2003-04 - B 146 (som fremsat): Forslag til folketingsbeslutning om åbenhed om bidrag fra privatpersoner, organisationer, virksomheder m.v. til partier, lister og kandidater.\nB 146 (som fremsat): Forslag til folketingsbeslutning om åbenhed om bidrag fra privatpersoner, organisationer, virksomheder m.v. til partier, lister og kandidater.\nFremsat den 10. marts 2004 af Aage Frandsen (SF) og Holger K. Nielsen (SF)\nom åbenhed om bidrag fra privatpersoner, organisationer,\nvirksomheder m.v. til partier, lister og kandidater\nFolketinget opfordrer regeringen til at fremsætte lovforslag, der sikrer større åbenhed om bidrag fra privatpersoner, organisationer, virksomheder m.v. til partier, lister og kandidater ved, at\n– partierne i deres regnskaber offentliggør bidragsyder samt beløbsstørrelse af alle direkte og indirekte tilskud på 5.000 kr. og derover,\n– politiske lister, der er landsdækkende, i deres regnskaber offentliggør bidragsyder samt beløbsstørrelse af alle direkte og indirekte tilskud på 5.000 kr. og derover,\n– partiernes lokalorganisationer – amtsorganisationer, kredsorganisationer, partiforeninger m.v. – og lokale lister i deres regnskaber offentliggør bidragsyder samt beløbsstørrelse af alle direkte og indirekte tilskud på 1.000 kr. og derover,\n– kandidater til Folketinget, amtsrådet, kommunalbestyrelsen og Europa-Parlamentet offentliggør bidragsyder samt beløbsstørrelse af alle direkte og indirekte tilskud på 1.000 kr. og derover,\n– partierne senest 2 måneder efter afholdelse af et valg skal offentliggøre bidragsyder samt beløbsstørrelse af alle direkte og indirekte tilskud på 5.000 kr. og derover modtaget til afholdelse af valgkampen,\n– politiske lister, der er landsdækkende, senest 2 måneder efter afholdelse af et valg skal offentliggøre bidragsyder samt beløbsstørrelse af alle direkte og indirekte tilskud på 5.000 kr. og derover modtaget til afholdelse af valgkampen,\n– partiernes lokalorganisationer – amtsorganisationer, kredsorganisationer, partiforeninger m.v. – og lokale lister senest 2 måneder efter afholdelse af et valg skal offentliggøre bidragsyder samt beløbsstørrelse af alle direkte og indirekte tilskud på 1.000 kr. og derover modtaget til afholdelse af valgkampen,\n– kandidater til Folketinget, amtsrådet, kommunalbestyrelsen og Europa-Parlamentet senest 2 måneder efter afholdelse af et valg skal offentliggøre bidragsyder samt beløbsstørrelse af alle direkte og indirekte tilskud på 1.000 kr. og derover modtaget til afholdelse af valgkampen,\n– virksomheder, organisationer, foreninger, sammenslutninger, klubber m.v., der yder bidrag til partier på 5.000 kr. og derover, skal offentliggøre, f.eks. på en hjemmeside, at denne støtte er ydet,\n– virksomheder, organisationer, foreninger og sammenslutninger, der yder bidrag til politiske lister, der er landsdækkende, på 5.000 kr. og derover, skal offentliggøre, f.eks. på en hjemmeside, at denne støtte er ydet,\n– virksomheder, organisationer, foreninger og sammenslutninger, der yder bidrag til partiernes lokalorganisationer – amtsorganisationer, kredsorganisationer, partiforeninger m.v. – og lokale lister på 1.000 kr. og derover, skal offentliggøre, f.eks. på en hjemmeside, at denne støtte er ydet,\n– virksomheder, organisationer, foreninger og sammenslutninger, der yder bidrag til kandidater til Folketinget, amtsrådet, kommunalbestyrelsen og Europa-Parlamentet på 1.000 kr. og derover, skal offentliggøre, f.eks. på en hjemmeside, at denne støtte er ydet.\nLoven om private bidrag til politiske partier og offentliggørelse af politiske partiers regnskaber blev ændret i juni 1995 med det formål bl.a. at skabe større åbenhed i de politiske partiers regnskaber samt i juni 2001 med det formål at skærpe strafferammen for indgivelse af urigtige oplysninger.\nDet er forslagsstillernes opfattelse, at loven om private bidrag til politiske partier og offentliggørelse af politiske partiers regnskaber trods disse ændringer stadig ikke sikrer tilstrækkelig åbenhed. Forslagsstillerne mener således, at der er brug for endnu mere åbenhed om de tilskud, som partierne og listerne, både på landsplan og på lokalplan, samt kandidater modtager.\nDet er forslagsstillernes opfattelse, at et forslag om større åbenhed kan gennemføres, selv om der ikke samtidig gennemføres andre ændringer, idet det må være et formål i sig selv at skabe større åbenhed. Samtidig er det forslagsstillernes opfattelse, at der vil være et flertal for en større åbenhed. Forslagsstillerne har således noteret sig, at der er ganske mange partier, der har udtrykt en positiv holdning til mere åbenhed i regnskaber, mens der også er nogle partier, der ikke har gjort det.\nBeslutningsforslaget er en præcisering af B 1, forslag til folketingsbeslutning om åbenhed i partiernes regnskaber, fremsat den 2. oktober 2002. Det forslag, som fremsættes nu, indeholder hovedelementerne fra B 1, men er samtidig en uddybning og præcisering. Der er tale om en regulær udbygning, når det f.eks. foreslås, at virksomheder, organisationer m.v. på f.eks. deres hjemmeside skal offentliggøre, hvem der ydes bidrag til. Når forslaget fremsættes nu, er det også, fordi der er konstateret en betydelig øget interesse for at skabe større åbenhed om bidrag til partierne, da partiernes og kandidaternes økonomiske situation kan komme til at spille en central rolle i forbindelse med kommende valgkampe.\nTroværdigheden sættes på spil – åbenhed kan modvirke dette\nNår de politiske partier, lister og kandidater modtager bidrag fra privatpersoner, virksomheder og organisationer, kan der opstå mistanke om en økonomisk afhængighed, som kan være mere eller mindre udtalt, alt efter hvilke beløb der er tale om. Derfor er der altid en risiko for, at troværdigheden kan betvivles.\nDer har været flere eksempler i medierne på, at den politiske troværdighed er blevet betvivlet på grund af private personers, virksomheders og organisationers bidrag til de politiske partier. Medier har bl.a. omtalt en mulig sammenhæng mellem Venstres og Det Konservative Folkepartis modstand mod forbud mod salg af tobak til unge under 15 år og det faktum, at disse partier som de eneste modtager tilskud fra tobaksproducenterne. Medier har omtalt en mulig sammenhæng mellem Venstres og De Konservatives modstand mod skattestramninger med hensyn til olieudvindingen i Nordsøen og det faktum, at begge partier modtager store beløb i partistøtte fra Mærsk-gruppen. Medier har også omtalt en mulig sammenhæng mellem Berlingskes/Orklas ønske om at købe TV 2 og det tilskud, som Det Berlingske Officin ydede til Venstre og De Konservative under valgkampen i 2001. Forslagsstillerne vil godt understrege, at forslagsstillerne ikke forholder sig til, om der er sådanne sammenhænge.\nTroværdigheden er også et problem for yderne af de økonomiske tilskud, hvilket tydeligt kom frem, da journalister på Berlingske Tidende, Weekendavisen, Urban og B.T. offentligt beklagede, at Det Berlingske Officin ved at støtte to politiske partier havde givet offentligheden mulighed for at anfægte redaktionernes uafhængighed. Senest har LO afviklet sin årlige støtte til Socialdemokratiet, da man ønskede at signalere en større uafhængighed.\nSom det fremgår af ovenstående, er det blevet mere end antydet, at der eksisterer en sammenhæng mellem den politik, der føres, og de økonomiske bidrag, partierne modtager. Derfor er det i offentlighedens interesse at vide, både hvilke private personer, virksomheder eller organisationer der støtter de enkelte partier, lister eller kandidater og med hvor meget.\nAf samme grund må det også være i partiernes, listernes og kandidaternes interesse, at der bliver fuld åbenhed, så vælgerne kan se, hvem partierne, listerne og kandidaterne får penge fra, og hvor meget det drejer sig om. Så kan vælgerne selv tage stilling.\nPartierne er i stigende grad økonomisk afhængige af tilskud, både offentlige og private tilskud\nPartistøtten, som indførtes i 1987 og blev forøget i 1995, har til formål at sikre, at de politiske partier kan bygge på et rimeligt økonomisk grundlag og dermed sikre deres økonomiske uafhængighed af private interesser. Partierne modtager således store offentlige tilskud på baggrund af stemmerne ved folketingsvalgene og de kommunale valg, og partiernes folketingsgrupper modtager betydelige offentlige tilskud til støtte i folketingsarbejdet.\nFor enkelte partier udgør bidrag fra private personer, virksomheder, organisationer m.v. dog stadig en stor del af deres samlede indtægter. Dette gør sig særlig gældende i valgår. I 2001 udgjorde tilskud fra private samt tilskud fra organisationer, sammenslutninger, erhvervsvirksomheder, fonde og foreninger således ca. 37 pct. af Venstres indtægter, ca. 54 pct. af Socialdemokraternes indtægter og ca. 57 pct. af de Konservatives indtægter.\nOversigt: De politiske partiers tilskud 1991-2002 fra faglige organisationer, erhvervsorganisationer, virksomheder, kollektive private sammenslutninger, fonde og foreninger m.v. (mio. kr., afrundet)\nKilde: Egne beregninger ud fra de politiske partiers regnskaber for 1991, 1992, 1993, 1994, 1995, 1996, 1997, 1998, 1999, 2000, 2001 og 2002\nPå nuværende tidspunkt er det kun navnene på de enkelte tilskudsydere ved tilskud over 20.000 kr. samt tilskuddenes samlede størrelse, der skal fremgå af partiernes regnskaber. Partierne skal således ikke oplyse de enkelte beløbsstørrelser. Kun Det Radikale Venstre og SF har hidtil også oplyst de enkelte beløbsstørrelser.\nForslagsstillerne mener, at det må være rimeligt med større åbenhed om pengebeløbene, som partierne, listerne og kandidaterne modtager fra organisationer, firmaer, enkeltpersoner m.v. Derfor indebærer nærværende forslag, at partierne ud over som i dag at angive, hvem der har ydet tilskud til dem, også skal angive med hvilken beløbsstørrelse. Tilsvarende for lister og kandidater.\nI den forbindelse er det vigtigt, at reglerne kommer til at omfatte partier på såvel lands- som lokalplan og kandidater, idet tilskuddene tilsyneladende i dag i stigende omfang gives direkte og indirekte til kandidaterne og de lokale partiforeninger. Da der også opstilles lister og kandidater, der ikke direkte kaldes partier, skal reglerne også omfatte sådanne lister og kandidater.\nSom loven er udformet i dag, er det kun partierne på landsplan (samt folketingsgrupperne), der har pligt til at offentliggøre deres regnskaber. Dette betyder bl.a., at borgerne reelt ikke har en chance for at gennemskue, om deres folketingskandidater eller lokale partiforeninger er sponsoret af f.eks. en virksomhed, en fagforening, en erhvervsorganisation eller lignende. Problemet er yderligere, at bidragsydere og bidragsmodtagere hermed har mulighed for at omgå intentionen med loven om offentlighed. Roger Buch Jensen, valgforsker fra Institut for Statskundskab ved Syddansk Universitet i Odense, har sagt det således: »Det er enkelt at slippe udenom. I stedet for at give sin støtte til et parti kan man give sin støtte til en konkret folketingskandidat. Dermed forsvinder kravet om offentliggørelse. Systemet virker med andre ord ikke.« Roger Buch Jensen siger videre: »Hvis man virkelig tog dette alvorligt, så skulle tilsynet med reglerne strammes gevaldigt. Og hullet – muligheden for at undgå offentligheden – lukkes. Som det er nu, lades borgerne i stikken.« At det for kandidater i dag ikke kun er en privatsag at modtage tilskud i en valgkamp, er noget helt andet, idet sådanne bidrag må opfattes som gaver, som er skattepligtige. Om alle kandidater tager konsekvensen heraf, er en anden sag.\nDer bruges stadig flere og flere penge på partiernes og kandidaternes valgkampe\nOp til Folketingsvalget i 1998 brugte partierne i alt godt 46 mio. kr. Ved det seneste folketingsvalg steg de samlede udgifter til valgkampen til godt 65 mio. kr. – af disse brugte Venstre alene de 24,5 mio. kr. og Socialdemokraterne 17,7 mio. kr.\nUanset at vi i Danmark ikke har amerikanske tilstande, hvor mange penge fra organisationer, firmaer m.v. er afgørende for valgkampene og udfaldet af valgene, spiller bidrag fra organisationer, firmaer, enkeltpersoner m.v. også i stigende omfang en vigtig rolle for valgkampene her i landet. Et billede herpå er de store beløb, som henholdsvis Socialdemokratiet, Venstre og De Konservative modtog i forbindelse med valgkampen i 2001. Der var tale om beløb på henholdsvis 34 mio. kr., 15,6 mio. kr. og 12,5 mio. kr. Til sammenligning hermed fik Kristendemokraterne 16.000 kr. i private bidrag (se i øvrigt tidligere tabel).\nPartiernes mange millioner blev næsten udelukkende brugt på at profilere partierne. Derudover brugte de enkelte kandidater selv et ukendt millionbeløb til personlige valgkampagner. Tidligere har generalsekretær hos Det Konservative Folkeparti Jan Høgskilde udtalt, at de konservative kredse bruger fra 2.000 og helt op til 300.000 kroner pr. kandidat, mens tidligere partisekretær i Venstre Claus Hjort Frederiksen har vurderet, at kredsene i Venstre – og de andre store partier – bruger op til 60.000 kroner i gennemsnit på folketingskandidaterne.\nRoger Buch Jensen peger på det etiske problem ved den manglende offentlighed om den økonomiske støtte til de politiske partier og kandidater. Ifølge Roger Buch har undersøgelser vist, at pengene spiller ind på, hvem der vælges. En gennemgang af de politikere, som vælges ved kommunalvalg, har således vist, at vælger kandidaterne en bredt anlagt kampagne, er chancerne for valg større. Det samme gør sig uden tvivl også gældende for kandidater til folketingsvalg og europaparlamentsvalg.\nI det omfang pengebeløbenes størrelse kan blive afgørende for valgenes udfald, må det give anledning til bekymring på folkestyrets vegne. Dette vil dog i et vist omfang kunne afbødes ved, at der bliver langt større åbenhed om, hvem partierne, listerne og kandidaterne modtager tilskud fra.\nMed den nuværende form for regnskabsaflæggelse fremlægges regnskaberne for det enkelte år først i februar måned det næstfølgende år. Dette betød bl.a., at offentligheden først i februar 2003 fik indsigt i, hvilke tilskud de enkelte partier modtog i forbindelse med afholdelse af folketingsvalget i november 2001. Af hensyn til offentlighedens interesse er det yderst problematisk, at der skal gå så lang tid. Derfor foreslås det, at de politiske partier, lister og kandidater senest 2 måneder efter et valgs afholdelse skal offentliggøre, hvem man har modtaget bidrag fra og med hvor meget.\nIntentionen om åbenhed skal efterleves – muligheden for at give »anonyme« tilskud skal derfor begrænses, og alle tilskud skal offentliggøres, både direkte og indirekte tilskud\nForslagsstillerne finder, at den nuværende beløbsgrænse på 20.000 kr. ikke har kunnet efterleve intentionen om åbenhed. Derfor foreslås det, at beløbsgrænserne for offentliggørelse af tilskudsyders navn og adresse sænkes til 5.000 kr. for partier og lister på landsplan og til 1.000 kr. for lokalorganisationer og kandidater. Disse beløb er fastsat ud fra, at der skal være en bagatelgrænse, og at det især er store pengebeløb, der må have offentlighedens interesse.\nNår SF foreslår, at beløbsgrænsen sænkes fra de nuværende 20.000 til 5.000 kr., hænger det sammen med, at flere partier modtager forholdsvis mange tilskud lige under 20.000 kr. – tilskud, der derfor ikke når til offentlighedens kendskab. Det er en kendt sag, at medlemmer af Den Liberale Erhvervsklub betaler lige op til 20.000 kr. i medlemskab. Dette var da også årsagen til, at klubben oprindelig var kendt som »Klub 20.000«. Formanden for Den Liberale Erhvervsklub, Fritz Schur, har udtalt, at klubben årligt får et sted mellem 400.000 og 500.000 kroner ind på medlemskaberne. Overskuddet fra klubben bliver overført til Venstre, hvilket ifølge Schur selv udgør cirka halvdelen af midlerne.\nVed at nedsætte beløbsgrænsen til henholdsvis 5.000 kr. og 1.000 kr. håber forslagsstillerne yderligere at kunne imødegå, at tilskudsydere bevidst kan omgå intentionen om åbenhed ved at splitte et større partitilskud op i mindre portioner. En tilskudsyder, der vil give et tilskud på f.eks. 240.000 kr. til et politisk parti, men samtidig ikke vil have, at offentligheden skal have kendskab til dette, kan således undgå offentlighedskravet ved at give et beløb på 19.999 kr. til 12 forskellige valgkredse.\nForslagsstillerne finder endvidere, at der er brug for, at tilskudsbegrebet præciseres, så det helt entydigt også kommer til at omfatte både direkte og indirekte tilskud, således at disse tilskud også fremgår af partiernes, listernes og kandidaternes regnskaber. Som det er i dag, er det af gode grunde ikke muligt at fastslå, hvor stor en rolle indirekte bidrag til de politiske partier, lister og kandidater spiller. Men at disse tilskud vil komme til at spille en stadig større rolle, har bl.a. professor i statskundskab ved Københavns Universitet Ove Kaj Pedersen påpeget. Han forudser således en massiv vækst i denne type støtte, formodentlig i tilsvarende former som dem, man kender fra USA: firmaer, der stiller udlejningsbiler til rådighed, trykkerier, der fremstiller brochurer, sportshaller, der tilbydes gratis til møder m.v.\nDet er allerede kendt, at enkelte partier får indirekte støtte, f.eks. i form af annoncerabatter eller mødelokaler m.v., der stilles til rådighed. Joachim Malling, administrerende direktør for Det Berlingske Officin, har i forbindelse med, at man i 2001 valgte at give et direkte tilskud til nogle borgerlige partier, oplyst, at disse partier under tidligere valgkampe havde fået billige annoncer i aviserne ejet af Det Berlingske Officin. Poul Scheuer, direktør i DI, har udtalt, at DI i 2001 for første gang valgte at støtte Venstre og De Konservative direkte – underforstået, at man tidligere har ydet indirekte bidrag. Socialdemokraterne opgør i deres partiregnskab, at man har modtaget støtte i form af mødefaciliteter fra en række organisationer for i alt 240.000 kr. i 2001, mens Venstre nævner, at man har fået stillet konferencefaciliteter til rådighed, men uden at det direkte fremgår af hvem og slet ikke for hvilket beløb.\nÅbenhed er nødvendigt for, at den enkelte kan sige fra\nI dag kan det enkelte medlem af en arbejdsgiverorganisation, erhvervsorganisation eller faglig organisation efter loven fravælge at bidrage til en eventuel partistøtte, som deres forening eller organisation yder. Men når en lang række virksomheder støtter de borgerlige partier, tages der ikke hensyn til, hvorvidt den enkelte forbruger ville anbefale denne støtte.\nDer er i dag ingen love, der pålægger den enkelte bidragyder at offentliggøre, om og i givet fald hvor meget man yder i støtte til politiske partier eller kandidater. Forslagsstillerne finder, at det må være en ret for den enkelte borger, forbruger, foreningsmedlem osv. at vide, om en virksomhed, forening, organisation, sammenslutning, klub eller lignende yder økonomisk støtte til et parti, en kandidat eller en politisk liste. Derfor følger det af dette forslag, at alle virksomheder, organisationer, foreninger, sammenslutninger, klubber m.v., der yder bidrag til partier og politiske lister på 5.000 kr. og derover samt til kandidater og lokale partiorganisationer på 1.000 kr. og derover, skal offentliggøre, at man har ydet denne støtte. Dette kan f.eks. ske via en hjemmeside. Da private personer ikke er omfattet af en række regler, der indbefatter offentlighed, og derved heller ikke nødvendigvis har offentlige kanaler til rådighed, foreslås det ikke i nærværende forslag, at også private personer skal offentliggøre bidrag. Det mener forslagsstillerne vil kræve mere vidtgående ændringer, som i anden sammenhæng vil være uhensigtsmæssige. Det er dog samtidig klart, at det kræver en nøjere afgrænsning mellem firmaer og virksomheder på den ene side og personer på den anden side.\nForslag til folketingsbeslutning om åbenhed om bidrag fra privatpersoner, organisationer, virksomheder m.v. til partier, lister og kandidater.\nAf Aage Frandsen (SF) og Holger K. Nielsen (SF).\nOrdførere: (1.beh) Birthe Rønn Hornbech (V), Svend Auken (S), Per Dalgaard (DF), Aage Frandsen (SF), Niels Helveg Petersen (RV) og Mogens Nørgård Pedersen (KD).\nEfter 1.beh henvist til Udvalget for Forretningsordenen (UFO).\nBeslutningsforslaget opfordrede regeringen til at fremsætte lovforslag, der sikrede større åbenhed om bidrag fra privatpersoner, organisationer, virksomheder m.v. til partier, lister og kandidater. Baggrund: Ifølge forslagstillerne var der enighed om, at penge til reklamer m.v. i en valgkamp havde betydning for valgets udfald. I stedet for et forbud mod sådanne bidrag ønskede forslagsstillerne fuld åbenhed med hensyn til, hvor pengene kom fra, så vælgerne kunne se, hvilke pengestrømme der flød, og foretage vurderinger af, om der var sammenhæng mellem tilskud til partier og kandidater og den politik, der blev ført i praksis.


Cemberlitas Hamami (Istanbul, Tyrkiet) - anmeldelser\nRestauranter i nærheden af Cemberlitas Hamami\nAktiviteter i nærheden af Cemberlitas Hamami\nNr. 8 af 221 Spa og wellness i Istanbul\n8 Vezirhan Caddesi | Çemberlitaş, Istanbul 34440, Tyrkiet\nEmmasoee Hvidbjerg, Danmark\nMin mor og jeg valgte at tage i Cemberlitas Hamami da vi havde en god oplevelse med hamam i Tyrkiet for nogle år siden. Men dette her var virkelig en rigtig dårlig oplevelse. For det første så føltes det som om at man var på...Mere\nStil et spørgsmål om Cemberlitas Hamami\n1 Tak, Emmasoee\nJeg var nervøs, men fantastisk!\nMikael_a_jonsson Linköping, Sverige\nJeg ved, at det er turist-men stadig en oplevelse, som man ikke må gå glip af\nFantastisk oplevelse for et tyrkisk bad!\nFantastisk smuk tyrkisk bad og afslapning ...\nmrmarkcole Washington DC, Columbia\nFørste Tyrkisk bad\nNewrum Istanbul, Tyrkiet\nPerfekt til en spa-dag\nDet er en tyrkisk skal gøre\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Cemberlitas Hamami.


Ny lov: Pensionister skal ikke længere straffes økonomisk, hvis deres partner er i job | Fagbladet FOA\nNy lov: Pensionister skal ikke længere straffes økonomisk, hvis deres partner er i job\nMinisteriet vurderer, at den nye aftale medfører en stigning i arbejdsudbuddet svarende til cirka 1.650 fuldtidspersoner. Tobias Stidsen\nFolketinget har i dag vedtaget en lov, som afskaffer modregning i ydelser for førtids-, senior-, og folkepensionister, hvis deres ægtefælle eller samlever har et arbejde. Det får stor betydning for den enkelte og for arbejdsmarkedet, lyder det fra FOA.\nNår kalenderen siger 1. januar 2023 er det slut med, at førtidspensionister, seniorpensionister og folkepensionister bliver modregnet i deres ydelser – altså får færre penge udbetalt – hvis deres partner er i job.\nDet har Folketinget i dag tirsdag vedtaget som en del af reformaftalen ’Hurtigere i job og et stærkere arbejdsmarked’, som regeringen tidligere på året fik flertal for.\nLæs også: Ny aftale: Efterlønnere og pensionister kan tage coronaarbejde uden modregning\nMona Striib: Det har vi arbejdet for i flere år\nDen nye aftale forventes at komme omkring 100.000 pensionister til gode, vurderer Beskæftigelsesministeriet i en pressemeddelelse. Og en god del af dem er FOA-medlemmer, anslår formand for FOA, Mona Striib. Derfor hilser hun aftalen varmt velkommen.\n"Det har vi arbejdet for i flere år, hvor vi har påpeget, at det er helt skævt. Det får stor betydning, fordi vi har en hel del medlemmer, som er gift eller samboende med nogen, der er lidt ældre end dem selv. Og derfor betyder det noget, at der ikke længere er en partner, der bliver modregnet derhjemme, hvis man tager flere timer eller går op i tid," siger Mona Striib.\nAftalen, som i første omgang gjaldt for ansatte i sundhedsvæsnet og ældreplejen under covid-19, gælder altså nu for alle. Mona Striib tror på, at det kan være med til at gøre en forskel på den mangel på arbejdskraft, vi ser i flere fag og brancher.\n"Det er en afgørende motivation, at man godt kan give den en ekstra skalle nu, når ens ægtefælle derhjemme ikke bliver modregnet," siger hun.\nLæs også: Mette F. fremlægger stort reformudspil: Kan få betydning for mange i FOAs faggrupper\nMinister: Gavner manglen på arbejdskraft\nOgså beskæftigelsesminister Peter Hummelgaard (S) glæder sig over, at det er slut med modregningen.\n"På den måde gør vi det mere attraktivt for flere at tage en tørn mere på arbejdsmarkedet. Det gavner den enkelte, som kan se frem til flere penge mellem hænderne. Men ikke mindst gavner det os alle i den nuværende situation, hvor virksomhederne råber på flere hænder," siger han blandt andet i pressemeddelelsen.\nMed reformaftalen blev det samtidig besluttet at afskaffe modregning i folkepensionens grundbeløb og pensionstillæg som følge af egen arbejdsindtægt. Denne del af aftalen vil blive udmøntet i et selvstændigt lovforslag, som bliver fremsat i slutningen af året, skriver ministeriet.


Bosch Series 4 emhætte DWQ96DM50 | Elgiganten\nNyd en lugtfri luft i dit køkken takket være Bosch Series 4 emhætten DWQ96DM50, der har høj filtreringskapacitet, nem betjening, to praktiske LED lys og et stilfuldt design. *Godt køb i Råd & Rön i Sverige, oktober 2019\nSlip af med fedt, dampe og lugte fra madlavningen med denne Bosch Series 4 emhætte DWQ96DM50, som er udstyret med to praktiske LED lys, der giver en mere komfortabel madlavningsproces. Emhættens filter kan desuden rengøres i opvaskemaskinen.\nKapacitet: Med en filtreringskapacitet på 610 m3/t og tre hastigheder og en intens indstilling kan du ubesværet fjerne uønskede dampe og lugte fra dit køkken.\nLED lys: Det er nemmere at lave mad, når der er lys. Derfor har emhætten to kraftige LED lys.\nTouchSelect: TouchSelect sikrer ubesværet anvendelse af emhætten via touch-betjening.\nVaskbart filter: Du kan gøre fedtfilteret så godt som nyt ved at vaske det i opvaskemaskinen.\nEnergiklasse: Emhætten er i energiklasse A, hvilket betyder, at det er godt for miljøet og din økonomi.


Gærfabrik til danskerne: 'Bag bare løs. Vi løber ikke tør før efteråret' | Mad | DR\nGærfabrik til danskerne: 'Bag bare løs. Vi løber ikke tør før efteråret'\nTil gengæld er lagrene nu støvsuget for såkaldt tørgær med længere holdbarhed.\nTrods hamstring i går er der masser af frisk gær til danskerne, forsikrer fabrikant. Til gengæld er den langtidsholdbare tørgær udsolgt. (Foto: Jens nøRgaard Larsen © Scanpix)\nHvis man i løbet af de kommende uger får lyst til friskbagt brød, kommer man ikke til at mangle gær. Bagværket skal nok få hjælp til at hæve.\nSådan lyder garantien fra De Danske Gærfabrikker A/S, efter forbrugere onsdag aften gik på indkøb og tømte supermarkederne for blandt andet gær til bagning.\n- Vi har råvarer på lager til stort set resten af året. Uanset, hvilken gærtype vi laver, så skal man bruge sukker. I vores tilfælde har vi for ganske nylig købt hele vores årsforbrug, så vi løber først tør engang til efteråret, så der er ingen grund til panik, siger Nicolai Jensen, administrerende direktør for De Danske Gærfabrikker A/S.\nBlandt andet hos Bilka i shoppingcentret Field's i København, hvor kassekøerne onsdag aften var lange.\nDanskere hamstrede tørgær\nOnsdag aften meddelte statsminister Mette Frederiksen (S), at store dele af landet bliver delvist lukket ned i de kommende to uger.\nDet fik kort efter mange danskere til at flokkes i supermarkederne. Her blev der blandt andet købt store mængder toiletpapir, brød og gær.\nSærligt den langtidsholdbare tørgær blev flået af hylderne. Her har gærfabrikkerne noteret sig, at tre måneders forbrug nu er udsolgt. Derfor er der nu ikke mere tørgær på lager.\n- Vi plejer ikke at sælge tørgær på denne årstid og har ikke med kort varsel kunnet omstille produktionen. Så der er simpelthen udsolgt. Men vi er ikke bekymrede for, at folk ikke kan komme til at bage derhjemme, for frisk gær er der masser af, siger Nicolai Jensen, der ikke tør gætte på, hvorfor den langtidsholdbare gær har været så populær.\nHan forventer, at der igen vil være langtidsholdbart tørgær på lager til april.\n- Der er ingen grund til at frygte, at man ikke kan finde frisk gær. Ikke baseret på situationen hos os. Vi har i de seneste uger set forhøjede ordrer fra vores kunder. Vi har leveret alle ordrer i denne uge og kommer også til det i næste uge, lyder det beroligende fra gær-direktøren.\nHan opfordrer samtidig forbrugerne til at købe ind med omtanke.\n- Vi er selvfølgelig glade for, at ordrerne kommer ind og skal nok levere. Men vi er også bekymrede for fødevarespild. Vi har ikke nogen illusion om, at danskerne kommer til at bage mere. Det ville være ærgerligt, hvis denne situation fører til fødevarespild, siger Nicolai Jensen.\nDirektøren bemærker, at De Danske Gærfabrikker også leverer 40 procent af verdens behov for vingær.\nHer står højsæsonen for døren. Men heller ikke vinelskerne har noget at frygte, forsikrer han. Der er også gær nok til vinbønderne.


Alle hotellerne i Sole Al Pantheon Collection er godt placeret og forbundet til at udforske Rom's centrum. For at komme længere væk er byen betjent af to hovedbanelinjer, der krydser i Termini. For at nå Vatikanet tag A (rød) linje og Colosseum B (blå) linje.\nTermini fra lufthavnen:\nCiampino lufthavn ligger 15 km øst for byens centrum. Der kører ikke tog, så bus er din bedste løsning. En række busvirksomheder arrangerer overførsler til Roms centralstation Termini, herunder TERRAVISION og SITBUS. Rejsetiden er omkring 40 minutter. Alternativt kan du tage en hvid taxa med en fast billetpris på 30 euro til hvor som helst i centrum.\nFiumicino lufthavn ligger 30 km vest for centrum. Det er serviceret med tog og bus overførsel. Togene kører hver 15-30 minutter fra klokken 06.23 til 23.23 til en pris af 14 euro. En række BUS-virksomheder arrangerer overførsler til Roms centralstation Termini, herunder TERRAVISION og SITBUS. Rejsetiden er omkring 55 minutter. Alternativt kan du tage en hvid taxa med en fast billetpris på 48 euro til hvor som helst i centrum.\nDen luksuriøse indkvartering på Residenza Sole al Pantheon og Hotel Sole al Pantheon ligger få minutter fra Pantheon og er perfekt til at udforske Rom centrum til fods.\nVores luksus suiter på Navona Living Rome ligger i udkanten af Piazza Navona, og du kan nå Pantheon, Trevisspringvandet og den Spanske trappe inden for 10 minutters gang.\nCardinal Hotel St. Peter vores 4-stjernede hotel i Aurelio er godt placeret for Vatikanet. Busserne nummer 98, 881, 916 fra Gregorio VII passerer Vatikanet undervejs til byens centrum.


Charlottes Køkken: april 2013\nBitter Rosemary og flæskesvær\nJeg er ret glad for at se madprogrammer, og når jeg en sjælden gang har mulighed for at se Go` Morgen Danmark, sidder jeg trofast og venter på indslaget om mad. I december sidste år, tonede Louisa Lorang frem på skærmen en dag og havde 3 juledrinks med tilbehør på programmet. Den ene af de drinks var denne: Bitter Rosemary med hjemmelavede flæskesvær. Da jeg i forgårs fik besøg af min faster, serverede jeg denne lille anretning som en snack om aftenen. Den vakte iøvrigt stor begejstring :-)\nIndsendt af Charlotte Jacobsen kl. 08.53 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Campari, Drinks, Gris, Jul, Rosmarin, Snacks\nIndsendt af Charlotte Jacobsen kl. 13.05 Ingen kommentarer:\nDet simple er mange gange det bedste. Denne ret må siges at være netop dette. Rugbrød, vand, hvidtøl og brun farin er de 4 ingredienser som indgår og du skal nærmest bare røre i gryden af og til. Jeg tror at mange har et anstrengt forhold til øllebrød, men jeg er vokset op med det og jeg elsker det simpelthen. Min farmor var exceptionel til at lave øllebrød og det er også hendes opskrift jeg bruger idag. Da jeg for snart 4 år siden fik min søn, fik jeg af sundhedsplejersken udleveret en brochure med opskrifter på baby og børnemad, og jeg gav da også øllebrøden en chance, til trods for at der hverken var øl eller sukker i. Den røg direkte i skraldespanden, og siden da har jeg serveret almindelig, gammeldags farmorøllebrød for min søn - og han elsker det!!\nIndsendt af Charlotte Jacobsen kl. 13.18 21 kommentarer:\nEtiketter: Farmors Køkken, Morgenmad, Rugbrød\nIndsendt af Charlotte Jacobsen kl. 14.04 4 kommentarer:\nIndsendt af Charlotte Jacobsen kl. 19.29 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Bagværk, Hindbær, Kager\nIndsendt af Charlotte Jacobsen kl. 16.37 2 kommentarer:\nJeg er blevet helt tosset med den klassiske pandekagedessert Crepe Suzette. Jeg har lavet desserten nogle gange til et voksent publikum, men den vækker også stor begejstring hos børnene. De var specielt begejstrede, da vi spurgte dem om de skulle se at vi satte ild til pandekagerne :-)\nIndsendt af Charlotte Jacobsen kl. 17.38 Ingen kommentarer:\nEtiketter: Appelsin, Desserter, Pandekager


Især for din fornøjelse de ansatte i vores web-site har udarbejdet en stimulerende porno videoer af de fedeste kollektioner af verdens jordbær. Denne erotiske video vil tillade Intim massage slagelse tantra massage køge sjov fra en bred vifte af produktioner bedste fuck alle myslemye nemyslemye og genrer. Vi har brugt en masse timer præsenteret for udvælgelse af førsteklasses materiale Intim massage slagelse tantra massage køge, som kan ses på pc og på forskellige mobile enheder. Slappe af og begynde at nyde video klip af fremragende kvalitet og høj lyd, der vil hjælpe dig til at dykke ned i en verden af erotiske aktører.\nSexlege erotisk par massage


Fem kræftfremkaldende stoffer får nye grænseværdier - DK-EcoOnline\tFem kræftfremkaldende stoffer får nye grænseværdier - DK-EcoOnline\nFem kræftfremkaldende stoffer får nye grænseværdier\nNye EU-regler betyder, at danske regler for kræftfremkaldende stoffer på arbejdspladsen bliver ændret fra den 17. januar 2020.\nHelt konkret betyder det, at man sænker grænseværdien for følgende fem kræftfremkaldende stoffer:\nStof Anvendelse CAS.nr.\n1,2-epoxypropan Bruges blandt andet i gearolier i fremstillingsindustrien 75-56-9\no-toluidin Indgår blandt andet i fødevarer, lægemidler og kosmetik 95-53-4\n1,3-butadien Bruges blandt andet inden for metal og maskiner i fremstillingsindustrien 106-99-0\nBromethylen Anvendes blandt andet i den kemiske industri 74-96-4\nStofgruppen ildfaste keramiske fibre Bliver primært brugt som isoleringsmateriale, o.l. 999-61-1\nVurder behovet for yderligere foranstaltninger\nHvis de ansatte på din arbejdsplads udsættes for disse stoffer, så er det vigtigt at vurdere, om I har behov for yderligere sikkerhedsforanstaltninger, så I er sikre på at overholde de nye grænseværdier.\nStoffer der kan optages gennem huden\nI bekendtgørelsen om de nye grænseværdier er det også vigtigt at notere jer, at der er indsat en anmærkning om, at fem stoffer kan optages gennem huden. Her er der tale om stofferne benzen, ethylenoxid, acrylamid, o-toluidin samt hydrazin.\nUdvikling af respirabelt kvartsstøv\nDe nye regler betyder også, at arbejdsprocesser, hvor der kan udvikles respirabelt kvartsstøv, bliver omfattet af EU’s kræftregulering. Dermed skal du tage særlige forholdsregler, for eksempel i forbindelse med recirkulation af udsuget luft.\nLæs mere om de nye regler, der træder i kraft den 17. januar.


Oplysninger om PowerEdge T320-towerserver | Dell Danmark\nKøb til små og mellemstore virksomhederVirksomhedServereTowerservere\nChat Kontakt mig Ordrestatus Min konto Nyhedsbrev Dell PowerEdge™ T320\nNYE PowerEdge(TM) 12.-generations towerservere\n1S-ydeevne med pålidelighed i virksomhedsklassenPålidelig ydeevne til virksomhedens kerneprogrammer med towerserverens robuste fleksibilitet.\nStartpris 5.378,- Rabat\nDet ideelle valg til samarbejds- og produktivitetsprogrammer, fil/print, e-mail og messaging samt datakoordinering og -deling i en enkelt enhed. Dens akustiske profil gør den egnet til støjsvage kontormiljøer. PowerEdge T320-towerserver OversigtTekniske specifikationerServicesLøsninger\nKraftfuld og støjsvagBegynde at opbygge din fremtid med PowerEdge T320 – ydeevne, skalerbarhed og pålidelighed i en støjsvag towerserver med en enkelt sokkel.\nPraktisk ydeevnePowerEdge 320 er med til at øge effektiviteten på kontoret, takket være den nyeste generation inden for Intel® Xeon® E5-2400 processorproduktserien samt mulighed for Intel® Xeon® E5-1410 processorproduktserien eller Intel Pentium® 1400 processorproduktserien. En kombination af funktioner i virksomhedsklassen med en tæt hukommelsesflademål gør det nemt og hurtigt at håndtere virksomhedsprogrammer.Få mere at videSkalerbar I/OØg dine I/O-funktioner til dataintensive opgaver gennem PCIe-udvidelsesporte og valgfri intern GPU-acceleration.Få mere at videAlsidig storageSkræddersy din storagekapacitet, så den passer til dine behov, med op til 16 hot-swap-drev samt hardware- og softwarebaserede RAID-funktioner, der er med til at sikre maksimal datamadministration beskyttelse.Få mere at vide\nSkabt til at vokse sammen med digImplementer T320-modellens fleksible ydeevne og effektive administration som en towerserver på kontoret eller som en rackserver, i takt med at dit behov vokser til større datacentre.\nIntelligent systemadministrationGør implementering, opdatering, overvågning og vedligeholdelse af din PowerEdge T320 med Dell OpenManage™-produktserien.Få mere at vide En sand arbejdshest Få glæde af T320-serverens medfødte driftssikkerhed, tilgængelighed og servicevenlighed, der sikrer en både effektiv arbejdsgang og lavere driftsomkostninger.Få mere at vide Fleksibel implementeringT320 er let at implementere som et tower i kontormiljøer, men er også rackmonterbar, så den kan flyttes ind i datacenteret, når virksomheden vokser.Få mere at vide Intelligent systemadministrationGør implementering, opdatering, overvågning og vedligeholdelse af din PowerEdge T320 med Dell OpenManage™-produktserien.Få mere at vide En sand arbejdshest Få glæde af T320-serverens medfødte driftssikkerhed, tilgængelighed og servicevenlighed, der sikrer en både effektiv arbejdsgang og lavere driftsomkostninger.Få mere at vide Fleksibel implementeringT320 er let at implementere som et tower i kontormiljøer, men er også rackmonterbar, så den kan flyttes ind i datacenteret, når virksomheden vokser.Få mere at vide Mit systemPowerEdge T320-towerserver\nIntel® Pentium® 1403 2.60GHz, 5M Cache, 2C, 80W, Max Mem 1066MHz\n4GB UDIMM, 1600 MHz, Low Volt, Dual Rank\nDell Global Services omfatter et bredt udvalg af løsninger, der kan skræddersys til den enkelte bruger, og som gør det nemmere at vurdere, designe, installere, administrere og vedligeholde it-miljøet, samtidig med at du får hjælp i forbindelse med overgangen fra én platform til en anden. Vi kan tilbyde services, der passer til både dine behov og dit budget, og som matcher virksomhedens krav og det ønskede serviceniveau – uanset om du er på udkig efter fabriksintegreret service, onsite-service, fjernservice, modulopbygget service eller specialservices. Du bestemmer, hvor meget vi skal hjælpe dig, og du får adgang til vores globale ressourcer, herunder vores globale administrationscentre.Dell it-konsultationsserviceDell Global Infrastructure Consulting Services anvender specialuddannede løsningsarkitekter, innovative værktøjer, automatisk analyse og vores egne løsninger til at give kunder en hurtig indsigt i de væsentligste årsager til unødvendig kompleksitet. Vi tilstræber at gøre det bedre end de traditionelle servicemodeller ud fra en fast overbevisning om, at det skal være muligt at løse problemer uden at have en hel hær af folk til rådighed. Vores strategi er at hjælpe kunderne med hurtigt at identificere kortvarige, effektive og rentable projekter, som frigør ressourcer til at sikre konkurrencemæssige fordele. Resultatet er praktiske, handlingsorienterede planer med specifikke, forudsigelige og målbare resultater. Vores konsultationsservices hjælper dig med at bygge en mere effektiv virksomhed med alt fra optimering af datacentre til servervirtualisering og systemadministration.Dell Managed ServicesDell Managed Services er en modulær række levetidsservices, der er designet til at hjælpe kunder med at automatisere og konfigurere, installere og administrere deres datacentre centralt i hverdagen. Disse services forlænger kundens eksisterende interne it-infrastruktur med eksterne cloud-services, der er designet til at håndtere problemer, der kan opstå med mobilitet, distribuerede virksomheder, sikkerhed, overholdelse af standarder, forretningskontinuitet og katastrofeberedskab.Installer: Vores fabriks-, fjern- og onsite-installationsservices til servere hjælper dine ansatte med at bruge tiden mere effektivt ved at fremskynde aktiviteter som konfiguration, tilpasning og installation, og består af systemer, der kan bruges med det samme. Drift: Dell kan hjælpe dig med at optimere aktiviteterne i dit datacenter, herunder storage, sikkerhedskopiering og virtuelle miljøer, ved at fokusere på fjernovervågning, rapportering og alarmering, samt komplet fjernadministration af storage- og sikkerhedskopieringsmiljøer, så du kan spare på it-ressourcerBeskyttelse: Dell Data Center Backup Management-services kan hjælpe dig med rapportering til forfining af leveringsaftaler, overvågning til forbedring af proceseffektiviteten eller til komplet administration af dit sikkerhedskopieringsmiljø. Genoprettelse og genbrug: Dell Asset Recovery og Recycling Services hjælper dig med at genvinde eller bortskaffe ejet eller leaset computerudstyr i henhold til EPA-retningslinjerne.Dell ProSupportDell ProSupport™ er en supportservice, der gør dig i stand til at sammensætte den løsning, der passer perfekt til din virksomhed. Vælg supportmodeller ud fra, hvordan du bruger teknologien, og hvor du vil tildele ressourcerne. Du kan tage hånd om hverdagens it-problemer, lige fra skrivebordet til datacenteret, f.eks. uforudset nedetid, missionskritiske behov, beskyttelse af data og aktiver, planlægning af support, ressourcefordeling, administration af softwareprogrammer og meget mere. Optimer dine it-ressourcer ved at vælge den rigtige supportmodel, fra basissupport- til fjernsupportservices. Dell OpenManage™-systemadministrationsportefølje Dell OpenManage™-systemadministrationsporteføljen, herunder Dell PowerEdge™ serverintegreret administrationsfunktion iDRAC (integrated Dell Remote Access Controller) med Lifecycle Controller, hjælper it-administratorer med effektivt at administrere Dell-servere i fysiske, virtuelle, lokale og eksterne miljøer, der kører in-band eller out-of-band, med eller uden en systemadministrationssoftwareagent. Uanset hvilket operativsystem eller hvilken hypervisor du anvender, automatiserer iDRAC med Lifecycle Controller de vigtigste og oftest udførte serveradministrationsopgaver for at hjælpe dine it-medarbejdere med at blive endnu mere produktive og bidrage til, at dit it-miljø bliver mere omkostningseffektivt og bedre vedligeholdt. Dell OpenManage kan også integreres og tilsluttes førende tredjeparts systemadministrationsløsninger, du måske allerede har, så du kan bibeholde dit samlede kontrolpunkt og udnytte dine eksisterende investeringer.OEM-klar version tilgængeligOEM-klar til tilpasset branding og XL-program til forbedret stabilitet og levetidsforudsigelighed på udvalgte servere med ProSupport til OEM designet til OEM-behov. Løsninger og systemadministration Dells stationære virtualiseringsløsningerDu står overfor flere og flere udfordringer i forbindelse med klargøring, administration og support af slutbrugercomputere på tværs af virksomheden. Dit it-team vokser ikke, men supportkravene bliver mere komplekse, efterhånden som du planlægger, hvordan du bedst kan migrere og opdatere klientsystemer og sikre nye "smarte" mobile enheder. Med Dells stationære virtualiseringsløsninger (DVS=Desktop Virtualization Solutions)) kan du oprette et centraliseret slutbrugercomputermiljø, der strømliner administrationen af stationære pc'er og giver dine it-medarbejdere mindre vedligeholdelsesarbejde. Nu kan du fokusere på vigtige projekter til forbedring af it-services. Dells DVS-løsninger er fuldkommen integrerede og testede løsninger, der er udstyret med avancerede Dell PowerEdge-rack- og bladeservere. Dells skræddersyede DVS-løsninger kombinerer ydeevnen, hukommelseskapaciteten og de integrerede hypervisormuligheder i Dells PowerEdge-servere med virtualiseringssoftware til stationære pc'er i optimerede konfigurationer. DVS-løsninger giver nemmere implementering og kortere tid til værdi. Dells DVS-løsninger leverer: Forenklet administration: Centraliseret administration af stationære pc 'er, så du kan understøtte et bredere udvalg af slutbrugerenheder uden at få ekstra omkostninger eller kompleksitet Strømlinet drift: Afkobling af operativsystem, programmer og brugerdata fra enheder reducerer kompleksiteten og strømliner vedligeholdelsen og opdateringerne af stationære pc'er Sikker IP og sikre data: Immaterielle rettigheder og forretningsdata sikres og centraliseres, hvilket giver mindre risiko for datatab og uautoriseret adgang til netværket Support af mobilitet: Giver sikker adgang for smartphones og personlige enheder på tværs af virksomheden og eksternt til dine leverandører og partnere Dells DVS-løsninger bygger på informationer fra mere end 50.000 timers test og er valideret af implementeringer i organisationer som din, så du kan roligt implementere dem. StorageløsningerMed Dell Compellent™, Dell EqualLogic™ og Dell PowerVault™ har vi skabt en omfattende og innovativ portefølje med storageprodukter, som alle er lette at installere, administrere og udvide. Uanset om du anvender network attached storage (NAS), direct attached storage (DAS), Internet SCSI (iSCSI) eller Fibre Channel (FC), har Dell et produkt, som opfylder dine forretningsbehov, og som gør storage både billigere og enklere. Værdien af Dell-storage: Med Dells åbne, standardbaserede løsninger kan kunder, uanset størrelse, integrere nye teknologier uden at skulle gå på kompromis med ydeevnen eller deres eksisterende it-udstyr. Direct-Attached Storage: Dell™ PowerVault™ MD-storageserien gør det nemt og økonomisk overkommeligt at udvide Dell PowerEdge™-servere, hvilket sikrer høj tilgængelighed og skalerbarhed, når det gælder krævende virksomhedsprogrammer. Disk til disk-sikkerhedskopiering På grund af den stigende mængde data, der skal sikkerhedskopieres og beskyttes, samt de stadig kortere intervaller, er mange it-afdelinger gået over til eller har tilføjet diskbaseret sikkerhedskopiering. Network-Attached Storage Network Attached Storage (NAS) er en specialiseret storageserver med sin egen IP-adresse, som er tilgængelig for flere klienter og servere på et LAN- eller WAN-netværk Objektbaseret storage Dell DX Object Storage-platformen er udviklet til intelligent adgang til, lagring, beskyttelse og distribution af fast digitalt indhold. Storage Area Network Et SAN-netværk er et netværk af delte storageenheder, f.eks. diskstoragesystemer og automatiske båndstationer Sikkerhedskopiering på bånd Bånd og flytbare diske udgør den forreste og sidste forsvarslinje mod datatab og kan anvendes til langtidsstorage og sikkerhedskopiering af data. Samlet storage Samlet storage (Unified Storage) er et begreb, der beskriver muligheden for at kunne administrere data på både fil- og blokniveau.\nPowerEdge T320-anmeldelse på 8,9/10, maj 2012Dom: Dell har gjort meget mere end blot at opgradere PowerEdge T320 med en ny Xeon E5-2400-processor. Med større hukommelse og storage, iDRAC 7-administration (tilvalg) og mulighed for en indbygget hypervisor er dette en SME-platform med masser af power.


Industrimuseet Museet for produktion, levevilkår og finansiel udvikling - PDF\nDownload "Industrimuseet Museet for produktion, levevilkår og finansiel udvikling"\n1 Vedtægter for Industrimuseet Museet for produktion, levevilkår og finansiel udvikling Indhold Side 1. Navn og ejerforhold, art og status 2 2. Formål og ansvarsområde 2 3. Samarbejde med andre museer og offentlige myndigheder 2 4. Museets bestyrelse, sammensætning og valgmåde 3 5. Ledelse og øvrige personale 3 6. Adresse 4 7. Budget og arbejdsplan 4 8. Regnskab og beretning m.v Udskillelse, kassation, sikring m.v Åbningstider og adgangsvilkår Vedtægtsgodkendelse og tilsyn Ophør 6\n2 1. Navn og ejerforhold, art og status 1.1. Museets navn er Industrimuseet, Museet for produktion, levevilkår og finansiel udvikling. Museet er en selvejende institution Industrimuseet, Museet for produktion, levevilkår og finansiel udvikling er et statsanerkendt museum. 2. Formål og ansvarsområde 2.1. Museet skal gennem indsamling, registrering, bevaring, forskning og formidling virke for sikringen af industrisamfundets kulturarv. Museets emnemæssige ansvarsområde er de almindeligste fremstillingserhvervs udvikling, medarbejdernes levevilkår og den finansielle sektors relation hertil. Museets geografiske ansvarsområde er det tidligere Vejle Amt. Ansvarsområdet kan perspektiveres nationalt og internationalt for at sikre et helhedssyn i fortid, nutid og fremtid. Museet skal gøre samlingerne tilgængelige for offentligheden og stille dem til rådighed for forskningen, samt udbrede kendskabet til resultatet af såvel museets egen forskning som anden forskning baseret på museets samlinger Museets virksomhed i andre museers geografiske ansvarsområde skal ske i forståelse med de pågældende museer Indsamling, registrering, forskning og formidling skal finde sted indenfor den geografiske, tids- og emnemæssige afgrænsning af museets godkendte ansvarsområde Genstande, der savner en naturlig tilknytning til museets ansvarsområde, bør ikke indlemmes i samlingerne, men søges henvist til et relevant museum. 3. Samarbejde med andre museer og offentlige myndigheder 3.1. Museet er en del af Danmarks samlede offentlige museumsvæsen med deraf følgende forpligtelse til samarbejde og gensidig bistand Museet samarbejder med andre museer inden for fælles arbejdsområder Museet indberetter løbende sin indsamling (nytilvækst) til det kulturhistoriske centralregister og til det centrale register over kunstværker Museet skal følge fælles nationale og internationale standarder og normer for museumsvirksomhed efter nærmere retningslinjer fra Kulturarvsstyrelsen. 4. Museets bestyrelse, sammensætning og valgmåde\n3 4.1. Museets bestyrelse består af 7 medlemmer, Repræsentant udpeget af Dansk Industri Kommunal repræsentant, udpeget af Horsens Kommune Repræsentant udpeget af Syddansk Universitet Repræsentant udpeget af og blandt Finansrådets medlemmer Repræsentant udpeget af Horsens Erhvervsråd Repræsentant fra LO, udpeget af LO-Horsens Repræsentant fra national arbejdsmarkeds-, finansiel- eller forskningsorganisation, udpeget af Dansk Industri Bestyrelsen udpeges for 4 år ad gangen følgende de kommunale valgperioder. Genvalg kan finde sted Bestyrelsen konstituerer sig efter hvert nyvalg med formand og næstformand. Der kan efter behov nedsættes udvalg, f.eks. til indsamling af midler, vedrørende bygningsrestaurering og -indretning, vedrørende indsamling og reparation af effekter til museet og vedrørende kontakt til skolerne. Til sådanne udvalg kan knyttes personer udenfor bestyrelsens kreds Bestyrelsen indkaldes af formanden eller i hans forfald af næstformanden. Bestyrelsen holder mindst 2 møder årligt og i øvrigt så ofte, formanden eller medlemmer af bestyrelsen ønsker det. Bestyrelsen er beslutningsdygtig, når mindst 4 af medlemmerne er mødt. Beslutninger træffes ved simpelt stemmeflertal. Står stemmerne lige, gør formandens, eller i hans forfald, næstformandens stemme udslaget. Der udarbejdes efter hvert bestyrelsesmøde et mødereferat, som tilsendes samtlige medlemmer af bestyrelsen Bestyrelsen er ansvarlig for museets drift Museets virksomhed er underlagt gældende museumslov og tilhørende ministerielle bekendtgørelser. 5. Ledelse og øvrige personale 5.1 Museet skal have et personale, der i omfang og sammensætning står i et rimeligt forhold til museets størrelse, økonomi, ansvarsområde og arbejdsplan Bestyrelsen skal til at forestå museets daglige drift ansætte en leder i en heltids stilling Museets leder skal have en universitetsuddannelse eller tilsvarende uddannelse i et fag, der er museumsrelevant og relevant for museets ansvarsområde Museets leder har inden for den af bestyrelsen vedtagne arbejdsplan med tilhørende budget det museumsfaglige og ledelsesmæssige ansvar for museets samlede virksomhed Det påhviler bestyrelsen at holde Kulturarvsstyrelsen underrettet til enhver tid om, hvem der varetager den daglige ledelse af museet.\n4 5.5. Museets lønnede leder kan ikke være medlem af bestyrelsen, men fungerer som bestyrelsens sekretær Museets øvrige personale ansættes af museets leder inden for rammerne af de godkendte arbejdsplaner og budgetter Museets personale skal have lejlighed til at efter- og videreuddanne sig, f.eks. ved deltagelse i de af museumsorganisationerne og af Danske Museers Efteruddannelse afholdte møder og kurser Museets personale skal følge statens regler om afgang på grund af alder. 6. Adresse 6.1. Museets virke sker på Gasvej 16, 17-19, 21 og 23 samt i Villavej 49 og 51 i Horsens. Ejendommene ejes således af museet. 7. Budget og arbejdsplan 7.1. Museets regnskabsår følger kalenderåret Museets leder skal årligt udarbejde forslag til budget med tilhørende budgetkommentarer efter retningslinjer fastsat af Kulturarvsstyrelsen Budget med budgetkommentarer skal godkendes af bestyrelsen og derefter sendes til de relevante tilskudsgivende myndigheder inden for de af disse fastsatte frister. Museets budget for det følgende år vil da på dette tidspunkt være endeligt godkendt (fastlagt) af både bestyrelsen og de lokale tilskudsgivende myndigheder Budgettet med tilhørende budgetkommentarer skal sendes til Kulturarvsstyrelsen inden den 31. januar i budgetåret I det første år i hver ny kommunal valgperiode udarbejder museets leder forslag til arbejdsplan efter retningslinjer fastsat af Kulturarvsstyrelsen. Arbejdsplanforslaget skal godkendes af bestyrelsen. Den godkendte arbejdsplan skal sendes til Kulturarvsstyrelsen og museets hovedtilskudsyder senest den 15. december Det skal af planen fremgå, hvilke nærmere bestemte opgaver inden for museets ansvarsområde, museet påregner at udføre de pågældende år Museet skal inden for det ansvarsområde, der er fastsat i dets vedtægter, foretage indsamling, registrering og forskning. Forskningsområdet fæstnes til enhver tid i et samarbejde med et universitet Museet skal drage omsorg for samlingernes forsvarlige opbevaring og nødvendige konservering.\n5 Museet skal ved et aktivt formidlingsarbejde gøre sin samling og sin viden tilgængelig for alle befolkningsgrupper. 8. Regnskab og beretning m.v Museets regnskab skal føres i overensstemmelse med den af Kulturarvsstyrelsen udarbejdede vejledende kontoplan Museets leder er ansvarlig for forvaltningen af museets indtægter og udgifter. Inden for det godkendte budget med tilhørende arbejdsplan/budgetkommentarer har museets leder dispositionsret. Museets leder, eller den dertil bemyndigede, skal attestere udgifts- og indtægtsbilag Årsregnskabet skal afgives efter retningslinjer fastsat af Kulturarvsstyrelsen Regnskabet skal være påtegnet af museets samlede bestyrelse, museets daglige leder og af museets revision. Revisionspåtegningen skal angive, at revisionen er udført i overensstemmelse med den af Kulturministeriet fastsatte revisionsinstruks for museer, der modtager statstilskud efter museumsloven Museets leder skal årligt udarbejde en beretning efter retningslinjer fra Kulturarvsstyrelsen. Beretningen skal godkendes af bestyrelsen Regnskab og beretning indsendes årligt til museets hovedtilskudsyder til godkendelse. Det af hovedtilskudsyder godkendte regnskab og beretning indsendes til Kulturarvsstyrelsen inden den 15. juni det efterfølgende år Såfremt museets regnskab ikke revideres af Kommunernes Revisionsafdeling eller af andre kommunale revisionsorganer, skal det revideres af en af bestyrelsen valgt statsautoriseret eller registreret revisor Bestyrelsen er ansvarlig for forvaltningen af museets formue Væsentlig nedbringelse af museets formue kan kun ske med tilslutning fra museets hovedtilskudsgiver Ejer museet fast ejendom, skal der tinglyses deklaration om, at der ikke kan disponeres over ejendommen ved pantsætning eller salg uden samtykke fra museets hovedtilskudsgiver. 9. Udskillelse, kassation, sikring m.v.\n6 9.1. Udskillelse (herunder kassation) af genstande fra samlingerne til andre end statslige og statsstøttede museer kan kun ske efter godkendelse fra Kulturarvsstyrelsen (jf. bekendtgørelsen om museer) Deponering af genstande til andre end offentlige institutioner kan kun ske efter forelæggelse for Kulturarvsstyrelsen Genstande eller samlinger, der er behæftede med klausuler, må ikke modtages uden forelæggelse for Kulturarvsstyrelsen Museet skal træffe nødvendige foranstaltninger til beskyttelse af samlingerne mod brand, tyveri og hærværk Skade på samlingerne samt tyveri fra samlingerne skal snarest indberettes til Kulturarvsstyrelsen. 10. Åbningstider og adgangsvilkår Museet skal være tilgængeligt for offentligheden på forud bekendtgjorte åbningstider, og åbningstidens omfang skal stå i rimeligt forhold til museets størrelse Ud over museets udstillinger er dets samlinger, herunder registre, arkiver, magasinerede genstande m.v. offentligt tilgængelige efter forudgående aftale. 11. Vedtægtsgodkendelse og tilsyn Til vedtagelse af ændringer af vedtægterne udkræves enten enstemmighed i den samlede bestyrelse eller vedtagelse af et simpelt flertal af bestyrelsen ved to på hinanden følgende bestyrelsesmøder, der afholdes med mindst 14 dages mellemrum Museets vedtægter såvel som senere ændringer heri skal godkendes af museets hovedtilskudsyder. Museets ansvarsområde såvel som ændringer heri skal godkendes af Kulturarvsstyrelsen Museets virksomhed, herunder samlingernes konserverings- og registreringsmæssige tilstand og opbevaringsforhold, er undergivet tilsyn af Kulturarvsstyrelsen Samlingerne er underlagt revision i henhold til bestemmelserne i bekendtgørelse om regnskab og revision af statsanerkendte museer. 12. Ophør Skulle det i tidens løb vise sig, at institutionen ikke har midler til at bestride omkostningerne ved bygningernes og udstyrets forsvarlige vedligeholdelse eller til en passende drift af museet, skal dette tilbydes Horsens kommune til overtagelse til fortsat drift som museum. Ønsker Horsens Kommune ikke at overtage driften, tilkommer det Kulturministeren at bestemme, hvorledes der skal forholdes med museets ejendele.\n7 Genstande modtaget som deposita eller lån skal ved ændringer i driften returneres til depositor. Horsens 02. maj 2007


af Ungdomsskoleforeningen | jan 4, 2022 | Covid-19\nUngdomsskolerne genåbner fuldt 5. januar!\nBørne- og undervisningsministeriet har udarbejdet retningslinjer gældende fra 5. januar.\nUngdomsskolerne er fuldt genåbnet fra 5. januar, herunder klubtilbud og fritidsundervisning. Der er dog en række anbefalinger og retningslinjer man skal være opmærksom på.\nAnbefalinger om lokalt at overveje brug af værnemidler for ansatte og forældre, for eksempel ved at forældre/besøgende bør bære mundbind indendørs, at aflevering/afhentning sker udendørs, og at ansatte gives ret til at bære visir.\nAktiviteter i ungdomsskoler og -klubber tolkes ikke som sociale arrangementer. Det er derfor Ungdomsskoleforeningens anbefaling at planlagte aktiviteter i videst muligt omfang gennemføres, selvfølgelig under hensyntagen til de sundhedsfaglige anbefalinger og ovenstående retningslinjer.\nRegler for test\nDe nuværende anbefalinger om screeningstest og test ved smitte i skoler udvides i forbindelse med genåbningen:\nAlle elever fra og med 1. klasse og medarbejdere opfordres til at lade sig screeningsteste to gange ugentligt, dvs. også elever og ansatte, der er vaccinerede eller tidligere smittede.\nAlle medarbejdere i dagtilbud m.v. – herunder også vaccinerede og tidligere smittede – omfattes fra den 5. januar 2022 også af opfordringen til at lade sig screeningsteste to gange ugentligt.\nAnbefalingen om test ved smitte i skolen udvides, så alle elever – både vaccinerede og ikke-vaccinerede – testes hurtigst muligt og på 4. og 6. dagen, hvis de har været i kontakt med en smittet. Elever kan fortsat være i skole imens de testes, men ved positivt testsvar bør eleven straks gå i isolation\nDer opfordres til løbende at holde øje med informationen fra Børne- og Undervisningsministeriet i de kommende uger, da situationen udvikler sig hele tiden.\nSpørgsmål og svar om genåbningen findes her.\nUngdomsskole og -klub kategoriseres under SFO og fritidstilbud.


Filigran Familitræshalskæde | MYKA (tidligere Min navnehalskæde)\nSjette indskrift (Op til 10 tegn):\nEr du på udkig efter den perfekte gave til din mor? Så er denne Filigran Familitræshalskæde et sikkert bud! Denne filigranshalskæde er fremstillet specielt til mødre og giver dig mulighed for at få hver enkelt familiemedlem indgraveret. Intet andet familietræssmykke tilbyder så mange nuancer når det kommer til udtryk og følelse. Med denne familiehalskæde kan mødre overalt nu have deres familie nær dem. Bestil det sammen med vores Filigran Tree of Life Armbånd for det perfekte sæt. Denne Familietræshalskæde er fremstillet af 0.925 Sterlingsølv og kommer med en Rollokæde af Sterlingsølv.\nBemærk, du kan kun have op til 6 navne indgraveret på denne pendant.\nBirgit P., Aulum, DenmarkBekræftet kunde\nLige som forventet . Meget flot.\nUlla M., Rødovre, DenmarkBekræftet kunde\nsmykket er super sødt, men er en smule for stort i diameter\nSå fedt når vi er 6 børn at man kan få et smukke der er plads til alle vores navne kan være der\nJanne christin H., Randers, DenmarkBekræftet kunde\nLilian Bjerg P., Odense NV, DenmarkBekræftet kunde\njeg syntes det et smukt smykke, kan godt lide designet.\nHelle A., Aabenraa, DenmarkBekræftet kunde\nDet var nemt at afgive ordren. Jeg manglede lidt at høre fra jer imellem min afgivelse af ordre til jeg hørte dato for ankomsten. Jeg troede faktisk i havde glemt mig, men pludselig fik jeg en dato og den stemte.\nTina W., Rønne, DenmarkBekræftet kunde\nRigtig fint graveret\nEmanuel V., Ølholm, DenmarkBekræftet kunde\nNanna C., Høng, DenmarkBekræftet kunde


Joha elefanthue i enkeltlags råhvid uld - 100 & merino uld\nElefant-uldhue i naturfarvet enkeltlags uld\nEn basis naturhvid elefanthue fra Joha, der beskytter helt optimalt mod hoved og hals. Den naturfarvet uld-elefanthue er produceret i ét lag, der til stadighed giver god varme omkring dit barns hoved. Denne enkeltlags uld-elefanthue matcher generelt varme børn. Ulden giver den absorberende effekt, samtidig med den ulden er med til, at afgive varmen igen, når det er nædvendigt. Den naturfarvet elefanthue går helt ned over halsen og dækker også skulderen, så kulden ikke kommer ind.\n37CM, 41CM, 45CM, 48CM, 50CM, 52CM