Simple destillation indebærer raffinering en væske gennem processen med adskillelse . Enkel destillation er muligt ved hjælp af to primære metoder kendt som flash destillation og fraktioneret destillation . De mest almindelige formål for simple destillation er at rense drikkevand af uønskede kemikalier og mineraler såsom salt . Der er en række maskiner, der destillere væsker med henblik på rensning eller ændring . Destillation er et nødvendigt skridt i at skabe mange produkter og tilbyder en ekstra metode til vandrensning .\nHistorie Destillation var sandsynligvis opfundet af kineserne. Processen blev brugt af nogle tidlige civilisationer at skabe alkohol . Dag destillation fortsætter med at forbedre livskvaliteten ved at give renere væsker og flydende produkter.\nEnkel fraktioneret destillation er den proces, der adskiller en væske fra kemikalier og mineraler , eller en opdeling i to væsker med forskellige kogepunkter , ved simpelthen bringe blandingen til det laveste kogepunkt og indsamling den deraf kondens . Fordi de fleste uønskede faststoffer i en væske , ikke koge , og forskellige væsker ofte kog på separat temperaturer , kondensering er en ren form af væske i kogende kammeret . Når den kondens indsamler på en kold overflade , en maskine dirigerer den til bedriften kammeret .\nFlash destillation er den proces, brat udsætte en væske holdes på et højt tryk til et kammer med et lavere tryk . Den pludselige Forskellen i tryk skaber en reaktion , der forvandler den flydende vand til damp . Når vandet er i dampform , det indsamler på en kold overflade, og rejser til bedriften kammeret . Flash destillation er den mest almindelige form af simple destillation bruges til at rense havvand . Flash destillation kræver en konstant strøm af væske .\nEnkel destillation er den primære metode , der anvendes til rensning af drikkevand på både en stor og lille skala . Der er mange modeller til rådighed for rensning af vand på en mindre skala . Enkel destillation er også en primær metode til rensning af ethanol i brændstofkvalitet alkohol . Alkoholindustrien bruger enkle destillation for at forbedre koncentrationen af alkohol .\nEnkel destillation teknologi kan bidrage til at forbedre vandkvaliteten i de underudviklede lande , eller områder , der har mistet brugen af kommunale vand -systemer . Simple vanddestillationssystemerne hjælper med at fjerne urenheder og reducerer vandbårne sygdomme ved at forbedre vandkvaliteten .\nLæs mere: guld ørn fakta


Ledige job - Hillerød Kommune | Jobindex\nVirksomhed Hillerød Kommune\nSSA elev - hovedforløb\nHillerød Kommune søger social- og sundhedsassistentelever til Hovedforløb. For at søge SSA hovedforløb, skal du have bestået Grundforløb 2, eller være uddannet social- og sundhedshjælper.\nBrænder du for børn og unge med særlige behov, og har du kendskab til synsområdet, så læs mere her.\nVi har travlt på børnesynsområdet og opnormerer nu med endnu en børnesynskonsulent 30 timer ugentligt fra den 1. august 2022.\nStillingen som børnesynskonsulent er en særdeles spændende stilling for dig, der har lyst til at arbejde med børn og unge med nedsat syn på både almen- og specialområdet.\nDine arbejdsopgaver bliver at yde synsrådgivning til børn og unge i alderen fra 0-18 år. Du får som konsulent ansvaret for de synsbørn, som tilknyttes dig, og du indgår i et tæt samarbejde med resten af synsteamet bestående af tre konsulenter og tre optikere, der hver især arbejder med forskellige målgrupper og problematikker inden for synsområdet.\nUddannet pædagog til Vuggestuen Margrethevej\nVuggestuen Margrethevej er en selvejende vuggestue, som holder til i Hillerød Midtby på Margrethevej 26. Her huser vi 40 skønne vuggestuebørn i alderen 0-3 år. Vores hus er indrettet så børnene er fordelt på tre stuer og vi har en dejlig fælles have / legeplads. Vores personalegruppe består af; 6 pædagoger, 6 medhjælpere, 1 studerende (i perioder), 1 køkkenleder samt 1 leder.\nVi arbejder ud fra en science didaktisk tilgang til det pædagogiske arbejde, og har for tiden stor opmærksomhed på at højne vores faglighed omkring børnenes sproglige udvikling. Dette gør vi bl.a. ved at tilbyde alle medarbejdere i huset en uddannelse i Hanen-metoden, samt lave forskellige processer her i Vuggestuen, hvor vi i fællesskab får teorien omsat til at blive bæredygtig i hverdagens rutiner og læringsmiljøer.\nSkal du være vores nye Teknisk Serviceleder?\nVi er omkring 230 medarbejdere i alt i Ejendomme, der drifter og vedligeholder ca. 220 ejendomme. Vi er fordelt på 5 sektioner, som tager sig af alt fra bl.a. anlægsprojekter, digitalisering, bygningsvedligehold til rengøring, grøn vedligeholdelse og teknisk service. Vi er 35 medarbejdere i vores Teknisk Service gruppe bestående af 4 teams – og det er her, vi mangler et par hænder.\nMåske – hvis du er dygtig og har hænderne skruet godt på, så du kan løse håndværksmæssige og tekniske opgaver i en høj kvalitet!\nDu må gerne være ejendomstekniker, have en håndværkeruddannelse eller besidde kvalifikationer, der gør dig i stand til at løse opgaverne, som naturligt opstår ved brug af vores bygninger.\n10. klasseskolen i Hillerød søger engagerede lærere til de obligatoriske fag: Dansk, matematik og engelsk.\nSå kan du se dig selv i skolens værdier: anerkendelse, engagement, samhørighed og mestring? Har du lyst til at gøre nogle skønne unge mennesker helt klar til at tage en ungdomsuddannelse? Er du en dygtig faglig formidler? Har du stærke relationskompetencer? Kan du lære fra dig på en kreativ måde? Har du fokus på undervisningsdifferentiering? Og kan du måske noget helt særligt, som du kan berige vores skole med? Så læs endelig videre!\nDa vi er en skole i vækst, søger vi pr. 1. august 2022 tre lærere til fastansættelse på fuld tid. Lærerne skal indgå i skolens undervisning i almenklasser, modtagelsesklasse og specialklasse.\nPædagog til Skolen ved Skoven\nEr du pædagog og har interesse og erfaring inden for det vidtgående specialpædagogiske felt, er du måske den, vi søger.\nVi har brug for en pædagog i 35-37 ugentlige timer fra 1. august 2022, evt. før.\nBørnene er inddelt efter alder og funktionsniveau i klasser. Om morgenen fra kl. 07-08 og om eftermiddagen tilbydes der HFO/Klub. Vi lægger stor vægt på, at vi er én skole med én fælles opgave, nemlig at sikre læring, trivsel og udvikling for alle elever både i undervisning og i HFO.\nI et job hos os siger man ja til at anvende alternative og varierede tilgange ift. læring og social træning, da mange af eleverne har brug for en særlig tilrettelagt og differentieret tilgang. Vi har fokus på bevægelse og er en DGI-certificeret skole.\nDygtig faglig pædagog til vuggestueafdeling i Herluf Trolle Børnehus\nHar du lyst og mod på at være en del af noget helt nyt?\nHerluf Trolle børnehus søger en fagligt dygtig pædagog til vuggestueafdeling med ansættelse fra 1. august 2022.\nHerluf Trolle Børnehus er et helt nyt børnehus, der starter op 13. juni 2022. Vi er et integreret dagtilbud med 2 børnehavegrupper, 2 vuggestuegrupper og en specielgruppe. Stillingen er i vuggestuen, men vi arbejder som én helhed.\nVi søger en pædagog, som kan se sig selv i at være med til bygge en ny kultur og en ny personalegruppe op, og som kan tåle at der er noget der ikke er, som det plejer.\nDu skal være: Fagligt velfunderet, dygtig, reflekterende, være positiv og have en anerkendende tilgang til andre. Du skal have lyst og mod til at udvikle pædagogik, praksis, rutiner og traditioner, imens vi gør det.\nVi mangler kollegaer til aftenvagter – hvad skal der til for at du søger en stilling hos os?\nPå Sophienborg Plejehjem har vi udvidet. Vi har i den forbindelse fået ansat rigtig mange nye kompetente kollegaer. Men vi mangler de sidste til aftenvagtsstillinger.\nVi mangler til vores somatiske enhed, til demensafsnit, til enhed for mennesker med udadreagerende adfærd og til vores midlertidige pladser.\nVi tilbyder en arbejdsplads, hvor der er højt til loftet. Hvor vi alle står sammen om opgaverne og hvor vi løfter i flok. Vi er kendetegnet for, at være inddragende i vores tilgang til hinanden. Det gælder både mellem ledelse og medarbejdere og medarbejdere imellem. Det kommer særligt til udtryk i vores samarbejde med beboerne og de pårørende.\nPædagogmedhjælper med autismeerfaring\nVi søger 1 pædagogmedhjælper med autismeerfaring til Harløse Skole, et specialtilbud for normaltbegavede elever med autismespektrumforstyrrelse.\nDu skal kunne genkende dig selv i skolens overordnede værdier for undervisningsmiljøet, som er kendetegnet ved at vi:\ner engagerede og nysgerrige lærere med stor viden om autisme\nværdsætter forskellighed og arbejder fleksibelt ift. den enkelte elevs behov\nPædagoger til nyt dagtilbud\nVil du være med til at starte et nyt dagtilbud op?\nBirgitte Gøye er et nyt dagtilbud der åbner 1. august 2022. Vi søger i den forbindelse pædagoger der vil være med til at etablere det nye dagtilbud.\nBirgitte Gøye børnehus starter op i de pavilloner, der lige nu er kendt som Herluf Trolle børnehus, som ligger ved siden af Rådhuset. Vi starter med en vuggestuegruppe, to børnehavegrupper og én specialgruppe.\nVi søger medarbejdere til vuggestue i almen delen, som kan se det spændende i at bygge en ny kultur og en ny personalegruppe op. Dig som har lyst til at være med til at skabe og forankre det pædagogiske grundlag, som det er beskrevet i den styrkede læreplan.\nPædagogiske assistenter og pædagogmedhjælper til nyt dagtilbud\nBirgitte Gøye er et nyt dagtilbud der åbner 1. august 2022. Vi søger i den forbindelse pædagogiske assistenter og pædagogmedhjælpere der vil være med til at etablere det nye dagtilbud.\nI Hillerød hjemmepleje søger vi sommerferievikariater og timelønnede medarbejdere til sommerafløsning, samt vagter i weekend og ved sygdom m.v. hele året. Vi forventer ikke uddannelse inden for området, men lyst og engagement for at lære, samt glæde ved at gøre en forskel for andre. Opgaverne spænder vidt, og består bl.a. af, rengøring, servering af mad, af og påklædning.\nEn arbejdsplads i konstant udvikling med mange udfordringer.\nGENOPSLAG - Psykolog pr. 1. august 2022, 37 timer\nHarløse Skole søger pr. 1. august 2022 en autoriseret psykolog, 37 timer\nHarløse Skole i Hillerød, er en stor specialskole for ca. 80 børn i alderen 6-18 år. Børnene er normalt begavede og har alle en autismediagnose. En del har også andre diagnoser, eksempelvis ADHD, angst etc.\nVi har brug for en autoriseret psykolog med lyst til at deltage i udviklingen af vores pædagogiske praksis med engagement og en tydelig psykologisk vinkel.\nArbejdet med elevernes komplekse problemstillinger forstås i en tværfaglig kontekst. Derfor arbejder det pædagogiske personale tæt sammen med skolens Vejlederteam, som du bliver en del af.\nTalstærk konsulent til økonomistyring og analyseopgaver\nEr du motiveret af at arbejde i en skoleafdeling, hvor vi brænder for skoleudvikling, har fokus på solid økonomistyring og brug af data til at kvalificere prioriteringer og beslutninger? Har du selv en stærk analytisk profil med flair for tal? Er du samarbejdsorienteret, og formår du at tænke i helheder i en politisk styret organisation? Hvis ja, så kan vi tilbyde dig en spændende og attraktiv stilling som konsulent i Skoleafdelingen.\nVi forestiller os, dine opgaver bl.a. vil omfatte\nøkonomi-controlling og produktion af ledelsesinformation ift. økonomi\nledelsesbetjening og politisk betjening af Børn, Familie og Ungeudvalget bl.a. igennem udarbejdelse af sagsfremstillinger\ndeltagelse i budgetlægningsprocessen, budgetopfølgning på området samt arbejde med økonomisk dokumentation\nSSA'ere til dagvagt 30-35 timer pr. uge på Plejehjemmet Skovhuset\nKan du give vores borgere den bedste hverdag, som social- og sundhedsassistent? Så kan det være, at du kan blive vores nye kollega i Skovhuset.\nVi søger 2 dygtige SSA’er, den ene på 30-32 timer ugentligt i dagvagt, og med vagt hver 2. weekend, og den anden kunne være 32-35 timer ugentligt med hver 2. weekend, begge stillinger med mødetider i tidsrummet 7.00 til kl 15.30.\nVi har aftalt med dine kommende kollegaer, at vi ikke går på kompromis, da vi søger efter ”guldet”, og ved at du er derude et sted.\nI Skovhuset bliver du en del af et fagligt stærkt og udviklende team, som sætter fagligheden højt, og har øje for beboernes trivsel.\nLeder til byggesagsområdet\nVil du lede byggesagsområdet i en kommune med mange nye spændende byudviklingsprojekter og med en rivende erhvervsudvikling? Vil du være med til at sikre en fortsat effektiv sagsbehandling for borgere og erhvervsliv? Så søg stillingen som sektionsleder for Byg og Geodata.\nDu bliver leder for 12 erfarne, engagerede og kompetente medarbejdere med en høj grad af fællesskab, både fagligt og socialt. Du vil indgå i et tæt og konstruktivt samspil med både afdelingens ledergruppe, chefer, direktion og politikere. Du får samarbejdsflader ud i hele kommunen, både internt og med eksterne aktører.


Billig Billeje Wagny (Gabon) - Sammenligner af Biludlejning Wagny Jetcost.dk\nBiludlejning i Wagny\nBillig biludlejning i Wagny\nSammenlign billige biludlejninger i Wagny med et enkelt klik. Søg i tusindvis af tilbud og kategorier (Mini, Økonomi, Kompakt, Luksus, Minibus) for at finde den billigste pris på din bil i Wagny. Jetcost er en søgemaskine, der er ikke kun er specialiseret i biludlejning, men også i flyrejser og hoteller. Sammenlign også billige hoteller i Wagny .\nVejrudsigt for Wagny\nSammenlign priser på biludlejning i Wagny: Sammenlign priser på Jetcost for at bestille en billig bil i Wagny (Gabon). Find den billigste bil i Wagny ved at søge i tilbud fra udlejningsfirmaer, brokere og rejsebureauer. .Uanset destinationen: togstationer i Wagny, centrum eller lufthavnen. Bestil din udlejningsbil til en lav pris med en hurtig søgning efter biludlejning i Wagny.Uanset om du er på udkig efter en økonomisk bil, el almindelig bil eller endda en luksusbil, om den skal være med manuelt gear eller automatgear, eller om den skal være med eller uden aircondition, så er Jetcost garanti for, at du finder den bedste pris! Mini, Økonomi, Trafik, Sedan, Stationcar, MPV, SUV, Kompakt, Komfort, Prestige, Cabriolet eller Luksus – Find din bil, og lej den til rabatpris. Jetcost er den bedste måde at bestille en billig bil på. Vi har et stort udvalg af mærker, modeller og virksomheder (Hertz, Europcar, Sixt, Avis, Alamo, Budget, Thrifty ...), og vi garanterer, at du sparer tid og penge. Biludlejning i København - Biludlejning i Aarhus - Biludlejning Odense - Biludlejning Flensborg - Biludlejning i Malaga - Biludlejning i Aalborg - Biludlejning USA - Biludlejning Mallorca


kl § 6 (24)\nkl §§ 6/11 (3)\n(-) 2013 (85)\nFusion mellem Sparekassen Himmerland A/S og Sparekassen Hobro\nSagen vedrører Sparekassen Himmerland A/S’ overtagelse af Sparekassen Hobro. Transaktionen finder sted som en selskabsretlig fusion mellem Sparekassen Himmerland A/S og Sparekassen Hobro, med Sparekassen Himmerland A/S, som det fortsættende selskab. Den fusionerede enhed vil efterfølgende operere under navnet Jutlander Bank. Sparekassen Himmerland A/S leverer traditionelle finansielle ydelser inden for privat, erhverv og investeringer og har 263 medarbejdere. Koncernen er også aktiv inden for udlejning af fast ejendom m.v. Sparekassen Hobro leverer traditionelle finansielle ydelser inden for privat, erhverv og investeringer og har 175 medarbejdere. Koncernen er også aktiv inden for udlejning og finansiering af fast ejendom samt leasing. Transaktionen medfører endvidere, at den fusionerede enhed, efter det oplyste, erhverver fælles kontrol med selskabet Amanah Kredit A/S, idet Sparekassen Hobro, før transaktionen, udøver fælleskontrol over selskabet sammen med den Jyske Sparekasse og Sparekassen Vendsyssel. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen godkendte fusionen efter en forenklet sagsbehandling, jf. konkurrencelovens § 12 c, stk. 7.\nTDC's priser på bredbånd\nPå baggrund af klager åbnede KFST en misbrugssag mod TDC A/S for et muligt margin squeeze på bredbåndsmarkedet. Nærmere bestemt forholdet mellem engrosprisen for netadgang og detailprisen for bredbånd. Analysen tog udgangspunkt i netadgang via kobbernettet, idet KFST ikke anså alternativerne kommercielt modne. Også selvom Erhvervsstyrelsens delvis gjorde dette i sine markedsanalyser jf. Teleloven. TDC indtog derfor (formentlig) en dominerende stilling i forhold til engrosmarkedet for fysisk netværksinfrastrukturadgang, inklusiv de tre mulige underopdelinger (se pkt. 232 og 250-256) samt detailmarkedet for bredbåndsprodukter. I forhold til det eventuelle misbrug tog KFST udgangspunkt i den med Telefonica opstillet misbrugstest (se pkt. 267-271), herunder principper for beregning af det dominerende selskabs omkostninger og indtægter samt den lige så effektive konkurrents (AEC testen) evne til at forblive profitabel. TDC imødekom dog styrelsens betænkeligheder inden der var truffet formel afgørelse ved at afgive tilsagn om hvert år, de næste fem år, at afgive dokumentation for prisforskellen mellem detail- og engrokobber. Styrelsen gjorde herefter tilsagnet bindende efter KL § 16 a, stk. 1 og lukkede sagen. Der er flere interessant elementer i afgørelse, der indiker KFST tilgangs til en margin squeeze sag. Fx kooriger KFST ikke for stordriftsfordele (economics of scale) (pkt. 293), men derimod for samdriftsfordele (economics of scope) når TDC udbyder flere produkter til samme slutkunde (pkt. 303 og 310) og derved sparer en række omkostninger. Omkostninger, som konkurrenterne, med en smaldere produktserie ofte vil have. Herefter opstilles en test hvor TDC' omkostninger opgøres som TDC LRAIC-downstream korrigeret for economics of scope tillagt de engrospriser TDC opkræver for at levere engrosadgang til konkurrenterne (pkt. 317 og 328). Det sidste uanset at TDC reelle engrosomkostning var lavere. I forhold til indtægterne blev disse beregnet efter to metoder (pkt. 329) herunder period-by-period metoden og discounted cash flow metoden. Under den første opgøres indtægter og udgifter løbende, mens den sidste rummer en tilbagediskontering af indtægterne baseret på et skøn. Endelig noter KFST at der bør testet med udgangspunkt i et forventet gennemsnitskundeforhold på 4 år (377). EU-Kommissionen har testet med udgangspunkt i 3 og 5 år (pkt. 337 og 368) og Erhvervsstyrelsen tester med udgangspunkt i 4 år (pkt. 368). Da sagen lukkes ved tilsagn afsluttes beregningerne ikke om det forbliver derved åbent om TDC havde iværksat en margin squeeze. Heri tillige om der skulle testes seperat for hver af de tre engrosprodukter, som kan danne grundlag for engrosadgang omfattende (i) rå-kobber og delt rå-kobber (ii) Bitstream access (BSA) og (iii) TDC Bredbånd Basic. En konkurrent vil ofte starte med det mest simple engrosprodukt, her TDC Bredbånd basis, og gradvis aftage mere avanceret engroprodukter indtil denne kan aftage rå-kobber i hele landet. En strategi omtalt som invest ladder og generelt indbygget i sektorreguleringen. KFST undersegmentering på de tre produkter (pkt. 183-193) indiker at dette var intentionen såfremt sagen var ført videre.\nDansk Byggeri Stilladssektionens anmeldeordning\nKonkurrence- og Forbrugerstyrelsen fandt, at en anmelderorgning for bydere på stilladsarbejde, kunne have uniformerende virkning. Ordningen havde tidligere været godkendt af Konkurrencerådet, men efter genovervejelse fandt styrelsen, at der var stor risiko for, at informationsudveksklingen ville kunne uniformere priserne på fremtidige udbud, idet de andre byderes bud blev tilgængelige efter anmeldelsen af et bud. Styrelsen fandt derfor, at ordningen var omfattet af forbuddet i KL § 6, stk. 1. Dansk Byggeri afgav tilsagn om, at stoppe ordningen og fremover ikke at medvirke til at der skete en informationsudveksling mellem konkurrenter. Styrelsen gjorde tilsagnet bindende efter kl § 16 a, stk. 1.\nDLA Foods Holding A/S’ erhvervelse af enekontrol over Hedegaard Foods A/S\nSagen vedrørte f DLA Foods Holding A/S’ erhvervelse af enekontrol over Hedegaard Foods A/S. Den anmeldte fusion vedrører DLA Foods erhvervelse af 100 % af aktiekapitalen i Hedegaard Foods A/S med underliggende datterselskaber og aktiviteter. Forinden fusionens gennemførelse ejer Dan Agro Holding A/S (herefter kaldet ”Dan Agro” ) 100 % af aktiekapitalen i Foods, der således er et helejet datterselskab. DLA Foods er stiftet i forbindelse med denne fusion og er ejet af Danish Agro A.m.b.A. (herefter kaldet ”DA”) og Vestjyllands Andel A.m.b.A. (herefter kaldet ”VA”). DA er moderselskab til DLA Foods med en ejerandel på 77,7 %, mens VA har en ejerandel på 22,3 %. DA er Danmarks næststørste grovvareselskab. DA er et andelsselskab med 10.500 medlemmer. DA opkøber korn og forsyner landmænd i hele Danmark med foderstoffer, gødning, planteværn, såsæd og premix- og mineralblandinger m.v. VA er et andelsejet grovvareselskab med rod i det midt- og vestjyske område. VA sælger foder, råvarer, gødning, planteværn og såsæd, samt udfører landbrugsrelateret rådgivning til landmændene. VA er medlem af DLA bl.a. sammen med DA. Dan Agro ejes af DA, VA, Pajbjerg Fonden, Scanola, Vilomix, DLA Agro og Yara. Dan Agro har ingen selvstændige aktiviteter udover aktiviteter via sit ejerskab af Hedegaard A/S (herefter kaldet ”Hedegaard”) og Foods. Foods udøver aktiviteter inden for produktion og salg af skalæg samt forarbejdede æggeprodukter. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen godkendte fusionen efter en forenklet sagsbehandling, jf. konkurrencelovens § 12 c, stk. 7.\nDCC Energi Danmark A/S' overtagelse af Shells aktiviteter inden for salg af naturgas\nSagen vedrører DCC Energi Danmark A/S' overtagelse af Shells aktiviteter inden for salg af naturgas til industrielle og kommercielle kunder i Danmark. DCC Energi Danmark A/S overtager de aktiver, der er nødvendige for at kunne drive de fra Shell overtagne forretningsaktiviteter videre, og vil fortsætte med at levere naturgas til Shells nuværende kunder. DCC Energi Danmark A/S er et datterselskab af DCC Holding A/S, der er kontrolleret af DCC plc, som er en irsk virksomhed, der er børsnoteret i London. DCC Energi Danmark A/S er et kommercielt salgsselskab for DCC-koncernens aktiviteter Danmark. DCC Energi Danmarks aktiviteter omfatter levering af benzin, diesel, smøremidler såvel som naturgas til detail og til industrielle og kommercielle kunder. Shells nuværende industrielle og kommercielle naturgas kundeportefølje og de dertil knyttede medarbejdere udgør Shells nuværende forretningsaktiviteter inden for dette område Danmark. Konkurrence- og Forbrugerstyrelsen godkendte fusionen efter en forenklet sagsbehandling, jf. konkurrencelovens 12 c, stk. 7.


Kapitel 1: Anbragte børns læring... 4 Indledning Signaturprojektet... 4 Læsevejledning Kapitel 2: Konklusioner og anbefalinger... - PDF\nKapitel 1: Anbragte børns læring... 4 Indledning Signaturprojektet... 4 Læsevejledning Kapitel 2: Konklusioner og anbefalinger...\nDownload "Kapitel 1: Anbragte børns læring... 4 Indledning... 4. Signaturprojektet... 4 Læsevejledning... 5. Kapitel 2: Konklusioner og anbefalinger..."\n2 Indhold Kapitel 1: Anbragte børns læring... 4 Indledning... 4 Signaturprojektet... 4 Læsevejledning... 5 Kapitel 2: Konklusioner og anbefalinger... 7 Ressource- eller kompenserende perspektiv... 7 Anbragte børns kognitive niveau... 7 Inklusion i skole og lokalsamfund... 7 Relationer til voksne og andre børn... 8 Undervisning og behandling... 8 Tilrettelæggelse af undervisning... 9 Kapitel 3: Anbragte børn i tal Kapitel 4: Børnesyn Ressource- eller kompenserende perspektiv Kort fortalt Beskyttelse eller livsmestring? Anerkendelse Anbragte børns kognitive niveau Kort fortalt Knowledge gaps klasses afgangseksamen som fundament for videre uddannelse Kapitel 5: Inklusion Inklusion i skole og lokalsamfund Kort fortalt Sociale færdigheder trænes gennem inklusion Fritidsaktiviteter at være ligesom alle andre Inklusion i folkeskolen Relationer til voksne og andre børn Kort fortalt Gode relationer gennem forældresamarbejde\n3 En gennemgående voksen Fællesskab med andre børn Kapitel 6: Omsorgsfuld læring Undervisning og behandling Kort fortalt Det brede og det snævre undervisningsbegreb Forskel på skole og fritid Samarbejde mellem lærere og socialpædagoger Tilrettelæggelse af undervisning Kort fortalt Undervisningssituationen Indlærings- og adfærdsvanskeligheder Differentieret undervisning Støtte til lektier Litteraturliste Bilag 1: Informantliste\n4 Kapitel 1: Anbragte børns læring Indledning Det er veldokumenteret, at anbragte børn og unge klarer sig væsentligt dårligere i uddannelsessystemet end deres jævnaldrende. Lave skolepræstationer og begrænsede kvalifikationer som følge heraf har store konsekvenser for de anbragte børns videre livsforløb. Som voksne klarer de tidligere anbragte sig fortsat dårligere uddannelses- og erhvervsmæssigt end resten af befolkningen. 1 Undervisningen af anbragte børn og unge er ifølge forskning generelt mangelfuld. 2 Dette til trods for, at skolepræstationer er en variabel risikofaktor, som kan påvirkes, 3 og at skolegang og uddannelse er en potentiel beskyttelsesfaktor mod yderligere udsathed. 4 I de senere år har der været øget fokus på anbringelsesområdet, hvilket bl.a. afspejles i ændringerne fra 2010 i Serviceloven i kølvandet på Barnets Reform, Tilsynsreformen i 2012 og den tværministerielle arbejdsgruppe, som i 2012 kom med en række anbefalinger til forbedringer af undervisningen på interne skoler. Forskning viser, at hvis anbragte børn og unge skal have bedre fremtidsudsigter, skal de støttes til en bedre skolegang. 5 En analyse fra 2012 fra Social- og Integrationsministeriet påviser, at uddannelse sammen med forebyggelse og reduktion af kriminalitet er den væsentligste faktor i forhold til at understøtte en positiv ændring i udsatte børn og unges livsforløb også i samfundsøkonomisk optik. 6 Men ud over at skolegangen har stor betydning for anbragte børns fremtid, er skolen også afgørende for anbragte børns aktuelle trivsel og livskvalitet. Skolen kan bidrage til, at anbragte børn oplever ligeværdige relationer med kammerater, opbygger selvtillid og udvikler faglige og sociale kompetencer. 7 Signaturprojektet Som forskningen viser, er anbragte børns skolegang et område, der kræver opmærksomhed. Samtidig ligger det i krydsfeltet mellem omsorg og læring, som netop er Egmont Fondens to indsatsområder. En anbringelse uden for hjemmet er desuden en af de livskriser, som Egmont Fondens støtte retter sig imod på omsorgsområdet. Særligt for anbragte børn og unge gælder også, at de ofte på én gang oplever flere af de livskriser, Egmont Fonden arbejder med fx psykisk sårbarhed, vold i nære relationer og forældres skilsmisse. Af disse grunde er anbragte børns skolegang og uddannelse et oplagt indsatsområde for Egmont Fondens signaturprojekt. Egmont Fondens bestyrelse har derfor besluttet, at fondens næste signaturprojekt skal handle om anbragte børns skolegang og uddannelse. Et signaturprojekt er et projekt som: Egmont Fonden selv er initiativtager til afspejler Egmont Fondens indsatsområder omsorg og læring Egmont Fonden implementerer og driver selv eller i samarbejde med en eller flere organisationer er en stor satsning økonomisk og tidsmæssigt 1 Mortensøn & Neerbæk 2008 s / Olsen et al s. 11 / Rambøll for Egmont Fonden Det er dog vigtigt at bemærke, at en del af forskningen går tilbage til midten af 00 erne, og der er sket en del udvikling og øget opmærksomhed på anbringelsesområdet siden. 3 Vinnerljung 2010 s Mortensøn & Neerbæk 2008 s Vinnerljung 2010 s Rambøll for Social- og Integrationsministeriet 2012 s. 6 7 Perthou et al s. 16 4\n5 Da signaturprojektet er en stor satsning, pågår et grundigt analysearbejde forud for signaturprojektet. Dette dokument er en del af det analysearbejde. I signaturprojektets foranalyse er forskningslitteratur omhandlende anbragte børn og unge gennemgået. For at afgrænse det store felt er skandinavisk litteratur, der særligt omhandler anbragte børn og unges skolegang og uddannelse, prioriteret, ligesom kun litteratur, der er under ti år gammel, er gennemgået. Hermed er forskningslitteraturen begrænset til primært dansk forskning fra SFI og Aarhus Universitet samt svensk forskning. Derudover er der opsamlet pointer fra danske forskningsoversigter, som også tæller international litteratur. 8 Da en del af forskningslitteraturen især er koncentreret omkring døgninstitutioners interne skoler og samarbejdet mellem døgninstitutioner og skoler generelt er vidensindsamlingen til dels præget af perspektiver, der knytter sig til institutionsanbringelser. Andre perspektiver, der dækker fx plejefamilieanbringelser, søges afdækket senere i foranalysen. De anbragte børn og unge, som det hele handler om, har fået en stemme gennem bogen TABUKA. Bogen er et resultat af det danske projekt TABUKA, hvor 39 tidligere og nuværende anbragte igennem mere end to år har diskuteret erfaringer med at være anbragt og forslag til forbedringer af anbringelsessystemet. I bogen samles erfaringerne og forslagene fra projektet. Ud over gennemlæsning af bogen fra TABUKA påtænkes børnenes perspektiv desuden inddraget senere i foranalysen gennem fokusgruppeinterview med nuværende anbragte børn og tidligere anbragte unge. Som en del af signaturprojektets foranalyse er der, udover gennemgang af forskningslitteratur, foretaget interview med ti personer, 9 som tilsammen repræsenterer lærings-, omsorgs-, forvaltnings-, institutionsog forskningsperspektiver på anbringelsesområdet. Interviewene bruges til at udfordre og understøtte de konklusioner og anbefalinger, som træffes på baggrund af gennemgangen af forskningslitteraturen. Det er disse interview og informanter, der i nærværende dokument henvises til som Egmont Fondens interview og informanterne. Dette dokument er en opsamling på den viden, der er tilvejebragt gennem forskningsgennemgangen og interview. Dokumentet skal fungere som et vidensfundament for kvalificeringen af signaturprojektet og er udelukkende udarbejdet til internt brug i Egmont Fonden. Dokumentet er udarbejdet i foråret 2012 af projektleder på signaturprojektets foranalyse Maria Sander. Læsevejledning På baggrund af gennemgang af forskningslitteratur samt interview er der indkredset seks fokusområder, som kræver særlig opmærksomhed, når det gælder anbragte børn og unges skolegang og uddannelse. De seks fokusområder er: ressource- eller kompenserende perspektiv anbragte børns kognitive niveau inklusion i skole og lokalsamfund relationer til voksne og andre børn undervisning og behandling tilrettelæggelse af undervisning De to første fokusområder, som handler om, hvordan der tales og tænkes om anbragte børn, behandles i kapitel 4 Børnesyn. De to næste fokusområder gennemgås i kapitel 5 Inklusion, som handler om inklusion af anbragte børn i samfundet og inklusion af betydningsfulde relationer i de anbragte børns liv. De to sidste fokusområder, som handler om undervisning af anbragte børn, behandles i kapitel 6 8 Egelund et al samt Bryderup & Trentel 2012 afsnit Oversigt over informanter vedlagt som bilag 1 5\n6 Omsorgsfuld læring. Hvert fokusområde behandles i et særskilt afsnit, der indledes med en opsamling kaldet Kort fortalt. Alle konklusioner og deraf følgende anbefalinger for hvert fokusområde er samlet i punktform i kapitel 2 Konklusioner og anbefalinger. Af pladshensyn gentages de ikke i kapitlerne 4, 5 og 6, hvor fokusområderne gennemgås. I dokumentet omtales anbragte børn og unge for overskuelighedens skyld konsekvent som anbragte børn, undtagen når det specifikt handler om anbragte unge. For så vidt muligt at undgå termen normal om det, der står i modsætning til specialsystemet for anbragte børn og unge, omtales skoler, der ikke er specialskoler, som folkeskolen. Specialskoler dækker over dagbehandlingstilbud og døgninstitutioners interne skoler, og de kan sagtens følge folkeskolens regler og målsætninger, men betegnes i dette dokument udelukkende som specialskoler. Folkeskolen dækker over almene folkeskoler og privatskoler. 6\n7 Kapitel 2: Konklusioner og anbefalinger I dette kapitel præsenteres konklusionerne for hvert af de seks fokusområder. På baggrund af konklusionerne indkredses nogle anbefalinger relateret til hvert fokusområde. For overskuelighedens skyld præsenteres konklusioner og anbefalinger i punktform. Ressource- eller kompenserende perspektiv Konklusioner Lærere, pædagoger og socialrådgivere har tendens til at fokusere mindre på anbragte børns ressourcer og mere på deres problemer uanset omfanget af problemerne Anbringelsessteder, der er fokuserede på anbragte børns ressourcer, opnår i højere grad, at børnene inkluderes i folkeskolen end anbringelsessteder, som fokuserer på børnenes problemer Anbefalinger Anbragte børns ressourcer og erfaringer bør anerkendes, støttes og videreudvikles af pædagoger, plejefamilier, lærere og socialrådgivere Anbragte børn bør inddrages i forhold, der vedrører dem selv fx deres skolegang så de anerkendes og værdsættes som deltagende og handlende personer Anbragte børns kognitive niveau Konklusioner Anbragte børn befinder sig statistisk set kognitivt inden for normalområdet, men præsterer under deres kognitive niveau Lærere, pædagoger, plejeforældre og anbragte børn selv har lave forventninger til børnenes faglige udvikling Anbragte børn har ofte faglige huller (knowledge gaps) pga. mange miljø- og skoleskift Mangelfuld eller dårlig 9. klasses afgangseksamen er den største risikofaktor for fremtidige psykosociale problemer Anbefalinger Forventninger til og ambitioner for anbragte børns faglige udvikling bør øges Faglig støtte til det enkelte barn bør være tilrettelagt efter de faglige kundskaber og det potentiale, som standardiserede tests kan afdække Anbragte børns grundskoleundervisning bør mindst sigte mod en bestået 9. klasses afgangseksamen på et vist niveau i hele fagrækken Inklusion i skole og lokalsamfund Konklusioner Den normaliseringshensigt, der ligger til grund for en anbringelse, vanskeliggøres, når anbragte børn ikke inkluderes i det omgivende samfund og dets almene institutioner 7\n8 Anbragte børns udvikling af færdigheder, der kræves i dagliglivet og i samspillet med andre mennesker, styrkes gennem inklusion i det omgivende samfund og dets almene institutioner Det er de færreste anbragte børn, der modtager undervisning i specialsystemet, som senere (gen)integreres i folkeskolen En målrettet inklusionsindsats i en folkeskoleklasse medfører, at anbragte børn oplever sig som en del af det sociale fællesskab Anbefalinger Anbragte børn bør gennem en prosocial indsats så vidt muligt inkluderes i folkeskolen og lokalmiljøets foreninger, sportsklubber m.v. Det bør afdækkes, hvordan inklusion af anbragte børn i folkeskolen bedst kan realiseres Accepten af forskelligheder og særlige behov bør øges blandt lærere, klassekammerater, der ikke er anbragt, og deres forældre i tilstrækkelig grad til, at anbragte børn kan indgå i folkeskoleklasser og være en del af det sociale fællesskab Relationer til voksne og andre børn Konklusioner Anbragte børns hverdag bliver mindre konfliktfyldt, når de biologiske forældre inddrages i deres børns hverdagsliv og skolegang En stabil, gennemgående voksen har afgørende betydning for anbragte børns trivsel og uddannelsessucces Andre børn, fx klassekammerater, har afgørende positiv eller negativ betydning for anbragte børns trivsel Anbefalinger Anbragte børns biologiske forældre bør inddrages i børnenes skolegang i det omfang, de magter det, og det er relevant for børnene Anbragte børn bør tilbydes en fleksibel, uvildig, gennemgående voksen, som bl.a. har til opgave at støtte barnets læringsproces Lærere i folkeskolen skal sikre, at anbragte børn ikke mobbes, og at de trives i skolen sammen med kammeraterne Anbragte børns sociale kompetencer bør styrkes, så de bliver i stand til at danne positive relationer med jævnaldrende Undervisning og behandling Konklusioner I undervisningen af anbragte børn ses en tendens til at vægte social og personlig udvikling højere end faglige mål, hvorfor det socialpædagogiske indhold prioriteres højere end det faglige Det er en myte, at anbragte børn ikke er modtagelige for undervisning, før deres psykosociale problemer er behandlet Når undervisning og behandling adskilles, gives anbragte børn en mulighed for at opleve sig som kompetente og få et frirum væk fra deres problemer 8\n9 Anbefalinger Undervisning og behandling af anbragte børn bør holdes adskilt for at sikre, at de kompetencer, der kræves for at indgå i videre uddannelse, bliver tilvejebragt i undervisningen Der bør sikres et velfungerende samarbejde mellem skole og anbringelsessted fx i form af en fastansat skolekonsulent, som har ansvar for kommunikation angående børnenes trivsel og faglige udvikling Der bør føres kommunalt tilsyn med den undervisning og læring, som hvert anbragt barn får Tilrettelæggelse af undervisning Konklusioner Differentieret, fleksibel undervisning er en nødvendighed for at imødekomme anbragte børns behov for særlig støtte og opmærksomhed Den differentierede undervisning, anbragte børn har brug for, stiller store krav til lærernes kompetencer Adfærds- og indlæringsvanskeligheder er for mange anbragte børn en reaktion på en svær livssituation vanskelighederne vil ofte forsvinde eller reduceres betragteligt, når barnet oplever faglig succes Anbefalinger Lærere bør kompetenceudvikles og efteruddannes til at kunne varetage en differentieret undervisning, der tilgodeser anbragte børns forskellige behov og læringsstile Anbragte børns motivation for skolegang bør styrkes gennem støtte til udvikling af sociale kompetencer Både børn med udadreagerende adfærd, og dem der skintilpasser sig, bør gives opmærksomhed og faglig støtte. Støtten bør gives i dialog med barnet Der bør forskes i, hvordan læringstilbud for anbragte børn med diagnoser skal tilrettelægges for at sikre disse børns læring Anbragte børn bør støttes i deres lektielæsning 9\n10 Kapitel 3: Anbragte børn i tal Cirka 1 % af en børneårgang er anbragt uden for hjemmet. Dette tal har været nogenlunde konstant de sidste 100 år. 10 Tal fra Ankestyrelsen 11 viser, at der i 2010 var børn mellem 0 og 17 år, som var anbragt uden for hjemmet. 46 % var piger og 54 % drenge. Disse tal viser, hvor mange børn der var anbragt uden for hjemmet den 31. december Hvis man ser på, hvor mange børn, der er anbragt uden for hjemmet i løbet af et helt kalenderår er tallet Anbragte børns alder 7% 8% 42% 21% 23% 0-3 år 4-6 år 7-11 år år år 4% 4% 2% 17% 23% Anbringelsessted 51% Plejefamilie Døgninstitution Socialpædagogisk opholdssted Eget værelse Kost- eller efterskole Uoplyst I gruppen af anbragte børn og unge ses en overvægt af teenagere. Der er således en aldersskævhed, som præger det gennemsnitlige billede af anbragte børn og unge og deres problemstillinger. 13 Derimod må SFIs forløbsundersøgelse af alle anbragte børn født i 1995 formodes at kunne belyse gruppen af anbragte børn, som den ser ud, før eventuelle problematikker knyttet til puberteten sætter ind. Den sidste analyse blev foretaget, da børnene var 11 år. 14 Forløbsundersøgelsen viser bl.a., at anbragte børn i langt højere grad end ikke-anbragte jævnaldrende ligger uden for normalområdet på SDQ skalaen. 15 Den amerikanske skala måler børns trivsel og er valideret til danske forhold. Skalaen belyser børnenes emotionelle problemer, adfærdsvanskeligheder, hyperaktivitet, prosocial adfærd samt kammeratskabsproblemer Ottosen et al s. 204 / Bryderup Tallene fra Ankestyrelsen er også brugt til diagrammerne. Tallene er opgjort pr. 31. december Tal fra 2009 Rambøll for Egmont Fonden 13 Andersen 2008 s Egelund et al Andersen 2008 s Ottosen & Christensen 2008 s\n11 Anbragte børn Ikke-anbragte børn 17% 50% 33% Inden for normalområdet Uden for normalområdet 5% 5% 90% Inden for normalområdet Uden for normalområdet Grænseområde Grænseområde De anbragte børn, der klarer sig bedst i skolen, er dem, som udelukkende er anbragt pga. forældres problemstillinger frem for egne diagnoser, misbrugs- eller adfærdsproblemer. 17 For ca. 25 % af alle anbragte børn i forløbsundersøgelsen er der i udgangspunktet grund til at tro, at de har potentialet til at klare sig på lige fod med andre børn målt på tre kriterier: De ligger inden for normalområdet på SDQ skalaen, de har ingen diagnoser, og de er uden egen andel 18 i anbringelsen. En halvt så stor gruppe på % har de modsatte karakteristika: De har en eller flere diagnoser på alvorlig sygdom eller handicap, de ligger uden for normalområdet på SDQ skalaen, og deres anbringelse er ikke kun begrundet i forældres forhold, men også i barnets egne. Resten af børnene mere end halvdelen ligger imellem disse yderpunkter. 19 Tal fra Ankestyrelsen viser, at forhold vedrørende barnets skolegang var årsag til 34 % af de anbringelser, der blev foretaget i For mange anbragte børn er problemer omkring skolegangen således ikke kun en konsekvens af selve anbringelsen. Til trods for den store forekomst af skoleproblemer blandt anbragte børn modtager næsten halvdelen af dem ingen særlig støtte i skolen. 20 Undervisning af anbragte børn i forløbsundersøgelsen 13% 13% 6% 45% Folkeskole uden specialforanstaltninger Folkeskole med specialforanstaltninger 23% Specialskole Intern skole på døgninstitution Ingen/uoplyst 17 Ottosen & Christensen 2008 s Dvs. de er anbragt på baggrund af forældres problemstillinger og livsforhold 19 Andersen 2008 s Disse tal kommer dog fra forløbsundersøgelsen, hvor en stor del af børnene er anbragt i plejefamilie og går i folkeskole. Tal for en anden aldersgruppe fx teenagere ville sandsynligvis vise en anden fordeling. 11\n12 Kapitel 4: Børnesyn Ressource- eller kompenserende perspektiv Kort fortalt I arbejdet med anbragte børn ses en tendens til i højere grad at fokusere på fortiden og børnenes problemer frem for på deres ressourcer og kompetenceudvikling ift. de krav, samfundet stiller og vil stille i fremtiden. Dette til trods for, at et ressourceorienteret perspektiv kan bidrage positivt til anbragte børns inklusion fx i folkeskolen. Når børnenes ressourcer frem for deres problemer bliver kernen i deres undervisning og behandling, anerkendes og værdsættes deres erfaringer. De får mulighed for at være deltagende og handlende personer, som lærer at tage ansvar og træffe beslutninger på egne vegne. Beskyttelse eller livsmestring? Mange anbragte børn har en baggrund, der har voldt dem lærings- og/eller familiemæssige problemer, som kræver opmærksomhed i planlægningen af børnenes undervisning og behandling. Forskning peger på, at der dog er en tendens til at give børnenes problemer større opmærksomhed end de ressourcer, som de også har. 21 Kernen i et sådant kompensatorisk perspektiv er barnets problemer, og hvad der kan gøres for at afhjælpe problemerne. Beskyttelse mod udefrakommende påvirkninger samt forudsigelighed vægtes højt og kommer til udtryk gennem helt faste rutiner og struktur for hverdagen, som tænkes at beskytte børnene mod en indre uro. Det kompensatoriske perspektiv præges af en bagudrettet eller en her-ognu-orientering, mens fremtidsorienterede mål vil være af principiel karakter, mere end det vil være reelle mål, der arbejdes systematisk hen imod. 22 Som modsætning hertil står et perspektiv, hvor fokus er på barnets ressourcer og på, hvordan disse udnyttes, så barnet lærer at mestre sit liv og sine livsvilkår. Her lægges vægt på, at barnet selv tager initiativ og ansvar og oplever kontrol over egne handlinger og derigennem drager erfaringer. Anbringelsessteder, der er præget af et ressourceperspektiv, er mere fokuserede på at inkludere børnene i lokalmiljøet fx i lokale folkeskoler, end anbringelsessteder, som arbejder kompenserende. Af den grund ses også en tendens til, at ressourcefokuserede anbringelsessteder i højere grad opnår, at børnene integreres i folkeskolen. 23 Hvorvidt den læringsmæssige og socialpædagogiske praksis bærer præg af et ressource- eller et kompenserende perspektiv er mere eller mindre tilfældigt. Det er således ikke omfanget eller kompleksiteten af børnenes problemer, der bestemmer praksis på det enkelte anbringelsessted og den enkelte skole. 24 Forskellen på ressource- og kompenserende perspektiver opsummeres i en undersøgelse fra 2006 om anbragte børns skolegang: Denne undersøgelse har vist, at der en udbredt kompensatorisk tænkning både omkring den samlede indsats og i forhold til specialundervisningen. Det er tillige påvist, at der oftest er tale om individualiserede tilgange til enkelte børn og unge, hvor det er i relationen mellem de enkelte børn og den professionelle, at de manglende personlige, sociale og faglige kompetencer tænkes udviklet. Fortiden 21 Bryderup & Andsager 2006 s. 271, Ibid. 23 Ibid. s Ibid. 12\n13 tænkes således i høj grad ind i såvel det socialpædagogiske arbejde som i specialundervisningen, hvorimod den fremtidige integration oftest er fraværende eller kan reduceres til abstrakte hensigtserklæringer, som ikke er sammenhængende med pædagogikken. På denne baggrund efterlyses pædagogisk tænkning i mere kollektive lærings- og udviklingsmiljøer, hvor der i højere grad fokuseres på børnenes og de unges kompetenceudvikling i forhold til de krav, der stilles i det moderne samfund, end på at søge at lappe på fortidens skader. 25 Anerkendelse I flere af Egmont Fondens interview fremhæves vigtigheden af at fokusere på børnenes ressourcer og sørge for, at de bliver anerkendt og værdsat som deltagende og handlende personer. Herigennem får børnene mulighed for at træffe beslutninger på egne vegne, tage ansvar og drage erfaringer. Flere informanter taler om at gøre børnene til subjekter i stedet for objekter at støtte dem til at blive agenter i eget liv. Det kan fx ske ved at inddrage barnet, når der fastsættes faglige mål for hans eller hendes skolegang eller invitere barnet med til møder, der vedrører hans eller hendes anbringelse. De 4 Årstider, som er et kommunalt tilbud i Københavns Kommune for tidligere og nuværende anbragte, forklarer: Det sker alt for ofte, at beslutninger bliver taget hen over hovedet på mig. Det gør mig utryg, at jeg ikke ved, hvad der foregår. Det er mit liv, men der er sjældent nogen, der spørger eller involverer mig. Det skal selvfølgelig ske på et niveau, hvor jeg kan forstå og overskue det. 26 Det fremhæves i flere interview, at der altid vil være et udviklingsperspektiv i dét, børnene har med sig af erfaringer. Mange anbragte børn har klaret sig på trods af svære livssituationer og har derigennem udviklet ressourcer og kompetencer, som skal gives opmærksomhed og videreudvikles. 27 I en forskningsoversigt fra 2009 konkluderes det, at anbragte børn selv fremhæver værdien af at blive anerkendt. Det ses som en rød tråd igennem forskningsmaterialet, at forudsætningen for et godt anbringelsesforløb ifølge de anbragte børn selv er at blive betragtet og behandlet som et selvstændigt menneske med egen betydningsfuld mening. 28 Noget forskning om anbragte børns skolegang tager udgangspunkt i et socialkonstruktivistisk syn. 29 Her forstås kategoriseringer af anbragte børn som værende frembragt gennem menneskers tænkning, sprog og social praksis. Den måde, man opfatter anbragte børn på, er i det socialkonstruktivistiske perspektiv bundet til en kontekst og er derfor foranderlig. I denne optik har det derfor afgørende betydning i hvilket omfang, man anser de anbragte børn som selvstændige individer med ressourcer og kompetencer til at agere i eget liv. Dette bekræftes med få ord fra en tidligere anbragt: Jeg følte ofte, at jeg blev opfattet som et problem og ikke som et barn. 30 Anbragte børns kognitive niveau Kort fortalt Svensk forskning påviser, at anbragte børns kognitive niveau ikke er lavere end deres jævnaldrendes, men at de præsterer under deres kognitive niveau. Årsagen hertil er, at børnene har faglige huller 31 pga. 25 Bryderup & Andsager 2006 s De 4 Årstider 2012 s Dette bekræftes i Bryderup & Andsager 2006 s Egelund et al s Se fx Mortensøn & Neerbæk De 4 Årstider 2012 s Faglige huller er i mangel af bedre en oversættelse af knowledge gaps 13\n14 skoleskift, og at lærere, pædagoger og plejefamilier som følge heraf undervurderer børnenes evner og derfor stiller lave krav til deres faglige udvikling. Når børnenes faglige kundskaber og potentiale afdækkes gennem tests, og der kan gives en målrettet støtte i forhold til det enkelte barns faglige huller, øges barnets faglige niveau. Når de faglige kundskaber styrkes, øges sandsynligheden for, at børnene kan opnå 9. klasses afgangseksamen. Grundskoleuddannelsen er fundamentet for videre uddannelse og har derfor afgørende betydning for anbragte børns fortsatte tilknytning til uddannelsessystemet. Knowledge gaps Når anbragte børn klarer sig dårligere i uddannelsessystemet end deres jævnaldrende, er det nærliggende at forklare det med, at deres kognitive niveau ligger under gennemsnittet pga. gentagne svigt og traumer i barndommen. Et svensk forskningsprojekt konkluderer, at forklaringen snarere ligger i, at anbragte børn rent fagligt præsterer under deres evner, bl.a. fordi ambitionerne på deres vegne er lave. 32 I forskningsprojektet har 25 familieplejeanbragte børn, som ikke har diagnoser, og som har haft en relativ stabil anbringelse, fået særlig faglig støtte i en toårig periode. Gennem forløbet er børnenes skolepræstationer forbedret; deres koncentration og hukommelse er øget ligesom lysten til at gå i skole, og deres læse- og stavefærdigheder er forbedret markant. I forhold til deres matematiske færdigheder ses dog kun en svag forbedring. Ved forskningsprojektets start viste IQ tests, at børnene lå inden for normalområdet, men markant under gennemsnittet for deres aldersgruppe. Læsetests og matematiske tests sammenholdt med IQ testen viste, at majoriteten af børnene præsterede under deres kognitive niveau, men ved projektets afslutning var denne diskrepans reduceret. Samtidig var børnene efter to år stort set på niveau med deres jævnaldrende i IQ tests, hvilket igen bekræftede, at børnene ved projektets start præsterede under deres egentlige formåen. 33 Der fremhæves to årsager til, at de anbragte børn i forskningsprojektet præsterede under deres kognitive evner: Børnene har huller i deres faglige viden som en konsekvens af skoleskift Plejeforældre og lærere har lave forventninger og ambitioner på børnenes vegne Kernen i forskningsprojektet var gennem standardiserede tests at afdække det enkelte barns faglige niveau og potentiale og på den baggrund tilpasse støtten efter individuelle behov. Når de faglige huller på den måde blev udfyldt, trådte potentialet frem med det resultat, at både børnene selv og de voksne omkring dem hævede ambitionerne for børnenes faglige præstationer. 34 I Egmont Fondens interview med Bo Vinnerljung, som var leder af forskningsprojektet, betegner han det som en kronisk problematik, at socialrådgivere, socialpædagoger, plejefamilier og lærere undervurderer anbragte børns begavelse og derfor har lave forventninger og stiller lave krav til børnenes faglige udvikling. Vinnerljung kalder det kognitiv forsømmelse, fordi det holder børnenes potentiale skjult også for børnene selv. I et kvalitativt internationalt studie af 38 tidligere anbragte, som har opnået en lang videregående uddannelse med karakterer over middel, bekræftes betydningen af de forventninger, der stilles. De faglige præstationer styrkes, når lærere og pædagoger/plejefamilier øger ambitionerne og forventningerne på børnenes vegne og udviser interesse for deres skolegang og uddannelse Tideman et al Se også Vinnerljung & Hjern 2011 s Tideman et al s Ibid. s Martin & Jackson 2002 s\n15 At anbragte børn har faglige huller pga. ustabil skolegang bekræftes af dansk forskning. Her påpeges det også, at anbragte børns faglige potentiale sjældent er afdækket, når de visiteres til et skoletilbud. Konsekvensen er, at det ikke nødvendigvis er det rette skoletilbud, barnet visiteres til. Ydermere er det problematisk at fastsætte faglige målsætninger, når barnets faglige niveau og potentiale ikke er kendt klasses afgangseksamen som fundament for videre uddannelse En rapport fra den svenske Socialstyrelse understøtter det svenske forskningsprojekts konklusioner om, at anbragte børn præsterer under deres kognitive niveau, men at de ikke er kognitivt under niveau. Rapporten problematiserer, at undersøgelser af anbragte børns intelligens ofte anvender resultater fra de tests, der bruges til session i militæret. Her scorer de mænd, der tidligere har været anbragt, gennemsnitligt lavere end andre. Socialstyrelsen argumenterer dog for, at det ikke er mændenes kognitive niveau, der er årsagen til, at de scorer lavt. Det er snarere det faktum, at de ikke har uddannelse ud over grundskolen, og således deres uddannelsesniveau, der er det afgørende. 37 Her betones altså, at konsekvensen af manglende uddannelse ud over grundskolen er, at tidligere anbragte fortsætter med at præstere under deres kognitive evner. Som en indikator for det videre uddannelsesniveau efter grundskolen benytter den svenske Socialstyrelse sig af karaktererne fra 9. klasses afgangseksamen, som ifølge svensk forskning har betydning for tilbøjeligheden til at studere videre efter grundskolen uanset barnets socioøkonomiske baggrund. Det konkluderes endvidere, at lave eller manglende karakterer ved 9. klasses afgangseksamen er den største risikofaktor for fremtidige psykosociale problemer som kriminalitet, misbrug, selvmordsforsøg og afhængighed af offentlige ydelser. 38 Også blandt Egmont Fondens informanter betones vigtigheden af 9. klasses afgangseksamen. I langt de fleste interview nævnes, at det er afgørende for anbragte børns videre livsforløb, at de får en 9. klasses afgangseksamen. Den ses som fundamentet for al videre uddannelse, og resultaterne derfra bliver derfor afgørende. Flere bruger eksemplet, at man i dag ikke kan blive gadefejer uden at kunne tale engelsk, betjene kompliceret IT udstyr og indgå i sociale sammenhænge på arbejdspladsen. Det opfattes derfor som en nødvendighed, at der arbejdes for, at anbragte børn opnår en god 9. klasses eksamen i højere grad, end tilfældet er i dag. Flere informanter ser derfor også med skepsis på tendensen til at lade anbragte børn primært på interne skoler kun gå til afgangseksamen i kernefagene dansk, engelsk og matematik frem for i hele fagrækken. Det er samtidig en pointe, at afgangseksamen får endnu større betydning for anbragte børn, fordi de mangler netværk og derfor kan have sværere ved at få støtte til at finde praktikpladser, jobs m.v.: Anbragte børn har kun dét, der står på eksamenspapiret, som Bo Vinnerljung udtrykker det. I enkelte interview udtrykkes dog også en opfattelse af, at anbragte børn i en eller anden grad er anderledes end andre børn og har så mange problemer, at det ikke kan forventes, at de kan opnå en 9. klasses afgangseksamen. Dette tilbagevises dog af de repræsentanter for døgninstitutioner, som er interviewet. En af dem melder, at stort set alle deres elever går til afgangseksamen i hele fagrækken og består. 39 En anden fortæller, at deres elever i den interne skole har et højere gennemsnit ved afgangseksamen end eleverne på den lokale folkeskole og understreger at pensum, censorer m.v. lever op til folkeskolens krav Mortensøn & Neerbæk 2008 s. 80 / Bryderup et al s Vinnerljung et al s Ibid. s Egmont Fondens interview med Søren Haaber Johansen 40 Egmont Fondens interview med Niels Brun Madsen 15\n16 Kapitel 5: Inklusion Inklusion i skole og lokalsamfund Kort fortalt Anbragte børn befinder sig i en marginaliseret position, som forstærkes yderligere, når de afgrænses fra det omgivende samfund. Dette gælder fx, når et anbragt barn tages ud af folkeskolen for at modtage specialundervisning. Jo mindre børnene inkluderes i folkeskoler, fritids- og foreningsliv m.v., des sværere bliver det for dem at afprøve og opøve de sociale færdigheder, der kræves for at fungere og begå sig i samfundet. Målet med at fjerne børn fra hjemmet er netop at inkludere dem i samfundet og give dem opvækstvilkår, der ligner andre børns. Der ligger dermed et paradoks i, at inklusion i samfundet søges opfyldt gennem eksklusion fra samfundets almene institutioner for børn og unge. Gennem inklusion gives anbragte børn mulighed for at indgå i livssammenhænge, hvor de kan klare sig godt og opnå succes. Dermed kan deres følelse af normalitet styrkes. Sociale færdigheder trænes gennem inklusion Børn, der er anbragt uden for hjemmet, befinder sig i en marginaliseret position i kraft af, at de ikke bor sammen med deres forældre, sådan som deres jævnaldrende gør. Når anbragte børn ekskluderes fra det omgivende samfund og dets almene institutioner, øges marginaliseringen yderligere. Det gælder fx på de døgninstitutioner, hvor alle børnenes aktiviteter skole, fritid, leg og hvile foregår på samme matrikel. Når børnene således ekskluderes, får de ikke mulighed for at øve sociale færdigheder i en realistisk interaktion med omverdenen. Nogle anbringelsesmiljøer er så anormale i forhold til andre børns opvækstvilkår, at det paradoksalt nok bliver svært at opfylde den normaliseringshensigt, som ligger til grund for, at et barn fjernes fra hjemmet. 41 Dagligdagsaktiviteter, der skal fungere som en kvalificering til inklusion i samfundet, bliver i stedet et surrogat for meningsfulde aktiviteter uden for anbringelsesstedet såkaldte som-om aktiviteter. 42 Børn, der anbringes uden for hjemmet, må antages at være nogle af samfundets mest sårbare børn. Mange bliver anbragt pga. sociale og emotionelle problemstillinger, som betyder, at de ikke altid agerer ifølge normen. Børn vil orientere sig mod deres jævnaldrende, og derfor kan der opstå et samfund i samfundet med egne værdier, når børn med afvigende adfærd bor under samme tag. Der kan forekomme en socialisering til afvigende adfærd, hvis ikke børnene også færdes i miljøer, hvor normsvarende adfærd og regelsæt dominerer. 43 Uanset miljøet opnår børnene naturligvis sociale kompetencer. Det kræver fx store kompetencer at navigere i en gruppe af skiftende voksne og børn med uforudsigelig adfærd: I almindelighed optræder børnene som kyndige aktører i de krævende sociale interaktioner 44. Det afgørende er, hvorvidt de færdigheder, de lærer, også er anvendelige uden for institutionsverdenen Ottosen et al s Ibid. s. 206 / Egmont Fondens interview med Peter Jensen 43 Egelund et al Egelund & Jakobsen 2009 s Ibid. / Ottosen et al s\n17 Fritidsaktiviteter at være ligesom alle andre Anbringelsessteder, der er relativt åbne over for omverdenen, har de bedste forudsætninger for at støtte børn i at udvikle de færdigheder, der kræves i dagliglivet og i samspillet med andre mennesker. 46 Muligheden for at opnå sociale færdigheder styrkes altså gennem inklusion i lokalmiljøet, fx i skole, foreninger og sportsklubber. Dette bekræftes gennem interview med tidligere og nuværende anbragte i bogen TABUKA, hvor især fritidsaktiviteter i lokalmiljøet fremhæves som et fristed, fordi det både er en metode til at give sine tanker fri, og fordi det giver mulighed for at indgå i sociale sammenhænge med jævnaldrende uden for institutionslivet. Det forklares bl.a. således: 47 Sille: Man er bare et barn, der går til et eller andet. Jeg er ikke Sille, der er på børnehjem, men jeg er Sille, der spiller badminton ligesom alle andre. Storm: Så er man ikke noget i kraft af ens problemer, men i kraft af det man gør [ ]. Og det betyder en masse. Lige pludselig får du lov at komme med til Birgittes fødselsdag bare fordi du er god til fucking fodbold. Sille: De kammerater, som ikke er formet som os, de giver os jo også selvtillid til at kunne handle anderledes. Dette beskrives også af flere af Egmont Fondens informanter. Nogle kalder det kammeratskabseffekten, når mødet med andre børn bliver en indgang til at skabe netværk. Et netværk, som kan styrke følelsen af normalitet og endvidere stimulere lysten til at tilegne sig viden om nye interessefelter, som har værdi i det sociale fællesskab. Inklusion i folkeskolen I henhold til anbringelsesreformen fra 2006 har anbragte børn og unge krav på at få en undervisning, der svarer til den, som ikke-anbragte børn med samme kognitive forudsætninger tilbydes. De skal så vidt muligt undervises i folkeskolens regi, og hvis det ikke er muligt, skal undervisningen tilrettelægges med henblik på, at den enkelte kan vende tilbage til folkeskolen, så snart det er muligt. SFI bekræfter: samlet set må det konkluderes, at børnene langt hen ad vejen er bedst stillede, såfremt de opnår integration i normalskolesystemet. I praksis er det dog de færreste børn, der modtager undervisning i specialsystemet, som vender tilbage til folkeskolen. 48 Hvorvidt børn visiteres til folkeskolen eller en specialskole afgøres bl.a. af sagsbehandlerens opfattelse af folkeskolen. Blandt nogle sagsbehandlere, socialrådgivere og pædagoger forekommer der en opfattelse af, at folkeskolen ikke er rummelig. Når dette er tilfældet, vil der ved visiteringen være tilbøjelighed til at nedprioritere folkeskoleundervisning. 49 Opfattelsen af, at folkeskolen ikke er rummelig, deles af flere af Egmont Fondens informanter. Her peges der på, at både lærere, klassekammerater, der ikke er anbragt og deres forældre, spiller en afgørende rolle for graden af accept af forskelligheder og særlige behov. Undersøgelser viser, at der kun skal en relativ kortvarig men målrettet indsats til, for at anbragte børn kan indgå i en almindelig folkeskoleklasse på en måde, hvor de oplever sig som en del af det sociale fællesskab. 50 Netop denne inklusion i folkeskolen kan bidrage til en følelse af normalitet en følelse som 46 Egelund & Jakobsen s Nielsen 2005 s Hansen 2005 s. 19 / Bryderup et al s. 275 / Egmont Fondens interview med Søren Skjødt 49 Andersen 2008 s Egelund et al s Se også Hansen\n18 mange anbragte børn stræber efter at opnå. Især for de børn, der klarer sig godt i skolen, bliver den et fristed og en arena for succesoplevelser, som styrker selvopfattelsen. 51 Relationer til voksne og andre børn Kort fortalt Gode relationer til forældre, til andre voksne og til børn har stor betydning for anbragte børns trivsel, også når det kommer til skolegang og uddannelse. De biologiske forældre fylder meget i anbragte børns bevidsthed og kan være en afgørende motivationsfaktor i forhold til uddannelse. At inddrage forældrene virker anerkendende og skaber forbindelse mellem de forskellige livssammenhænge, barnet indgår i. Et godt forældresamarbejde kan desuden føre til færre konflikter også for barnet. Uanset niveauet af forældresamarbejde har anbragte børn behov for at have en stabil, omsorgsfuld og gennemgående voksen i sit liv. En støttende voksen, der er uvildig i forhold til skole og kommune, og hvor relationen rækker ud over selve anbringelsen. Også andre børn har afgørende indflydelse på anbragte børns trivsel. Enten negativt i form af mobning og marginalisering eller i form af en positiv og integrerende tilknytning til børnegruppen fx i skolen. Gode relationer gennem forældresamarbejde For anbragte børn er det ikke de biologiske forældre, der fungerer som primære omsorgspersoner. Det reducerer dog ikke børnenes ønske om, at forældrene skal være en del af deres liv: Særligt udpeger anbragte børn og unge dog relationen til forældre og anden nær familie som afgørende for, at der kan blive tale om vellykkede anbringelsesforløb. I forhold til forældrene er dette ønske dobbeltbundet, da relationerne ofte i udgangspunktet er kendetegnet ved frustrationer, bekymringer og vanskeligheder. Det ændrer imidlertid ikke ved, at forældrene fylder meget i de anbragte børns bevidsthed, hvilket er tilfældet uanset aldersgruppe og anbringelsesform. 52 Af en ung, der selv har været anbragt, udtrykkes det således: Forholdet til den rigtige familie er meget vigtigt. Hvis man bliver fjernet fra plejefamilien, og man ikke har et forhold til sine forældre, er man på herrens mark. De vil være som en fremmed for dig. Det oplevede jeg med min far. Jeg flyttede hjem til en fremmed mand 53 Ved en anbringelse uden for hjemmet tilføjes endnu en livssammenhæng, som børnene skal kunne navigere i. For at skabe forbindelse mellem de forskellige livssammenhænge, som ofte kan virke modsætningsfyldte og have forskellige værdier, kan forældrene inddrages i det omfang, de magter det, fx som publikum til fodboldkampe, ledsagere i svømmehal og lignende. 54 Også skolen kan være inkluderende over for forældre. Skolen kan ligefrem fungere som en neutral base for forældre, der har et konfliktfyldt forhold til anbringelsesstedet. Her kan de inkluderes gennem invitationer til forældremøder, teateraftner m.m. 55 Fra Egmont Fondens interview er der også eksempler på, hvordan biologiske forældre med fordel kan inddrages i børnenes liv. På døgninstitutionen Bøgholt foretages et dagligt opkald til alle forældre, hvor de informeres om, hvordan deres barns dag er forløbet. Ifølge forstanderen betyder det, at forældrene 51 Nielsen 2005 s Egelund et al s De 4 Årstider 2012 s Ottosen et al s Nielsen 2005 s\n19 føler sig inddraget og anerkendt som forældre, hvilket fører til langt færre konflikter både med forældrene og med børnene, som ikke tvinges ud i situationer, hvor de føler, at de skal vælge side. Et kvalitativt, internationalt studie af tidligere anbragte, som har opnået en lang videregående uddannelse med karakterer over middel, understreger, hvor stor indflydelse biologiske forældre har på de valg, anbragte børn træffer også i forhold til uddannelse. Studiet viser, at forældres interesse og opbakning til uddannelse fungerer som en afgørende motivationsfaktor uanset forældrenes eget uddannelsesniveau. Selv i tilfælde, hvor barnet/den unge ikke har haft kontakt med sine forældre i op til ti år, var forældrene en stor motivationsfaktor i forhold til uddannelse. 56 Et dansk forskningsprojekt bekræfter, at forældres støtte til uddannelse kan være en motivationsfaktor, men påpeger, at anbragte børns biologiske forældre sjældent har overskud eller erfaring til at fungere som en egentlig støtte og motivationsfaktor i forhold til uddannelse. 57 En gennemgående voksen Uanset niveauet af forældresamarbejde har anbragte børn behov for at have en stabil gennemgående voksen i deres liv. Dette er et tilbagevendende tema for de tidligere og nuværende anbragte børn og unge i TABUKA. Her efterlyses en barnets støtteperson, som kan følge barnet under hele anbringelsen og eventuelt efter og være uvildig i forhold til skole, kommune, psykologer m.m. Ønsket om en sådan støtteperson er dét, der fylder mest i hele materialet fra TABUKA. 58 Den danske del af et internationalt forskningsprojekt, der afsluttedes i 2010 bekræfter betydningen af, at anbragte børn har en gennemgående voksen gennem hele livet, som de kan støtte sig til. Forskningsprojektet har påvist en sammenhæng mellem tidligere anbragtes grad af succes i uddannelsessystemet og tilstedeværelsen af en stabil og gennemgående voksen. 59 Voksenstøttens betydning for uddannelsessucces opsummeres af Robin i TABUKA materialet: Der har været nogle få personer, man har haft et trygt og kærligt forhold til. Et menneske som på et eller andet tidspunkt har sagt et eller andet til én, som bliver ved med at styrke én. For eksempel mennesker, der har sagt: Jamen, jeg tvivler ikke på, at du kan tage den uddannelse Bare det, at de siger det til én, giver sådan en drivkraft de næste fem år Det gør, at fordi de tror på mig, og jeg holder meget af dem, så skal jeg vise dem Jeg tror, at via den kærlighed, man har til det menneske, og den kærlighed, det menneske har til én, så giver det én den styrke, man kan falde tilbage på, hvis man har det svært. 60 De voksne, der typisk omgiver anbragte børn, er udskiftelige. Udskiftningen af voksne sker fx ved personaleskift på institutioner eller ved brud i anbringelsen. Herved gentages et tab af relationer for de anbragte børn. De tidligere og nuværende anbragte børn og unge i TABUKA ønsker et opgør med forestillingen om, at anbragte børns omsorgspersoner skal have en professionel distance. Tværtimod ønskes stærke relationer, der rækker ud over selve anbringelsen. Der efterlyses større fleksibilitet og et opgør med en såkaldt lønmodtagerbevidsthed, som fx betyder, at et barn ikke kan ringe til sin kontaktpædagog, når denne har fri, selvom der er et akut behov. 61 SFI påpeger, at anbringelsessteder netop er en hybrid mellem en offentlig og privat indsats, og at selv plejefamilier er professionaliserede enheder. 62 Men de tidligere og nuværende anbragte i TABUKA fremhæver et behov for, at det offentlige bliver en mindre fremtrædende del af anbringelsen. 56 Martin & Jackson 2002 s Bryderup & Trentel 2012 s Nielsen 2005 kap Bryderup & Trentel 2012 s Nielsen 2005 s Ibid. s Ottosen et al s\n20 Fællesskab med andre børn Det er ikke kun forældre og stabile voksne omsorgspersoner, der har betydning for anbragte børns trivsel. Andre børn i skolen, i fritidslivet og på anbringelsesstedet spiller også en central rolle som kan være negativ eller positiv. Tilknytningen til forskellige børnegrupper kan fungere som en integrerende faktor, men kan også blive en udløser for marginalisering og mobning. 63 At indgå i en skoleklasse og deltage i undervisningen kræver en vis tilstedeværelse af sociale kompetencer hos det enkelte barn. Personlige nederlag i skolen som følge af mangelfulde sociale kompetencer kan på linje med faglige nederlag have konsekvenser for det enkelte barns trivsel og motivation for at gå i skole. 64 Mange anbragte børn oplever mobning, enten som mobbere eller mobbeofre. I TABUKA materialet er det netop forholdet til andre børn, der oftest tales om, når det handler om skolen. Det optager de anbragte børn mere end forholdet til lærerne og undervisningen. 65 I en forskningsoversigt fra 2009 slås det fast, at man ikke kan være for opmærksom på børnegruppen som socialt fænomen. 66 Især døgninstitutioner er præget af hierarkisering, og det er krævende for børnene at etablere sig i den sociale orden. Omvendt bliver fællesskabet et centralt omdrejningspunkt for tilværelsen, når det lykkes at skabe og opretholde gode relationer til de andre børn. På døgninstitutioner kan der ligefrem opstå skæbnefællesskaber, som giver modvægt til den ensomhed, mange anbragte børn oplever Egelund et al s Walther 2009 s Nielsen Egelund et al s Ottosen et al s


FILMEN OM RADISERNE: Du er en fin fyr, Søren Brun - Ordet - Tidsskrift for Film og Medier\n[vc_row][vc_column width=”1/1″][vc_column_text]Af Bjarke Johansen[/vc_column_text][vc_row_inner][vc_column_inner width=”3/4″][vc_column_text]Efter 65 år med stor succes i utallige avisstriber og tegnefilm er Radiserne (Eng. Peanuts) for første gang i mange år tilbage i biograferne, og det er lige så dejligt som altid.\nSøren Brun (Eng. Charlie Brown), den evige taber. Han kan stadig ikke få sin drage op at flyve. Han har stadig ikke fået sparket til den amerikanske fodbold. Og verden lader stadig til at koncentrere sig mere om at finde måder at gøre ham til grin over for alle de andre børn end om bare at dreje. Men da en ny pige begynder i klassen forelsker Søren Brun sig med det samme. Han beslutter sig for, at nu vil han være en vinder, der kan charmere den nye pige og få vendt sit liv.\nMen Søren Brun er Søren Brun, og alting går altid galt for Søren Brun. Sådan er reglerne i Radisernes univers. Og så kan det være svært at bevare selvtilliden og tage de store spring.\nI 1950 begyndte tegneren Charles M. Schulz på en avisstribe kaldet Radiserne, hvor en lille småmelankolsk dreng ved navn Søren Brun gjorde sig sine små tanker om verden omkring ham. Som tiden gik sluttede hans fantasifulde hund Nuser (Eng. Snoopy), fuglen Woodstock og en hel klasse fuld af farverige børnekarakterer sig til ham, og inden længe var Radiserne et verdensfænomen, den mest læste og oversatte tegneserier i hele verden. Og det er nemt at se hvorfor. Med tidløs charme og observeringer, der ikke føler sig tvunget til at læne sig op ad nutidige emner eller trends for at finde sin komik og sit hjerte, har Radiserne underholdt millioner, og givet alle dem, der føler sig små en gang imellem en stemme.\nAlle de klassiske karakterer er i fin form i Filmen om Radiserne: Med Nuser og Søren Brun. Selvom fokus naturligvis primært er på Søren Brun, Nuser og hans fantasikampe mod Den Røde Baron og den skrappe pige Trine, der som altid skal blande sig i alt, er der ikke nogen, der ikke får lov til at vise, hvorfor vi holder af dem, selvom de måske ikke bidrager voldsomt til den i forvejen meget simple historie. Filmens 3D-animation er godt nok et spring fra seriens charmerende, meget beskedne rødder i lavbudgets tv-animation, men den er brugt til at give karaktererne og Schulz’ velkendte stil mere plads at boltre sig på.[/vc_column_text][/vc_column_inner][vc_column_inner width=”1/4″ el_class=”facts”][vc_column_text]ANMELDELSE AF:\nFilmen om Radiserne: Med Nuser og Søren Brun[/vc_column_text][vc_column_text]ORDET SYNES:\nUSA[/vc_column_text][/vc_column_inner][/vc_row_inner][vc_column_text]Med nogle enkelte håndanimerede sekvenser og effekter og en vidunderligt universel sans for humor leverer Filmen om Radiserne masser af gode grin, referencer til tidligere klassiske Radiserne-historier for de ældre fans og søde øjeblikke, hvor Søren kan vise, hvem han egentlig er. Især er det bemærkelsesværdigt, at filmen ikke bare konstant torturerer Søren Brun for komikkens skyld. Flere gange viser filmen, at han sagtens kan alt det, han sætter sig for, men ikke selv er i stand til at se det, både når han har succes, og når den samme succes lige så hurtigt forlader ham igen. I alle disse situationer føler vi med den skaldede, melankolske dreng og ønsker ham det bedste.\nFilmen om Radiserne har (ud over et par velplacerede og rare baggrundssange leveret af blandt andre sangerinden Meghan Trainor) heldigvis modstået den store fristelse for at opdatere og modernisere et produkt, der har virket upåklageligt i 65 år. Nabolaget ligner sig selv, der er ikke plastret moderne apparater og referencer overalt på skærmen, og hverken voksne eller større børn dukker op, men bliver stadig repræsenteret med flad trompetlyd. Der er ingen højtravende historie og ingen ambitioner om mere end at lade Radiserne gøre det, de er bedst til – og det er befriende.\nSkal man klage over noget i denne hyldest til Schulz’ livslange, vittige og bedårende mesterværk, bliver filmens morale lovligt udpenslet til slut, som om hverken børn eller voksne helt havde forstået, hvad der skete uden lige at få den én gang til for Prins Knud. Ellers kan man påpege, at den nye pige mangler egentlig karakter. Men det er bare (hvis I vil undskylde mig) de rene peanuts.\nFilmen om Radiserne er en tidløs, kær og morsom film for alle, der nogle gange føler, at de bare går og kvajer sig og trænger til at få at vide, at de nu engang er gode nok. For der er få figurer, der giver så hjertevarmende komplimenter som det elskede børneslæng i Søren Bruns nabolag.[/vc_column_text][/vc_column][/vc_row]


Er der andre faktorer, som påvirker hvordan restauranter vises på listen? - Pyszne.pl Customer Services\nPyszne.pl kan også flytte en restaurant ned til en lavere position, når vi ved, at deres ordrer er mindre tilbøjelige til at blive leveret til kunder inden for en rimelig tidsramme på grund af faktorer som vejr, mængden af folk på et bestemt sted, åbningstider, helligdage og restaurantens eller leveringstjenestens kapacitet. Både Pyszne.pl og restauranten kan midlertidigt “lukke” en restaurant på platformen, hvis den har for travlt, hvilket er ret almindeligt.\nPyszne.pl tilbyder en betalt sponsortjeneste kaldet “TopRank”, der giver restauranter mulighed for at forbedre deres synlighed ved at rykke op i deres rang i søgeresultaterne for “bedste match”. Denne forbedrede synlighed er i forhold til den placering, de ellers ville have på Pyszne.pl baseret på de ovennævnte placeringsfaktorer.\nOrganiseringen af restaurantlisten på Pyszne.pl er dynamisk og underlagt en række faktorer. Et mål forbliver dog konstant: At vise dig de restauranter, der er mest relevante for di...


Vestager er ved at afslutte endnu en undersøgelse af Google: Måske på vej med endnu en kæmpebøde - Computerworld\nStøvet har knapt lagt sig efter den seneste bøde fra EU, før Margrethe Vestager igen varsler afslutningen på en ny undersøgelse mod Googles moderselskab Alphabet og en potentiel ny kæmpebøde.\n7. november 2018 kl. 17.28\nEU Kommissionen med danske Margrethe Vestager i spidsen er ved at afslutte endnu en undersøgelse af Google og moderselskabet Alphabet.\nDermed står Alphabet muligvis snart overfor tre sager fra EU kommissionen, der udover denne senest har udskrevet en bøde til selskabet for at farvoritisere Googles egne apps på Android styresystemet.\n“Vi nærmer os afslutningen på undersøgelsen,” siger Vestager ifølge Reuters,\nNyhedsbureauet skriver desuden, at hun antyder at Google kan blive ramt af endnu en heftig bøde.\nSagen handler om Googles annoncetjeneste AdSense, som beskyldes for at forhindre tredjepart der bruger AdSense i at vise søge-annoncer fra Google's konkurrenter\nEU Kommissionen begyndte allerede at se på sagen tilbage i 2016.\nGoogle afviser ifølge Reuters anklagerne.\nNyhedsbureauet skriver desuden, at Vestager kan udskrive en bøde til Google på op imod 10 procent af selskabets omsætning.\nAlphabet havde en omsætning på 33,7 milliarder dollar, eller hvad der svarer til omkring 220 milliarder kroner efter årets første tre kvartaler.\nLæs også: EU's rekordbøde rammer Google på bundlinjen - men omsætningen overgår alle forventninger\nAlphabet blev i sommer idømt en bøde på svimlende 32 millarder kroner af Vestager for at bundle styresystemet Android med sine egne apps - især Google-søgemaskingen og Chrome.\nSelskabet har selv svaret igen ved at annoncere, at styresystemet fremover bliver dyrere for mobilproducenterne.\nFremover vil det formentlige koste op imod 40 dollars eller omkring 250 kroner for hver telefon, som bruger Android-styresystemet.\nDet kan du læse mere om her: Her er Googles pris: Så meget kommer ny Android-licens til at koste efter EU-dom


motivation - Slankemor\nAt løbe er en af mine personlige favorit sportsgrene! Jeg nyder at tilbringe en halv time i naturen med min favorit musik i ørene, mens jeg får pulsen op og sved på panden. Løb er både utroligt nemt, fleksibelt, hurtigt og nemt at få indbygget i en travl hverdag.\nDerudover er det en god træningsform hvis man ikke har lyst til at bruge mange hundreder kroner på et fitnessmedlemskab eller en splinterny mountainbike. På trods af alle disse fordele ved at løbe, kan det være svært at bevare gejsten til rent faktisk at komme ud af døren og få sved på panden. Derfor har jeg listet nogle af mine bedste tips til at bevare motivation og gøre løbeturen lidt mere interessant.


Lad din kiropraktor hjælpe dig af med smerter og stivhed - eurooes2015.dk\nLad din kiropraktor hjælpe dig af med smerter og stivhed\nHome/kiropraktor/Lad din kiropraktor hjælpe dig af med smerter og stivhed\nLider du af smerter i ryggen, eller døjer du med stivhed og nedsat bevægelighed i skuldre, hofter, knæ eller andre led? Så vil du med stor sandsynlighed have glæde af en kiropraktor behandling.\nNår du besøger en kiropraktor med henblik på at få hjælp til dine smerter eller til din funktions nedsættelse vil du først og fremmest gennemgå en meget grundig forundersøgelse. Denne er en vigtig forudsætning for at selve behandlingen bliver en succes.\nDu vil selv få lov at berette om din oplevelse med smerte, stivhed, ømhed, træthed eller manglende mobilitet. Kiropraktoren vil iagttage din krop i forskellige situationer og foretage en vurdering af funktion, bevægelighed og styrke. Der ud over vil der blive foretaget en manuel undersøgelse, og der vil blive taget røntgen billeder af den del af din krop som volder problemer.\nFørst når kiropraktoren har gennemført denne undersøgelse kan din behandlingsplan lægges. I denne vil der altid blive taget hensyn til dine egne individuelle skavanker og øvrige fysiske dispositioner som gør din krop unik. Der er ingen one size fits all løsninger hos en kiropraktor – her vil behandlings forløbet tilpasses dig og din krop, og vil selvfølgelig være genstand for løbende evaluering.\nDet er vigtigt at pointere at en kiropraktor altid vil tilstræbe ikke at overskride dine grænser. Hvis du er betænkelig ved visse former for justering vil din kiropraktor ikke udføre dem. I stedet vil han eller søge at finde alternativer som giver samme resultat. Og det skulle nok være muligt, da en kiropraktor har et stort behandler repertoire.\nHvor kan jeg finde den bedste kiropraktor i Vejle?\nI Vejle finder du Kiropraktisk Klinik Vejle som igennem mange år har hjulpet patienter fra lokal området til et styrket helbred og færre smerter. Klik ind og læs mere på https://www.kiropraktorvejle.dk/.\nBy Astrid Pedersen| 2021-06-04T09:49:55+02:00\tjuni 4th, 2021|kiropraktor|Kommentarer lukket til Lad din kiropraktor hjælpe dig af med smerter og stivhed


Country Inns And Suites - Hoteller i Portland, OR - TripAdvisor\nNr. 1 af 208 overnatningssteder i Portland med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 208 overnatningssteder i Portland med bedste værdi for pengene\nNr. 12 af 145 hoteller i Portland\nNr. 1 af 145 hoteller i Portland\nNr. 6 af 145 hoteller i Portland\nNr. 2 af 145 hoteller i Portland\nNr. 5 af 145 hoteller i Portland\nNr. 47 af 145 hoteller i Portland\nNr. 41 af 145 hoteller i Portland\nNr. 46 af 145 hoteller i Portland\nNr. 18 af 145 hoteller i Portland\nNr. 38 af 145 hoteller i Portland\nNr. 42 af 145 hoteller i Portland\nNr. 19 af 145 hoteller i Portland\nNr. 13 af 145 hoteller i Portland\nNr. 22 af 145 hoteller i Portland\nNr. 16 af 145 hoteller i Portland\nNr. 20 af 145 hoteller i Portland\nNr. 9 af 145 hoteller i Portland


Rivermere Suites, Killarney, Irland: Book Nu! - HostelBookers\n80.0% 219 anmeldelser\n90.1% 470 anmeldelser\n77.9% 119 anmeldelser\nDen Rivermere Guesthouse i Killarney blev etableret i 2001, men kom under Hoztel.com konceptet i 2008. Siden da, har vi tilføjet værelser og totalt renoveret gæstehuset for at tilbyde en fantastisk værdi, kvalitet, produkt, som du blot vil blive overrasket med. Læs mere\nOm Rivermere Suites\nPriserne på dette gæstehus starter så lavt som 25 € per person deling, og det inkluderer morgenmad og så meget te / kaffe, som du kan drikke. Hos Rivermere vi 100metres fra INEC i Killarney, og kan vi være mere praktisk! Hvis du planlægger et ophold i Killarney, en romantisk ferie, en tur til INEC at se et show eller endog mulighed for at besøge den mest utrolige naturlige skønhed i verden, så kom bo hos os og se søerne i Killarney eller gå sejlsport eller fiske efter et par dage, så prøv den udfordring at klatre Irlands højeste bjerg, lige i udkanten af byen, eller rejse Ring of Kerry fra din base på Rivermere. Killarney er fantastisk smuk, det er derfor, vi er placeret her, tilbyder vi den perfekte koncept til dit bryllup eller til din særlige lejlighed. vores priser vil aldrig blive slået, fordi de ikke kan blive slået. Reserver nu for den bedste værdi ferie i Killarney ... nogensinde!\nVores værelser er lyse, rene, friske, varmt og intimt indrettet til at give dig den højest mulige kvalitet til den lavest mulige pris. Vores mål er at have dig tilbage til os, har du fortælle dine venner om os.Denne tekst er blevet oversat ved hjælp af Google Translator


HJÆLP POLITIET! Hamsa Ali efterlyses for knivstikkeri - 24NYT\nHjemKriminalitetHJÆLP POLITIET! Hamsa Ali efterlyses for knivstikkeri\nHJÆLP POLITIET! Hamsa Ali efterlyses for knivstikkeri\n11. november 2020 24NYT Kriminalitet, Tophistorie Kommentarer lukket til HJÆLP POLITIET! Hamsa Ali efterlyses for knivstikkeri\nMidt- og Vestjyllands Politi beder om offentlighedens hjælp til at finde Hamsa Ali, som er mistænkt for at have udøvet vold og stukket med kniv mod en forurettet i området omkring Asagården, 7500 Holstebro.\nSøndag den 8. november 2020 kl. 16.40 fik Midt- og Vestjyllands Politi en anmeldelse om knivstik mod en person i et område ved Asagården, 7500 Holstebro. Politiets efterforskning har ført til identifikation af mistænkte, der pt. opholder sig et ukendt sted, hvorfor Politiet nu ønsker offentlighedens hjælp til at komme med oplysninger om, hvor mistænkte opholder sig.\nMidt- og Vestjyllands Politi offentliggør nu navn og billede af den mistænkte i håb om at offentligheden kan hjælpe med at finde ham.\nMistænkte, Hamsa Ali beskrives som:\nA: mand, 20 år, 180 cm. høj, almindelig af bygning, mellemlangt sort hår, var iført sort New York Yankees kasket, sort jakke, lysegrå Adidas joggingbukser, med hvide striber på siden, samt enkel tværgående stribe på hver læg, grå sportssko med hvide såler.\nPolitiet ønsker stadig at snakke med vidner, som har overværet episoden, eller som på anden måde har viden om sagen.\nBorgere der måtte have oplysninger om, hvor den mistænkte befinder sig, bør ikke selv tage kontakt til ham, men bedes kontakte politiet på tlf.: 114. Oplys gerne journalnummer 4100-73251-00115-20.


Skolens drift frem til 30. marts 2020 - Social- og sundhedsskolen Skive - Viborg - Thisted\nCorona update 11-12-2020\nSOSU-STV fortsætter frugtbart samarbejde\nStor succes med online-kurser\nSkolens drift frem til 30. marts 2020\nOrientering om SOSU STV’s skoledrift frem til 30. marts 2020\nSOSU STV følger de rammer og vilkår, som er blevet givet fra regering og fra Børne- og Undervisningsministeriet. Skolen har derfor lukket for adgang fra den 13. marts kl. 12 og indtil den 30. marts 2020.\nDet betyder, at eleverne, som går på skolen, og ikke er i praktik, skal følge online/digital hjemmeundervisning.\nUnderviserne tilrettelægger elevernes undervisning ud fra det, som var planlagt i Moodle de kommende 14 dage. Den digitale læringsplatform for undervisning skal nu vise sit værd i endnu højere grad end i det daglige arbejde!\nDer er følgende rammer for undervisningen:\nEleverne arbejder ud fra de retningslinjer, underviserne giver i ”Holdets Rum” i Moodle.\nAlle elever vil på daglig basis blive kontaktet af deres undervisere i løbet af de dage, skolen skal holde bygningerne i Skive, Thisted og Viborg lukket.\nKan underviseren ikke opnå kontakt med den enkelte elev i løbet af skoledagen, skal eleven registreres for fravær, jf. retningslinjerne fra ministeriet.\nRammerne for undervisernes daglige kontakt med eleverne fremgår af retningslinjerne i ”Holdets Rum”.\nElever, der er tildelt Specialpædagogisk Støtte vil endvidere blive kontaktet og få støtte af SPS-medarbejderne med SPS.\nVed sygdom skal eleverne gøre som vanligt og melde sig syg på Elevplan.\nHar en elev behov for at kontakte en elevkoordinator kan man kontakte vedkommende. I forhold til administrationen bedes man sende en mail.\nVedr. de elever, der skal til afsluttende prøver:\nSkolen gør, hvad der er muligt for at disse eksaminer kan gennemføres. Der vil være en kommunikation direkte til de enkelte elever om eksamen.\nVedr. de elever, der skal til prøve i uddannelsesspecifikke fag:\nIndtil videre følger alle elever den hidtidige plan.\nAlle elever, der skal starte i praktik i perioden 16. marts til 30. marts, skal møde op på praktikstedet, med mindre de hører andet fra arbejdsgiver.\nElever skal holde sig orienteret via Sharepoint og ”holdets rum” i Moodle. Der er også her, evt. ændringer til ovenstående bliver meldt ud.\nSe evt. flere oplysninger her: https://sosu.dk/spoergsmaal-og-svar-om-coronavirus-covid-19/\nVIGTIGT: Elever, der har brug for at låne en iPad eller en bærbar computer til at tilgå Moodle med, kan hente en sådan på skolens matrikler fredag 13. marts 2020 fra 8-12. Herefter er skolen lukket for adgang for elever!\nNeuropædagogik som redskab i pædagogisk arbejde 03/02 2021


Boligejendom i Hillerød [Boligudlejningsejendomme-til-salg.dk]\nBoligudlejningsejendomme i Danmark boligudlejningsejendomme-til-salg.dk\nBoligejendom i Hillerød\nMarkedet for køb og salg af boligejendomme har ligget temmelig stille de senere år på grund af finanskrisen. I dag stilles der skrappe krav til finansieringen af investeringsejendomme, og hvis du er på udkig efter en boligejendom, skal du forvente en meget større udbetaling/egenbetaling end tidligere. Til gengæld er efterspørgslen af samme grund faldet, og prisen på en udlejet boligejendom er derfor generelt lavere end på toppen af højkonjunkturen (selfølgelig afhængigt af beliggenhed og kvalitet).\nKlik på linksene i højre side for at starte din søgning efter boligudlejningsejendomme til salg.\nSe alle erhvervslokaler til salg i Hillerød\nSælg boligejendom til salg i Hillerød - Find en lejer her\nOpret boligejendom til salg i Hillerød\nFå besked om boligejendom til salg i Hillerød\nBoligudlejningsejendomme-til-salg.dk Boligudlejningsejendomme i Danmark\nFind boligudlejningsejendomme til salg\nBoligudlejningsejendomme til salg i Danmark


Poul Krisk Panck - Wikipedia, den frie encyklopædi\nPoul Krisk Panck (1692 i Aalborg - 15. juli 1750 i Trankebar) var en dansk handelsmand og guvernør i Trankebar, der på den tid var en dansk handelskoloni, men som i dag tilhører Indien. På trods af vanskelige betingelser for kolonien var der i Pancks tid overskud på handelen og få stridigheder med det omkringliggende indiske samfund, hvilket ændrede sig til det værre under de næste guvernører.\nMaleri fra det 17. århundrede af handelskolonien Trankebar, hvor P. K. Panck fungerede som guvernør 1733-40. Fæstningen Dansborg ses til venstre i billedet. Originalen er placeret på Skokloster Slot, Sverige.\nPoul Krisk Panck blev født i 1692 i Ålborg som søn af Jacob Panck og Anne Hardingsdatter. Han drog til Trankebar omkring 1705-06 sammen med faderen Jacob Panck, og blev ansat i kolonien som assistent i ca. 1706. Han fungerede også en tid i Danmarksnagore (i dag Gondalpara), men vendte tilbage til Trankebar. I 1716 blev han sekretær ved Det sekrete Råd og skulle have været optaget som medlem deraf, hvis ikke fordi faderen allerede var medlem, og man blev bange for at det hele blev for "pancksk". 1718 blev han kasserer efter sin far, 1723 overbogholder, 1733 guvernør og 1738 fik han titel af kommandant og guvernør. Panck var gift med Karen Werming, der døde 1768. De fik to døtre: Wendela Elisabeth Panck, f. 1732 i Trankebar, gift med Ole Bie 1757, død 1783 i Trankebar (blev stammor til den engelske premierminister Anthony Eden), og Alhed Viveke, død 1783 i Trankebar. I 1740 søgte Panck om afsked på grund af sygdom, og denne blev bevilliget i 1741. Panck døde den 14. december 1747 og blev begravet dagen efter "til jorden bestædiget ved Fakler om Aftenen under Løsning af 3de salver ved militien over Graven samt 21 Canoner efter Menut Glass(?) fra Castellet."\nI 1729 nedlagdes Ostindisk Kompagni. Et nyt kompagni blev stiftet og den 12. april 1732 satte Christian VI sit navn under Asiatisk Kompagni. Kompagniet fik overladt brugen af den befæstede by Trankebar samt 40 års monopol på handel med Asien. Den daglige ledelse i København bestod af fem personer: en af høj stand, en lovkyndig og tre købmænd, hvoraf en var Wilhelm Edinger. Denne direktion udnævnte Poul Krisk Panck, som kendte Edinger, som den første guvernør (stadfæstet 1732, overtog posten 1733). Panck, der jo havde boet i Trankebar det meste af sit liv, indvilligede noget uvillig i at betræde stillingen. Han nægtede dog at tage bolig på Trankebars fæstning Dansborg, som var i slem forfatning, men ville bo i Kommandantens Gård, som han endte med at måtte købe for 1200 rigsdaler og selv sætte i stand. Han havde indtil da levet som købmand med lokal handel. I øvrigt blev privat handel nu forbudt, nu skulle alle arbejde for kompagniet. Forbuddet blev dog ikke overholdt, man havde altid handlet og var nødt til det for at opretholde en ordentlig levestandard, og det var jo også noget svært at kontrollere for kompagniets direktion derhjemme.\nPanck skulle nu sammen med to andre medlemmer i Rådet sørge for Trankebars og Dansborgs opretholdelse af lov og orden samt vedligeholdelse og forsvar, hvilket viste sig svært, da direktionen i København ikke havde megen forståelse for forholdene i Indien og ikke var flinke til at sende penge til opretholdelse og vedligeholdelse af kolonien og nyt mandskab til f.eks. Dansborg.\nMed hensyn til vedligeholdelse af fæstningen og de offentlige bygninger skrev Panck hjem til direktionen: "Fæstningen med resten af fortifikationen ved dette sted, såvel som kompagniets huse, pakhuse og andre publique bygninger, hvis tilsyn og vedligeholdelse Deres Excellencer samt Velbårenheder og Velædelheder så højt anbefaler os, var tildels i overmåde slet stand, da transporten skete fra Majestæten til kompagniet i 1733. Skulle nu al den brøst og mangel, som derved fandtes, være repareret, nådige og gunstige herre! hvorfra skulle midlerne komme?" Når der ikke kom tilskud fra København, var der ikke midler til hovedreparationer. "Altså er der intet sket og bliver heller intet foretaget, før præces og direktionen meddeler, hvor meget der skal gøres og hvorfra midlerne skal komme." Resultatet var da også, at bl.a. Dansborg langsomt forfaldt.\nDirektionen beklagede sig jævnligt over, at de varer, der kom hjem, var for ringe, men da direktionen hjemmefra angav maksimumpriser på vareindkøb, kunne der kun købes for de angivne priser, og dermed var der ikke altid råd til de bedste kvaliteter af f.eks. lærred og kattun. Som Panck skrev hjem: "Højbemeldte kompagni får ligeså gode om ikke bedre varer end andre nationer for ens og lige pris, derfor vil vi altid gerne indstå og være ansvarlig, men når andre nationer går højt med prisen, falder af fornødenhed, at godset må være nogenlunde derefter." Englænderne o.a. købte nemlig varer til højere priser og dermed bedre kvaliteter.\nI 1739 meddelte Panck om Trankebars militære besætning (normalt 50 mand (danskere)), som han ikke kunne få forstærkninger til hjemmefra og derfor blev nødt til at ansætte indfødte, at "størsteparten af de gemeene (dvs. de menige) består af sorte, der visselig er et slet folk og af hunger gjort værre til at have gavn af, som man burde."\nDer havde været en del privat slavehandel i Trankebar over årene, og mange tjenestefolk var vel slaver. Direktionen i København var ikke glad for dette og meddelte i 1732 "at ingen måtte det tillades at drive slavehandel, men var der nogen fordel derved, skulle den drives alene for kompagniets regning." Så det var kun, hvis det var til fordel for kompagniet, at slavehandel var tilladt. Panck selv var ikke meget for slavehandel og skrev i 1733 hjem, at han ikke fandt, at kompagniet kunne have nogen fordel af slavehandelen. Den fortsatte dog nogle år endnu.\nDer blev også sendt slaver hjem til Danmark som underholdning for de kongelige. To gange blev der sendt en lille slavepige til dronningen, de døde dog begge undervejs. Med skibet Prinsesse Charlotte Amalie blev det 1739-40 for tredje gang at sende en lille pige til dronningen, og Panck lod i samme anledning indskibe en lille slavedreng "som menes at have et godt naturel" som gave til kronprinsen. Han lod en af sine egne sorte tjenere følge med til at tage sig af børnene.\nDerudover rummede lasten tre foræringsslaver til guvernementet i Kap det Gode Håb, hvor skibene undervejs skulle lægge til, hvoraf den ene slave, en lille dreng, døde, inden de nåede frem.\nPanck holdt fast i sin betænkelighed ved slavehandelen og skrev hjem 1737: "vi mener fortsat, at det vil være til stor skade, om kompagniet fortsætter slavehandelen, det er ikke velset her i Asia at være slavehandlere, og der er stor forskel på, om fattige betjente tjener lidt derved, og om at herskabet selv er slavehandlere. 10 à 12 slaver kan gå som kompagniets foræringsslaver - ikke mere. Vi har aldrig selv befattet os med slavehandel, heller ikke indirekte haft fordel af den - den være syndig eller ej - så det er ikke grunden til, at vi stadig vægrer os ved at optage denne handel for kompagniet."\nStruwex, Kamma (1967), Dansk Ostindien 1732-1776. Vore gamle Tropekolonier. Bind 6 (hendes kilder er for en stor del Asiatisk Kompagnies arkiv)\nLarsen, Kay (1912), Dansk-ostindiske Personalia og Data Rigsarkivet.\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Poul_Krisk_Panck&oldid=10818630"\nSidst redigeret den 23. juli 2021, klokken 22:01\nDenne side blev senest ændret den 23. juli 2021 kl. 22:01.