivelse af de væsentligste risici og usikkerhedsfaktorer, som sparekassen kan påvirkes af. Årsrapporten indstilles til repræsentantskabets godkendelse. Balling, den 25. februar 2010 Ole Christoffersen/ direktør Karl Krogh Simonsen souschef Balling, den 25. februar 2010 Bestyrelsen for Sparekassen Balling Heidi Holck Balling Niels Blaabjerg Hanne Nielsen Niels Pedersen Jørn Pedersen Niels Kristian Sørensen næstformand Poul Pedersen formand 16\n19 Den uafhængige revisors påtegning Til repræsentantskabet i Sparekassen Balling Vi har revideret årsregnskabet og ledelsesberetningen for Sparekassen Balling for regnskabsåret 1. januar december Årsregnskabet omfatter resultatopgørelse, balance, egenkapitalopgørelse, anvendt regnskabspraksis og noter. Årsregnskabet og ledelsesberetningen aflægges efter lov om finansiel virksomhed. Ledelsens ansvar Ledelsen har ansvaret for at udarbejde og aflægge et årsregnskab, der giver et retvisende billede i overensstemmelse med lov om finansiel virksomhed. Dette ansvar omfatter udformning, implementering og opretholdelse af interne kontroller, der er relevante for at udarbejde og aflægge et årsregnskab, der giver et retvisende billede uden væsentlig fejlinformation, uanset om fejlinformationen skyldes besvigelser eller fejl. Ansvaret omfatter endvidere valg og anvendelse af en hensigtsmæssig regnskabspraksis og udøvelse af regnskabsmæssige skøn, som er rimelige efter omstændighederne. Ledelsen har endvidere ansvaret for at udarbejde en ledelsesberetning, der indeholder en retvisende redegørelse i overensstemmelse med lov om finansiel virksomhed. Revisors ansvar og den udførte revision Vores ansvar er at udtrykke en konklusion om årsregnskabet og ledelsesberetningen på grundlag af vores revision. Vi har udført vores revision i overensstemmelse med danske revisionsstandarder. Disse standarder kræver, at vi lever op til etiske krav samt planlægger og udfører revisionen med henblik på at opnå høj grad af sikkerhed for, at årsregnskabet og ledelsesberetningen ikke indeholder væsentlig fejlinformation. En revision omfatter handlinger for at opnå revisionsbevis for de beløb og oplysninger, der er anført i årsregnskabet og ledelsesberetningen. De valgte handlinger afhænger af revisors vurdering, herunder vurderingen af risikoen for væsentlig fejlinformation i årsregnskabet og ledelsesberetningen, uanset om fejlinformationen skyldes besvigelser eller fejl. Ved risikovurderingen overvejer revisor interne kontroller, der er relevante for sparekassens udarbejdelse og aflæggelse af et årsregnskab, der giver et retvisende billede samt for udarbejdelse af en ledelsesberetning, der indeholder en retvisende redegørelse, med henblik på at udforme revisionshandlinger, der er passende efter omstændighederne, men ikke med det formål at udtrykke en konklusion om effektiviteten af sparekassens interne kontrol. En revision omfatter endvidere stillingtagen til, om den af ledelsen anvendte regnskabspraksis er passende, om de af ledelsen udøvede regnskabsmæssige skøn er rimelige, samt en vurdering af den samlede præsentation af årsregnskabet og ledelsesberetningen. Det er vores opfattelse, at det opnåede revisionsbevis er tilstrækkeligt og egnet som grundlag for vores konklusion. Revisionen har ikke givet anledning til forbehold. Konklusion Det er vores opfattelse, at årsregnskabet giver et retvisende billede af sparekassens aktiver, passiver og finansielle stilling pr. 31. december 2009 samt af resultatet af sparekassens aktiviteter for regnskabsåret 1. januar december 2009 i overensstemmelse med lov om finansiel virksomhed, samt at ledelsesberetningen indeholder en retvisende redegørelse i overensstemmelse med lov om finansiel virksomhed. Skive, den 25. februar 2010 PricewaterhouseCoopers Statsautoriseret Revisionsaktieselskab Niels Trærup statsautoriseret revisor Michael Laursen statsautoriseret revisor 17\n20 Hovedtal for Sparekassen, (note 24) alle tal i kr Netto rente og gebyrindtægter Kursreguleringer (13.439) Udgifter til personale og administration Nedskrivninger på udlån mv.v (609) (1.648) (977) (1.026) Resultat af kapitalandele i tilknyttede i tilknyttede virksomheder Årets resultat (6.742) Udlån Egenkapital Aktiver i alt Hovedtal for koncernen Sparekassen Balling, (note 25) alle tal i kr Netto rente og gebyrindtægter Kursreguleringer (13.439) Udgifter til personale og administration Nedskrivninger på udlån mv.v (609) (1.648) (977) Årets resultat (6.742) Udlån Egenkapital Aktiver i alt Sparekassen Balling udarbejdede 1. koncernregnskab for år 2007, hvorfor der ikke er sammenligningstal for året Samtidig bemærkes at hovedtal for 2005 næsten ville være identiske med Sparekassens hovedtal. 18\nHalvårsrapport 2010. Sparekassen Balling. Søndergade 12A, Balling 7860 Spøttrup Tlf. 97 56 44 22 Fax 97 56 446 03Mail:\nHalvårsrapport 2010 Sparekassen Balling Søndergade 12A, Balling 7860 Spøttrup Tlf. 97 56 44 22 Fax 97 56 446 03Mail: www.sparekassenballing.dk mail: post@sparekassenballing.dk Indhold Sparekassen Balling


Idérige iværksættere rundt om i Danmark knokler hver dag for at skabe morgendagens løsninger. Særligt på det grønne område spiller danske virksomheder en afgørende rolle i at få gode idéer og gøre dem til forretning.\nDerfor er der fokus på Danmark som grøn iværksætternation, når der tirsdag 10. maj åbner i dag en pulje på 5. mio. kr. øremærket til iværksætterevents.\n”Vi har nogle dygtige iværksættere i Danmark, og dem skal vi have endnu flere af. Puljen her giver mulighed for at udbrede budskabet om, hvad danske iværksættere kan. Samtidig får vi styrket netværkene i vores iværksættermiljøer, så endnu flere gode idéer kan blive forvandlet til succeser herhjemme og i den store verden. Danmark er førende på de grønne markeder, og det er jeg stolt over at kunne sætte fokus på med puljen her,” siger erhvervsminister Simon Kollerup.\nPuljen åbner for ansøgninger tirsdag den 10. maj.\nDet er fjerde år, at støttepuljen til iværksætterevents bliver uddelt. Der forudsættes 50 pct. privat medfinansiering, der kan uddeles op til 1,5 mio. kr. til de største events, og der skal som minimum ansøges om 100.000 kr.\nFrist for ansøgninger er 7. juni.\nLæs mere og søg midler fra puljen her.\nHvis du er journalist og ønsker yderligere information, kontakt:\nErhvervsministeriets pressetelefon på 91337007.\nEr du virksomhed og har spørgsmål til puljen, kontakt:\nErhvervsstyrelsen på 72200030.


Eksamenssæt 11 aug 2016 hvordan går det i skanderborg af Lasse Jensen\nDagens Danmark kendetegnes ved fart, dramatik og et konstant behov for at være opdate-ret. Man ser i langt højere grad, at eksempelvis nyhederne og diverse nyhedsmedier forsø-ger at fodre os med sensationsprægede spænding, noget mange af os søger. Denne sø-gen efter dramatik og sensation skubber til de ellers så faste roller for journalister og jour-nalistik. Som Lasse Jensen forsøger at sætte ord på i teksten ”Hvordan går det i Skander-borg” fra Information 9. maj 2012, bliver journalister i større grad presset til at jonglere med flere roller, end hvad godt er. Det er tydeligt for en hver, at det næppe hæver kvalite-ten af artiklerne, men med vores egen konstante søgen efter dramatik er vi vel selv en del af problemet. Det får en til at tænke; hvem bestemmer, hvad der er en god artikel? Er det egentlig overhovedet fair, at kritisere medierne for deres formidling af nyhederne?\nVægter man aktualitet og væsentlighed højest eller er det i højere grad sensation og kon-flikt, som man ønsker. Medierne må gøre op med sig selv, hvilken målgruppe de ønsker. Samtidigt må vi som målgruppe og forbruger også gøre op med sig selv, hvilken nyhed vi ønsker at læse.\nDet er set gennem tiden, hvordan samfund og litteratur løbende har suppleret og påvirket hinanden. Litteraturen har i mange år ageret samfundets beskriver. Den har som en irrite-rende lillebror, konstant stået klar til at påpege hver enkel lille fejl, som samfundet måtte have. Jeg tror, at rollen som samfundets lillebror i nutiden er blevet overtaget af nyheds-medierne. Det er altså nu samfundet og nyhedsmedierne, som påvirker hinanden. I forsø-get på at følge samfundets konstante udvikling og proces, må det ellers så konservative nyhedsmedie altså også ændre figur. De bliver nødt til at følge med tiden, hvis ikke de vil, som litteraturen, miste deres rolle hos samfundet.\nEt nyt tiltag fra mediernes side af er deres indrykning på de sociale medier og i særdeles-hed Facebook. Et hvert nyhedsmedie med respekt for sig selv har en Facebookside og dermed er Facebook blevet gjort til mediernes arena, nutidens avissælgere om man vil.


Udbetaling danmark barselsdagpenge. Har du en medarbejder, der skal på barsel eller fædreorlov?\nHar du en medarbejder, der skal på barsel eller fædreorlov? Medarbejderen modtager herefter et underretningsbrev fra Udbetaling Danmark. Vi bruger cookies på oresunddirekt. Se og beregn din barselsdagpenge. Se og beregn din barsel Du kan planlægge din barselsorlov her. Kontakt Försäkringskassan danmark Øresunddirekt i Malmö for mere information om, hvordan modregningen går til. Udbetaling du en medarbejder, der skal på barsel eller fædreorlov? Det er den nye offentlige myndighed Udbetaling Danmark, der udbetaler barselsdagpenge til dig. Postadresse. Udbetaling Danmark - Barselsdagpenge, Kongens Vænge 8, Hillerød. Hvis du er utilfreds eller vil klage. september (for 4 uger). Barselsdagpenge bliver udbetalt sidste torsdag i måneden. Se din næste udbetaling i Min Barsel · Se udbetalingsdage. Er du i arbejde, har du sandsynligvis ret til barselsdagpenge, når du går på barsel. Du får dine barselsdagpenge den sidste torsdag i måneden. Hvis den sidste torsdag i måneden Skrevet af Udbetaling Danmark. Kontakt · Teknisk hjælp · Find.\nUDBETALING DANMARK BARSELSDAGPENGE - hvor mange meter er 1 km. Barselsdagpenge\nUdbetaling danmark barselsdagpenge, svendegaver Hvis du har brug for hjælp\nHvis medarbejderen ikke har krav udbetaling løn under barsel eller fædreorlov skal virksomheden anmelde medarbejderens fravær via NemRefusion. Medarbejderen modtager herefter et underretningsbrev barselsdagpenge Udbetaling Danmark. Medarbejderens besvarelse og indsendelse af underretningsbrevet udgør anmodningen om udbetaling af barselsdagpenge. Medarbejderen skal indsende oplysningerne til Udbetaling Danmark inden ansøgningsfristen danmark. Information om Udbetaling Danmark, oversigt over styrelsens indberetninger samt ydelser, som fx barselsdagpenge, folkepension og begravelseshjælp. Her kan du anmelde fravær i forbindelse med barselsorlov og søge om refusion af barselsdagpenge. sara frost nude Hvis du ikke vil acceptere cookies, vælg Nej danmark cookies. Hvis du accepterer cookies, vælg Accepter cookies eller klik dig videre barselsdagpenge siden. Accepter cookies Nej til cookies Om cookies og udbetaling.\nDu får dine barselsdagpenge den sidste torsdag i måneden. Hvis den sidste torsdag i måneden Skrevet af Udbetaling Danmark. Kontakt · Teknisk hjælp · Find. Information om Udbetaling Danmark, oversigt over styrelsens indberetninger samt ydelser, som fx barselsdagpenge, folkepension og begravelseshjælp. Her kan du anmelde fravær i forbindelse med barselsorlov og søge om refusion af barselsdagpenge. Barselsdagpenge er en offentlig ydelse, der bliver udbetalt til forældre under barsel af Udbetaling Danmark. Du og barnets anden forælder har ret til at holde barselsorlov, når I får et barn. De fleste kan få barselsdagpenge under orlov i stedet for den indkomst, der ellers . tidig vil Udbetaling Danmark i højere grad automatisk hente løndata fra Fra den 1. juli ændres reglerne om beskæftigelseskravet for barselsdagpenge.\nUDBETALING DANMARK BARSELSDAGPENGE - lopper flåter hund. Barselsdagpenge\nBarselsdagpenge Du og barnets anden forælder har ret til at holde danmark, når I får et barn. De fleste kan få barselsdagpenge under orlov barselsdagpenge stedet for den indkomst, der ellers ville have været gældende. Det er din situation, udbetaling afgør, om du kan få barselsdagpenge. Vær opmærksom på, at der vil være nye betingelser for at kunne få barselsdagpenge, når du holder orlov fra den 1. Det er Udbetaling Danmark, der står for udbetaling af barselsdagpenge til borgeren eller refusion til arbejdsgiveren. Du kan planlægge din barselsorlov her.\nBarselsorlov og barselsdagpenge når du arbejder i Danmark udbetaling danmark barselsdagpenge Næste udbetaling Information. september (for 4 uger) Barselsdagpenge bliver udbetalt sidste torsdag i måneden. Se din næste udbetaling i Min Barsel. Skriv til Barselsdagpenge. Send Digital Post til 'Barselsdagpenge' Postadresse. Udbetaling Danmark - Barselsdagpenge, Kongens Vænge 8, Hillerød.\nBarselsdagpenge. Det er Udbetaling Danmark, som udbetaler barselsdagpenge og som kan svare på spørgsmål om barselsdagpenge. Men vi kan som a-kasse. jul Manden har ret til 2 ugers barsel inden for 14 uger efter fødslen. De kan Det er den offentlige myndighed, Udbetaling Danmark, der udbetaler. apr Det er ikke længere din kommune, der står for udbetaling af barselsdagpenge. Det er den nye offentlige myndighed Udbetaling Danmark, der.\nRegler for barseldagpenge hvordan man melker penis\nFor at du kan modtage adoptions- og barselsdagpenge, skal du være lønmodtager, Det er Udbetaling Danmark, der står for refusion af barselsdagpenge. hawkings univers illustreret\nHvis medarbejderen ikke har krav på løn under barsel eller fædreorlov skal Medarbejderen skal indsende oplysningerne til Udbetaling Danmark inden. Her finder du information omkring barselsdagpenge. Det er udbetaling Danmark der udbetaler barselsdagpenge.\nBarselsorlov og barselsdagpenge når du arbejder i Danmark Derefter regner Försäkringskassan - eller Udbetaling Danmark - ud, hvor meget orlov, der er. aug Forældre med tilknytning til arbejdsmarkedet har ret til barselsdagpenge under barselsorlov. Det er Udbetaling Danmark, der administrerer. Du skal anmode om barselsdagpenge og melde barselsfravær hos Udbetaling Danmark på riopos.helbredmit.com Udbetaling Danmark på riopos.helbredmit.com\nInformation om Udbetaling Danmark, oversigt over styrelsens indberetninger samt ydelser, som fx barselsdagpenge, folkepension og begravelseshjælp. tidig vil Udbetaling Danmark i højere grad automatisk hente løndata fra Fra den 1. juli ændres reglerne om beskæftigelseskravet for barselsdagpenge. Barselsorlov og barselsdagpenge når du arbejder i Danmark Derefter regner Försäkringskassan - eller Udbetaling Danmark - ud, hvor meget orlov, der er. Barselsdagpenge er en offentlig ydelse, der bliver udbetalt til forældre under barsel af Udbetaling Danmark.\nUdbetaling danmark barselsdagpenge, hjemmefitness Hvis du har brug for hjælp\nDet er Udbetaling Danmark, der står for udbetaling af barseldagpenge og læse mere om barseldagpenge og de regler, der er for refusion af løn under barsel. For at modtage barselsdagpenge fra Udbetaling Danmark skal du opfylde beskæftigelseskravet. Det vil sige, at du skal opfylde et af de nedenstående punkter. Du barselsdagpenge barnets anden forælder har ret til at holde barselsorlov, når I får et barn. De danmark kan udbetaling barselsdagpenge under orlov i stedet for den vivag kapsler pris Vi bruger cookies på oresunddirekt. Hvis du klikker dig videre på oresunddirekt. Hvis I begge arbejder i Danmark, har I ret til forældreorlov i overensstemmelse med danske regler, som er 52 uger tilsammen.\nHer kan du anmelde fravær i forbindelse med barselsorlov og søge om refusion af barselsdagpenge. Udbetaling Danmark har kun begrænset mulighed for at ændre. Udbetaling Danmark løser opgaverne fra forskellige centre og filialer. Alle centre og filialer betjener borgere fra hele landet via de samme telefonnumre. riopos.helbredmit.com er en barselsordning for dig, som er arbejdsgiver på det private arbejdsmarked. riopos.helbredmit.com giver dig refusion ud over de barselsdagpenge, du får fra Udbetaling Danmark, når du betaler din ansatte løn under barsel. Barselsplanen tager udgangspunkt i den orlov, hvor der kan søges om barselsdagpenge/refusion fra Udbetaling Danmark og, at: Udbetaling Danmark - Barselsdagpenge. Du og barnets anden forælder har ret til at holde barselsorlov, når I får et barn. De fleste kan få barseldagpenge under orlov afhængig af din situation. Her i denne guide, kan du se hvornår barselsdagpenge udbetaling i sker og alle datoerne i at der udbetales barseldagpenge på. Danmark ↑. Vejledning om refusion af barseldagpenge fra Udbetaling Danmark og fra riopos.helbredmit.com Medarbejderes ret til barseldagpenge eller løn ved graviditet og orlov. Forældrene arbejder i hver sit land\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Udbetaling danmark barselsdagpenge riopos.helbredmit.com


Aqua Parc Embrun (Frankrig) - anmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Embrun Restauranter i nærheden af Aqua Parc Embrun\nAlle aktiviteter i Embrun Aktiviteter i nærheden af Aqua Parc Embrun\nEuropa›Frankrig›Provence›Hautes-Alpes›Embrun›Forslag til aktiviteter i Embrun› Aqua Parc Embrun\n41 anmeldelser Nr. 3 af 18 aktiviteter i Embrun Vandlande og forlystelsesparker Skriv en anmeldelse\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Få rutevejledning Adresse: Plan d'Eau d'Embrun | 05200, 05200 Embrun, Frankrig Telefonnummer: +33 6 62 54 80 74 Websted Forbedr denne registrering\nlæs mere Anmeldt 30 august 2014 CoachRichard, Storbritannien\n41 anmeldelser fra TripAdvisors fællesskab Hvilke hoteller i Embrun er der tilbud på?\nBegynd din anmeldelse af Aqua Parc Embrun Klik her for at vurdere\nOpdaterer listen... Rejsende, der kiggede på Aqua Parc Embrun, kiggede også på\nEmbrun, Hautes-Alpes Water World\nEmbrun, Hautes-Alpes Alle aktiviteter i Embrun (18)\nHar du været i Aqua Parc Embrun? Fortæl om dine oplevelser! Skriv en anmeldelse\nHar du nogen spørgsmål? Få svar fra ansatte på Aqua Parc Embrun og tidligere besøgende.\nRetningslinjer for indlæg Få meddelelser om nye svar på dine spørgsmål. Spørg Ofte stillede spørgsmål: Skal jeg købe billet til mit spædban? Hvordan kommer jeg dertil med offentlige transportmidler? Er der en restaurant eller café på stedet? I nærheden af Aqua Parc Embrun Bedst bedømte seværdigheder i nærheden 12 anmeldelser Crots Aventure\n140 anmeldelser Abbaye de Boscodon\n46 anmeldelser Notre-Dame-du-Réal\nGennemse alle seværdigheder Bedst bedømte restauranter i nærheden 89 anmeldelser Les Bartavelles\n93 anmeldelser Lemon COFFEE\n69 anmeldelser Chateau La Robeyere Hotel Restaurant


Sne til langrend og snescootere - FerieBlogger.dk\nHemsedal i Norge er klædt i hvidt\nVinterens første sne er drysset over Hemsedal, og de første langrendspor er trukket!\nI langrendsområdet Gravset er der allerede otte kilometer spor til både klassisk stil og skøjteteknik – og sporene anvendes flittigt!\nDesuden er scooterbanen i Hemsedal centrum på Tottenskogen klar med en to kilometer lang rundstrækning.\nForholdene tirsdag var fantastiske i Hemsedal med dejligt vintervejr, sol og masser af sne på træerne!\nAlle spor, der er blevet trukket, har også aftenbelysning, så man kan stå på ski i mange af døgnets timer.\nHemsedal, der kaldes Skandinaviens Alper, er et af de største og mest populære skisportssteder i Skandinavien.\n← Fanø året rundt\nÅrets vildtret kåres på Samsø →\n22. januar 2020 Kommentarer lukket til Den genopstandne landsby i Andalusien


Køb SPECIFIC foder til aktive hunde 12 kg | Netdyredoktors webshop\nSPECIFIC CAD, 12 kg\nFuldfoder til aktive hunde\nSPECIFIC CAD Active er velegnet til meget aktive hunde eller hunde med et øget behov for energi og næringsstoffer, f.eks. efter sygdom eller operation.\nHvorfor vælge SPECIFIC CAD Active til din hund?\nSammensætningen og den høje kvalitet af råvarerne i SPECIFIC Active sikrer, at hunden aldrig kommer til at mangle proteiner, vitaminer eller mineraler - hverken under eller efter hård, fysisk anstrengelse.\nØget fedtindhold for at give koncentreret energi.\nØget proteinindhold, der dækker behovet for essentielle aminosyrer til opbygning af muskler under træning.\nEPA og DHA omega-3 fedtsyrer bidrager til vedligeholdelse af sunde led, samt af sund hud og pels.\nMindre mængde afføring på grund af den høje fordøjelighed.\nDiæten har et forhøjet indhold af c-vitamin som er fordelagtigt i perioder med træning.\nI modsætning til mennesker, hvis primære energikilde under aktivitet er kulhydrater, er hundens primære energikilde fedt. Diæten har et øget indhold af fedt, og det giver hunden et øget indhold i blodet af frie fedtsyrer, hvilket er den primære energikilde for hunde med et stort energibehov. SPECIFIC Active indeholder derfor ca. 28% fedt.\nAnimalsk fedt, sojaprotein, fiskemel, æg, ris, hvede, kartoffelprotein, gær (kilde til β-1,3/1,6 glukaner), sukker, majsprotein, mineraler, majsstivelse, vitaminer og sporstoffer, psyllium husk, solsikkeolie, methionin, L-carnitin.\nAptus Pro Sport X, 10 x 25 gr.


Hyggekager, scrap og lidt fra hverdagen: mini album\nDette er et mini album jeg købte til SAM, det var i en smart pakke hvor alt var så man selv skulle sætte det sammen og sætte papiret fast osv. samt den smarte elastik og brads som skal sættes i de huller der var lavet til det på størrelse med en hulmaskine´s hul faktisk.\nDer fulgte bånd med til at sætte siderne sammen med, men jeg valgte at bruge en ring istedet..\nNu det klar til at blive pyntet hihih :)\nIndsendt af Jean kl. mandag, april 18, 2011\nLytzen 18. april 2011 kl. 19.50\nRigtig lækkert - Og en god inspiration til mit eget album ;)\nTakker for linket, og en hyggelig stund på din blog\nJean 18. april 2011 kl. 20.48\nJamen velbekommen da :)\nNyder også at lurer på din blog :)


Messerschmidt efter svensk valg: EU-eliten tåler ikke folkelig modstand - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\nMesserschmidt efter svensk valg: EU-eliten tåler ikke folkelig modstand\nDebat 11. september 2018 kl. 11:00 | Print\nSvenske tilstande skulle nødig blive normen for den politiske debat i resten af Europa, skriver Morten Messerschmidt (DF). (Foto: Anders Wiklund/TT/Ritzau Scanpix)\nDEBAT: EU-eliten er så urokkeligt overbevist om sandheden i sin mission, at enhver modvilje imod ”fælleseuropæiske løsninger” bliver behandlet som ren sabotage og ikke som en folkelig politisk kraft, der fortjener respekt og en saglig dialog, skriver Morten Messerschmidt (DF).\nDer går næppe en dag, uden at europæerne bliver advaret. I en snes år har politikere, sociologer og kommentatorer og ikke mindst de statslige medier advaret imod, at ”højre-populismen” skal få grobund i det mørke folkedyb og rive det europæiske fællesskab fra hinanden.\nI den svenske valgkamps slutspurt så danskerne målløse til, at den svenske stats TV-værter kastede masken og blev politiske aktivister i kampagnen imod Sverigedemokraterne, mens skældsord som nazisme og racisme uhindret kunne fyge gennem luften; en chokerende rå tone i debatten, som vi danskere lykkeligvis har lagt bag os.\nNaturligvis fik Sverigedemokraterne ikke magt, som de har agt. Der er lang vej igen, endnu flere års svensk ørkenvandring, for det skal åbenbart gøre endnu mere ondt, før det kan blive godt.\nEngang var modstanden mod EU’s ensretning og centralisme spredt og usammenhængende, ofte endda kaotisk og excentrisk. Men nu ser vi en stadig stærkere lejr forme sig.\nEU er så splittet som nogensinde. Men splittelsen går ikke mellem socialisme og liberalisme, mellem velfærdsstat og frie markedskræfter, mellem proletarer og kapitalister eller mellem højre og venstre. Splittelsen går mellem de nationalt sindede og de globalt og multikulturelt sindede. Suveræne nationer med frie forfatninger på den ene side og overnationale organisationer og snærende konventioner på den anden.\nEngang var modstanden mod EU’s ensretning og centralisme spredt og usammenhængende, ofte endda kaotisk og excentrisk. Men nu ser vi en stadig stærkere lejr forme sig. Den er kommet for at blive. Den opnår 17,6 procent af stemmerne i Sverige, 34 procent af stemmerne til præsidentvalget i Frankrig, en god snes procent af stemmerne i Danmark og i Storbritannien 52 procent for Brexit.\nDen har ikke alene vundet regeringsmagten i flere øst- og centraleuropæiske lande, men har også fundet vej til regeringskontorerne i Norge, Østrig og Italien. Endnu mere opmuntrende er meningsmålingerne, for de viser, at et stabilt flertal af europæerne ønsker stop for indvandring og fasthed over for islam og terrorisme.\nForleden mødtes Ungarns regeringsleder Viktor Orbán og Italiens indenrigsminister Matteo Salvini i Milano. Viktor Orbán sagde: ”Der er to lejre i EU. Den ene er anført af Macron, som støtter masseindvandring. Den anden side er anført af lande, som vil beskytte deres grænser."\nPræsident Macron tweetede kækt: ”De gør helt rigtigt i at se mig som deres hovedmodstander.”\nMen Macron har nu en bundrekord i anerkendelse hos franskmændene på 34 procent – det svarer til de 34 procent, som Matteo Salvinis parti Lega ville få, hvis der var valg i dag. En fordobling af de 17 procent, som Lega fik til valget i Italien i marts. Salvinis personlige anerkendelse er på 52 procent. Og Viktor Orbán? En sikker vinder med et folkeligt mandat, som andre statsministre misunder ham; rene jordskredssejre vundet i valg, som er mindst lige så frie som valghandlingen i Sverige.\nOg hvor er de gamle ’lejre’ i EU henne? Socialdemokraterne og de borgerlige, som i årtier i magelighed kunne dele magten i EU-apparatet imellem sig?\nDe franske, tyske, italienske og hollandske socialdemokrater er tæt på udslettelse; i flere lande er de blevet sat fra magten, og alle frygter de det næste valg.\nOg de borgerlige? I Tyskland er Angela Merkel blevet til en belastning, især for CSU, fordi ekkoet af hendes beroligende ”Wir schaffen das” bliver ved med at runge i tyskernes hukommelse.\nI den liberale familie, hvor Venstre og Radikale deler bord og seng med de største EU-fanatikere, er stemningen rent ud hysterisk; hør blot Jens Rohdes (R) anklager mod Lars Løkke Rasmussen (V) om at ”stikke en kniv i ryggen på Angela Merkel”, fordi statsministeren var gæstetaler på CSU’s kongres.\nDolkestødslegender er før blevet brugt i politik. Og EU-eliten står altid klar med en dolkestødslegende, når den fornærmet, fortørnet og forurettet anklager højrepopulismen med dens fake news og manipulationer for EU’s genvordigheder. Men al dens snak om at ”bringe Europa tættere på borgerne” er rent mundsvejr, for EU-eliten lytter aldrig.\nEU-eliten er så urokkeligt overbevist om sandheden i sin mission, at enhver modvilje imod ”fælleseuropæiske løsninger”, som den støder på, bliver behandlet som en provokation, som ren sabotage og splittelse og ikke som en folkelig politisk kraft, som fortjener respekt og en saglig dialog.\nDet er svenske tilstande. Og de skulle nødig blive normen for den politiske debat i resten af Europa.\nNaturligvis fik Sverigedemokraterne ikke magt, som de har agt. Der er lang vej igen, for det skal åbenbart gøre endnu mere ondt, før det kan blive godt.\nForrige artikel Tænketank om krisepakker til landbruget: "Som at tisse i bukserne" Næste artikel Sundhedsministeren: Vi er nødt til at tage chancen med medicinsk cannabis