Hotel FIVE Seattle, hotel null. Tidsbegrænset tilbud!\nCheck priser og tilgængelighed for Hotel FIVE:\nDette trestjernet hotelLæs resten i Seattle hører ind under kategorien budget. Her findes adskillige faciliteter bl.a. Restaurant, Roomservice, 24-timers reception, Aviser, Ikke-ryger værelser, Forretningscenter, Vask, Helt tobaksfrit, Aircondition.Hotellet, der ligger 16 minutter til fods nordvest for bycentrum på 2200 5th Avenue, er et ideelt startpunkt til at besøge byens mange smukke seværdigheder selv under et kortere ophold i Seattle.Der er 120 værelser på Hotel FIVE i alle kategorier fra Room til Room. Priserne for et almindeligt værelse starter på 686 Danske kroner.Det tager 38 minutter at køre til Sea-Tac lufthavn (svarende til en afstand på 19 kilometer fra hotellet).Hotellet har hurtig internetadgang.Ekstra plus: tæt på golfbane .Det er en del af kæden Ramada Worlwide.Du kan nyde hotellets kondirum.Praktisk information :Hotellet har betalende parkering.\nHotel FIVE type(r): budget\nHotel FIVE faciliteter og service\nVi valgte Ramada fordi det var centralt og billigt. Rengøringspersonalet også tilfældigvis smed en af mine ejendele, der var irriterende, og hotellet har ikke kompensere for mig, da jeg kunne ikke rigtigLæs resten tillægger nogen værdi for elementet. Rengøringspersonalet også tilfældigvis smed en af mine ejendele, der var irriterende, og hotellet har ikke kompensere for mig, da jeg kunne ikke rigtig tillægger nogen værdi for elementet. Det var en no frills hotel, og placeringen var god. På det tidspunkt syntes jeg det var fint til prisen, men med alle de godt tilbud lige nu, kan du få et meget bedre hotel for en lignende pris (Mærke til 4 og 5 stjernede hoteller har droppet deres priser væsentligt). Det var en no frills hotel, og placeringen var god.Skjul\nVi besøgte Seattle i løbet af en ferie weekend og boede på Ramada.\nJeg vil blive her igen, hvis det var stille. De havde også en restaurant onsite, der serveres morgenmad og lunch.stayed her med Familieydelser medlemmer, der ikke kunne få en god nats søvn på grund af støvsugning sounjds og møbler bliver misbrugt, næste nat larmende naboer, taler højt, smækkende døre etc.\nKickeren?!? Dette er et tilbagevendende problem, og den sikkerhed kamera, der pegede lige på min køretøjer doesn "t work! Pas på!\nDer er en awesome donut shop (Top Pot Donuts) lige ved hotellet til morgenmad. En anden kommentar er, at vi fandt hotellet meget stille.\nMin kone og jeg lige kommet hjem fra en kort tur til Seattle.\nHotellet ligger på 2201 4th Avenue, Belltown, WA 98121 Seattle (Washington) i sydvest Wallingford kun 10 minutter med bil fra centrum.Dette firestjernet hotel i Wallingford hører ind under kategorien


marts | 2012 | Vadehavskirken\nPosted on 13. marts 2012 by webmaster\nNæste hjemmeophold ligger lige om hjørnet, så vi vil få mulighed for at møde mange af jer hen over de næste tre måneder. Disse nyhedsmails ligger stille imens. Maj bliver den store mødemåned for os. Næsten kun i Jylland.\nDe sidste uger har givet en god afrunding af denne periode for os, og der er sket mange glædelige ting. Nogle særlige højdepunkter kan nævnes:\nDer har været konference for alle LM-udsendte her i Siem Reap. Vi var 23, heraf fem børn. Der var tre gæster fra Danmark. Det er altid inspirerende, når nogle hjemmefra kommer og holder timer for os og ser vort arbejde med friske øjne. Men det var også dejligt at være sammen med hinanden som LM-udsendinge fra to steder i landet. Særligt glædelig var den gode stemning oven på en tid med en hel del vanskeligheder af arbejdsmæssig og anden art, som har tæret på kræfterne i fællesskabet.\nEn anden meget glædelig begivenhed fandt sted i Phnom Penh denne uge. Der var dåb af 8 og konfirmation af 6 unge fra de to kollegier for universitetsstuderende, som vi er involverede i via bestyrelsespost, venskab og gensidige besøg. Det var disse unge, der var på weekend hos os af to omgange sidste år. De er 40 ialt, så det var ca 1/3 af dem, der ønsker at leve deres liv med Jesus. De havde bedt Axel døbe og konfirmere, og det gjorde han med stor glæde. Andre er allerede kristne. Der er fuld frihed til ikke at være kristen som beboer. Men de får at se hvor rigt livet er, når man lever med Jesus, og det gør indtryk.\nEn tredje sag, som giver os megen glæde er at have familien Jacobsen her. De kom en uge ind i januar, og vi har været meget involverede i den proces det er, at de bliver “plantet om” til de nye forhold. Vi glæder os over det vi ser: Trivsel og positiv tilgang til det, de møder.\nVi bor ned ad en sidevej i et lille samfund, som mest udgøres af en stor familie. Der er bryllup i disse dage. Vi er inviteret med til at deltage i alle dele af den halvanden dags næsten uafbrudte fest. Vi glæder os over at de tænker, at vi hører med, selv om vi er så forskellige fra dem. Vi går til og fra festen så meget vi har lyst og energi til, og føler os godt tilpas.\nGodt tilpas! Det er det, vi er, med liv og arbejde her. Vi glæder os til at genoptage denne tilværelse i slutningen af juni, og glæder os til mange gode samvær indtil da i Danmark.


⇒ Køb Rieker Sko i Thisted – Se tilbud\nRieker Sko Thisted\nEr du på udkig efter rieker sko i Thisted? Vi anbefaler følgende webshops…\nAdskillige internet forhandlere giver på nuværende tidspunkt et hav af forskellige metoder til levering. En der er meget almindelig er på nuværende tidspunkt levering til en pakkeshop, og så henter du bare dine produkter når du har lyst. Leveringsformen er jo særdeles overkommelig, og desuden tilmed den mest letkøbte fragtløsning.\nDu kunne tillige påtænke at få pakken bragt til din adresse eller til din arbejdsplads. Denne er uheldigvis en smule mindre prisbillig, men ydermere rigtig overkommelig. Den prisbilligste fragtmetode af rieker sko i Thisted kan ikke benægtes at være at du selv henter ordren, som dog forudsætter at du har bopæl lige ved rieker sko i Thisted netshoppens adresse.\nLeveringsdygtigheden kan i nogle tilfælde være særdeles væsentlig forudsat man mangler dine nye varer inden for kort tid, og herved er det uden tvivl afgørende at du efterser den estimerede leveringsdato ved det respektive produkt.\nEn masse rieker sko i Thisted internet forhandlere garanterer levering på næste hverdag på mange af shoppens produkter, som alligevel forudsætter at ordren gennemføres inden et fastslået tidspunkt, med hensynstagen til at de sandsynligvis kan nå at få rieker sko i Thisted distribueret før de logistikansatte drager hjemad.\nEn hel del forretninger på nettet sikrer fragt uden gebyr, men undertiden er det under forudsætning af at der indkøbes for en fastsat sum. Desuden skal man snuppe den prisbilligste slags levering, der typisk – hvad end du opholder sig ved Silkeborg, Rønne eller Jyllinge – er at få fragtfirmaet til at levere varerne til et afhentningssted.\nDet er i dag ualmindeligt ligetil for enhver at vurdere prisniveauet på rieker sko i Thisted i blandt diverse online virksomheder, og for det har de fleste e-butikker fundet det uundgåeligt at formindske priserne på deres varer – til børn, og yderligere også til herrer og damer – drastisk, og endda nogle gange byde på gebyrfri levering.\nTil gengæld kan det imidlertid være lønsomt at prøve nogle online forretninger efter rieker sko i Thisted tilbud inden du køber, således at du er tryg ved at modtage den bedste pris.\nDu bør lige meget hvad være så påpasselig, at i tilfælde af at en e-forretning reklamerer rieker sko i Thisted til salg for en salgspris som kan ses som ubegribelig attraktiv, bør det undertiden være et faresignal om en uærlig butik. Køb med kort er trods alt omfavnet af en vedtægt, hvilket garanterer dig som køber overfor bedrageriske internet foretagender.\nVi foreslår generelt betalinger med kort eller MobilePay. Som alternativ burde du anvende et tilbud fra fx ViaBill, i tilfælde af at du efterspørger at dække regningen over et længere tidsrum.\nFør folk shopper rieker sko i Thisted på en internet forhandler bør de i virkeligheden overveje e-butikkens regler, det er dog bare ikke super interessant.\nEn anden valgmulighed kan derfor være at finde ud af om e-forhandleren er e-mærke godkendt, siden det er et kendetegn for at online shoppen tilslutter sig de officielle regler, udover at shoppen ofte efterses af jurister som er meget fortrolige lovgivningen. Dette er desuden din genvej til bistand, for så vidt du udsættes for problemer som følge af dit indkøb.\nUdover dette er det klogt at du er hensynstagende til de mest aktuelle reglementer der har betydning for købet, eksempelvis den returneringsret på rieker sko i Thisted e-forhandleren anvender. I den sammenhæng er det virkelig relevant, at man når som helst bevarer sin kvitteringsmail, så man en anden gang kan bevidne bestillingen, hvad end man skal shoppe til en dreng eller pige.\nTrustpilot bringer dig forholdsvis gunstige chancer for at læse adskillige aktuelle køberes erfaringer og derfor er det prisværdigt, at du ser nærmere på e-shoppens rieker sko i Thisted vurderinger inden du shopper.\nFacebook resulterer i for øvrigt nogle habile chancer for at få et kig ind i e-firmaets kundetilfredshed. Herinde ses mange webshops som giver folk mulighed for at notere en bedømmelse af virksomhedens service, hvilket lige så vel bør bruges til at afveje tidligere kunders oplevelser.\nVores website finansieres af annoncer. Vi samarbejder med massevis af netshops derved at vi formidler deres tilbud, og indtjener betaling ifald en af de besøgende på vores hjemmeside realiserer en bestilling.\nFakta vedrørende rieker sko i Thisted og internet butikker vedligeholdes fra tid til anden, men vi kan desværre ikke garantere imod korrektioner der er blevet lavet efter at vi sidste gang opdaterede hjemmesidens data.\nRieker Sko i Thisted – Køb rieker sko i Thisted


Om os - purestyle.org\nVelkommen til bloggen om dansk gambling. Her kan du finde relevant information omkring gambling, og du kan både læse om spillestil, når det kommer til online casino, og om, hvordan Danmark klarer sig rent internationalt – og her klarer vi os rigtig godt.\nGambling er ufatteligt spændende, og det er også et emne, der er uudtømmeligt. Gambling er simpelthen så spændende, og man kan høste store gevinster, uanset om man har forhåndskendskab til det eller ej. I Danmark er vi så heldige, at vi er beskyttet af dansk lov omkring gambling, og det er blandt andet kommet til udtryk gennem den danske spillicens. Når et online casino har dansk spillicens, vil man være beskyttet som spiller, og det er på mange måder den bedste garanti for en spiller i denne verden.\nUndersøg alt inden for gambling\nDu kan på disse sider finde al relevant information omkring gambling, og du vil med sikkerhed også kunne lære en hel masse. Ung som gammel, så er der altid noget at lære, og det er også rigtig godt at lære de regler at kende, der er på markedet. Det er uanset, om det er de skrevne regler eller dem, der er uofficielle.\nMed gambling kan man komme i gang med at indfri nogle af de største drømme, og man kan også begive sig ind i et univers, hvor man altid vil være underholdt. Der er kun rigtig gode grunde til at beskæftige sig med gambling, og man skal også altid huske at lægge sig et budget. Så bliver det godt.


Brugeroprettelse | Lægerne Mattson og Sandum\nAssensgade 19, st. th. - 8000 Århus C - Tlf. 86 18 23 99\nVær opmærksom på, at børn under 15 år og voksne uden NemID skal oprettes af klinikken – kontakt derfor klinikken for oprettelse.\nTryk på “SELVBETJENING” i menuen til højre med din NemID. Du vil modtage en enganskode på din e-mail. Koden skal derefter indtastes i Selvbetjeningsportalen, hvorefter du kommer videre til klinikkens e-portal.\nUnder brugeroprettelsen skal du udfylde en række oplysninger om dig selv, det er vigtigt at du udfylder e-mail feltet med en gyldig e-mail adresse, da vi bruger denne mail adresse til at sende et aktiveringslink, verifikationskode og senere til at give dig besked, når der er svar på e-portalen fra din læge.\nNår du har udfyldt brugeroprettelses skemaet, og har trykket på “opret mig”, modtager du kort efter en mail fra “noreply@besoeglaegen.dk”. Mailen sendes til den e-mail-adresse du angav, da du oprettede dig som bruger.\nDer kommer et nyt billede og du trykker nu på knappen “Send Verifikationskode”. Den bliver sendt til din e-mail. Nu indtaster du den sendte kode og du kommer ind på selvbetjening.\nVær opmærksom på, at det ikke vil være muligt at kontakte klinikken ved selvbetjening i ferieperioder.\nKonsultation – efter aftale\nTlftid Sekretær Læge\nMandag 9.30 – 12 8- 9\nTirsdag 9.30 – 12 8- 9\nOnsdag 9.30 – 12 8- 9\nTordag 9.30 – 12 8- 9\nFredag 9.30 – 12 8- 9


Et bedre første møde med hospitalet\nAkutmodtagelsen på Hvidovre Hospital har fået ny reception. Den skal give mere tryghed til patienterne og gøre personalet mere synligt.\n2. marts 2017, KL 8:40\nHver dag går omkring 300 patienter gennem glasdøren ved hospitalets Akutmodtagelse. Indtil nu er de blevet mødt af glas og beton, og et personale, som var svære at få øje på.\nMen når patienter fremover ankommer til Hvidovre Hospitals Akutmodtagelse, vil de få en mere åben og lys modtagelse:\n”For rigtig mange patienter er vi deres første møde med hospitalet. Det giver os et kæmpe ansvar for, at de får det rette førstehåndsindstryk. Jeg synes den nye reception giver en værdig ramme, at byde patienterne velkomne i,” sagde ledende sygeplejerske i Akutmodtagelsen, Karin Lornsen Jakobsen, til personalet, som var samlet i anledningen af, at den nye reception stod klar.\nDen nye modtagelse er mere åben, og det gør området lyst og imødekommende. Samtidig er personalet i receptionen mere synligt, så patienterne nemmere kan se, hvor de skal henvende sig. Det skaber tryghed og bedre kontakt mellem patienter og personale.\nSelvom det er sjældent, at personalet oplever truende eller voldelig adfærd i Akutmodtagelsen, så kan bølgerne en gang i mellem gå højt.\nDerfor er indretningen af den nye modtagelse en fin balance imellem åbenhed og sikkerhed, hvilket man nøje har overvejet.\n”Til forskel fra mange andre patientmodtagelser her på hospitalet, er skranken i Akutmodtagelsen lukket i enderne, så man ikke umiddelbart kan gå rundt om og ind til personalet,” forklarer Hanne Højland Keller, som er afdelingssygeplejerske i Akutmodtagelsen.\nDerudover er der et rum bagved skranken, hvor personalet hurtigt kan gå ind i og låse, hvis der skulle være behov for det.\nOmbygningen er finansieret af investeringspuljen for 2016 samt projektet Nyt Hospital Hvidovre, hvor sidstnævnte bl.a. renoverer og ombygger patientmodtagelser på hele hospitalet. Læs mere på www.nythospitalhvidovre.dk\nPubliceringsdato: 02-03-2017 09:40


Rejsningsproblemer behandling. 💌 rejsningsproblemer,rejsningproblem,rejsningsbesvæ: Rejsningsproblemer og impotens behandling med naturmedicin. 2020-01-23\nRejsningsproblemer behandling. Rejsningsproblemer Behandling Mod Rejsningsproblem 2020-01-23\nDet virker ved at udvide blodvejene, hvilket medfører forøget blodomløb. Enten kan blodtilstrømningen ikke fastholdes i penis, så blodet løber tilbage igen, eller også kan der slet ikke opnås en øget tilførsel af blod. Der er dog ikke nok data til at bevise denne virkning, og Ginkgo Biloba hører derfor til stadighed til i samme kategori af lægemidler, som de urtedrikke og andre tørrede rødder og ritualer, den lokale heks kunne tilbyde i middelalderen. Mens andre oplever kun at få en halv rejsning fra start eller måske slet ingen. Det kan for mange være den bedste behandling mod impotens.\nRejsningsproblemer eller Impotens? Få behandling og info\nHyppigst hos yngre mænd og hos ældre mænd specielt enkemænd , der indgår i et nyt parforhold. Både alprostadil og aviptadil virker ved at øge blodtilførslen til svulmelegemerne, og effekten indtræder hurtigt. Flere tests har påvist de naturlige alternativers effektive virkninger samt minimale bivirkninger givet de naturlige ingredienser. Venicon også kendt som naturlig viagra mod rejsningsproblemer, impotens og for tidlig udløsning Der findes en del midler som hjælper mod rejsningsproblemer, impotens og for tidlig udløsning. Bispehue indeholder stoffet icariin, som er et stof, der hjælper med at øge blodtilstrømningen til penis.\nNaturmidler mod impotens: Hvilke af dem virker? Erektil dysfunktion\nAf samme grund kan Gingko Biloba med fordel bruges som behandling mod impotens. Hvis du tager anden medicin eller har en lidelse, kan medicinen interagere med din behandling, og have negative konsekvenser. Han arbejder nu for at bryde impotens-tabuet i Danmark. Planten har en lang rod, som i langt over tusinde år er blevet anvendt til at kurere sygdomme i kroppen med. Det er både hårdt for den enkelte, men kan også skabe problemer i et eventuelt parforhold.\nDette gør sig specielt gældende, når vi bevæger os ind på emnet omkring naturlig viagra, et område der mere end noget andet bliver diskuteret, når det kommer til impotens. Blandt disse fire, var resultaterne stadig blandede. Der er to forskellige sprøjter på markedet, nemlig alprostadil, hvor sprøjten indeholder et tørstof, der opløses, når sprøjten aktiveres. Træets blade har man i mange, mange år brugt som medicin, idet de øger både stofskiftet og blodcirkulationen. Under behandlingen bliver en gelé påsmurt det skadede område, hvorefter chokbølgerne påføres i langsomme bevægelser på mellemkødet og penisskaftet. Der kan være forskellige grunde til, at man får rejsningsproblemer. Kraftig præstationsangst kan overvindes med potenspiller, så du kommer ind i en god stime, og det derfor virker som en positiv selvforstærkende cirkel, hvor du efter kort tid slet ikke behøver pillerne.\nSom man kunne forvente, så er det ikke helt forstået, hvorledes ginseng virker på kroppen, med hensyn til at stimulere præstationen. De er meget forskellige, og du vil sikkert føle, at mange af dem på ingen måde passer på dig. Sæt gang i blodgennemstrømningen i og omkring penis Det er trygt og effektivt at anvende fokuseret shockwave behandling, hvis dit problem skyldes dårlig blodgennemstrømning i og omkring penis. Derfor skal man vide, hvad årsagen er, før man får betaler for en behandling, ellers kan hurtigt blive spild af penge, siger Lars Lund. Dette hører alt sammen under sekundær impotens.\nrejsningsproblemer,rejsningproblem,rejsningsbesvæ: Rejsningsproblemer og impotens behandling med naturmedicin\nOplever man pludselig impotens, er det dog ifølge Netdoktor. Det der har været, har tilmed været selvmodsigende. Og netop det, at blodårerne kan udvide sig, er alfa og omega, for at tilstrømningen af blodet kan blive i penis, og gøre den hård. Derfor tilbyder 121doc mulighed for at få både recept og behandling mod impotens online. Kilde: Han overvejede, om det var fordi, han var så glad for kvinden, at han var nervøs, men problemet voksede sig alligevel større og større i hans hoved. Book en tid allerede i dag Du kan bestille en tid hos Per Andersen via vores reception på telefon 70 666 988 eller døgnet rundt.\nImpotens defineres som en mands manglende evne til at få rejsning i et sådant omfang, at et tilfredsstillende samleje kan gennemføre. En stift øger penisfylden, men det giver sjældent en helt stiv rejsning. Desværre betyder denne overflod af information også at det kan være svært at vide, hvor man skal starte med at læse. Det behøver derfor faktisk ikke være et tabu, men det er potensproblemer desværre. I starten optræder problemerne ofte kun engang imellem, men efterhånden bliver besværet mere permanent. Han gik i fire år uden at kunne få erektion, men efter kun fire behandlinger hos Per kunne han gennemføre et samleje igen. Derfor kan man ikke få den mange steder i det offentlige sundhedsvæsen.\nVed at ændre livsstil ved at dyrke motion, stoppe med at ryge og reducere alkoholindtaget, får din erektion også bedre vilkår. Specielt ikke når debatten lander på erektil dysfunktion, som er så bredt diskuteret. Dette skal være konsekvent for manden, og der er altså ikke tale om impotens, hvis manden godt kan fuldføre samleje af og til. De fleste mænd vil sandsynligvis opleve problemer med rejsning i løbet af livet. Derved styrker man kredsløbet og blodcirkulationen, så blodtilførslen til penis forbedres.


Figur 9. Sprøjteanlægge\nEltraPSO_slutrapport_final.doc - Energinet.dk\nASR (Ωcm 2 ) (Corrected for FU) 2,5 2 1,5 1 0,5 Best pre-pilot, PSC4590 Best Lab-Cell, C0631 5-layer Cell, C0475 0 600 650 700 750 Temperature ( 800 850 900 o C) Figur 10. ASR som funktion af testtemperatur. Parallelt med opskaleringen af femlagskatoden blev der i EFP-projektet DK-SOFCb arbejdet med udvikling og optimering af en etlags LSM-katode mhp. en simplificering af fremstillingsprocessen. Dette arbejde resulterede i en rekordcelle med en ASR på 0,12 Ωcm 2 ved 850 o C. Opskaleringen af denne katode blev iværksat ultimo 2002. Som det fremgår af figur 10, er præpilotcellerne med den opskalerede etlagskatode bedre end celler med femlagskatode, men endnu ikke så gode som den håndlavede laboratoriecelle. Ydelsen ved 850 °C er næsten identisk, men præpilotcellen har en større temperaturafhængighed, og ved 650 °C er ASR mere end fordoblet. Katodeoptimeringen videreføres i andet projekt. Udskæring Der er etableret metoder til udstansning af grønne emner enten før eller efter pålægning af anode og elektrolytlag, og herudover er der også udviklet en laserskæreproces til skæring af sintrede emner. Laserskæring har den store fordel i forhold til stansning før brænding, at der kan fremstilles komplicerede geometrier med tolerancer på mindre end 100 µm. Ovne til brænding Fremstillingsprocessen omfatter brænding af halvceller (anodesupport, anode og elektrolyt) ved 1200-1400 °C samt brænding af helceller (halvceller og katode) ved temperaturer under 1200 °C. Halvcelleovnen er specialdesignet således, at der i temperaturintervallet 200-600 °C maksimalt er en temperaturforskel i ovnen på ±10 °C, hvilket er vigtigt, idet halvcellerne indeholder relativt meget organisk stof, der brænder under 400 °C. Ovnen har en maksimal driftstemperatur på 1500 °C. Kapaciteten af denne proces er gradvist øget fra ca. 100 emner pr. batch til i dag at omfatte 480 halvceller pr. batch. En kortlægning af temperaturfordelingen i ovnen viser variationer på under ±10 °C under organikafbrænding for temperaturer både under 500 °C og ved den endelige sintringstemperatur. 13\nFigur 9. Sprøjteanlægget med de to sprøjtezoner 2 og 3. Et transport- og opbevaringsskab er vist i forgrunden. Klimastyring I maj måned 2002 begyndte der at opstå problemer med cellefremstillingen. Det viste sig særdeles vanskeligt at opnå tætte elektrolytter. Dette medførte et øget spild under halvcellefremstillingen, hvilket var særlig problematisk i juni og juli måned med en succesrate på nul. En analyse afslørede, at elektrolytslurrien er meget fugtfølsom, idet øget luftfugtighed medfører agglomerering af YSZ-partiklerne. Den ringere partikelpakning vanskeliggjorde efterfølgende sintringsprocessen. Der blev i august måned gennemført foranstaltninger på forsøgsbasis mhp. at reducere luftfugtigheden, hvorved det igen var muligt at producere halvceller med tætte elektrolytter. Helt godt blev det dog først igen til efteråret, da luftfugtigheden aftog, hvorefter succesraten for halvceller kom op på ca. 80%. Der var hermed identificeret et behov for klimastyring, og i foråret 2003 blev der installeret et klimaanlæg i produktionslaboratoriet. Indkøringen af anlægget trak desværre ud, og driften var derfor ikke optimal før august måned, men dog tilstrækkelig til, at der kunne fremstilles celler med en vis succesrate henover sommeren. Opskalering af etlagskatoden Opskaleringen af femlagskatoden var meget tidskrævende, idet der skulle opskaleres fem slurries og fem sæt sprøjteparametre. I tillæg hertil blev lagene sprøjtet og sintret i tre omgange (1+2, 3+4 og 5). Ydelsen af celler med femlagskatoder fremstillet på præpilot-anlægget var sammenlignelig med celler fremstillet i laboratoriet. 12\nPage 1 and 2: Forskningscenter Risø Afd. For Mat\nPage 3 and 4: Introduktion Det overordnede formå\nPage 5 and 6: Cell Voltage [mV] 900 800 700 PSC02\nPage 7 and 8: Figur 5. Før- og efterbilleder, de\nPage 9 and 10: Figur 6. Kuglemøller med sikkerhed\nPage 11: Curvature (mm) 10 8 6 4 2 0 200 215\nPage 15 and 16: 2 Slurry P, tid, fordampet opl. mid\nPage 17 and 18: Mekanisk fladtrykning For at kunne\nPage 19 and 20: Average thickness ( µm) 450 400 35\nPage 21 and 22: Ovn H H = Halvcell Kode: Ovn navn S\nPage 23 and 24: ASR cells in Ω*cm 2 0.8 0.7 0.6 0\nPage 25 and 26: Konklusion Projektets hovedformål\nPage 27 and 28: Séverine Ramousse, Peter Halvor La\nPage 29 and 30: Præsentationer ved internationale\nMagazine: EltraPSO_slutrapport_final.doc - Energinet.dk


Lær mere ved at få ordentlig søvn - BautA.\n15. december 2019 at 3:55 pm 0\nDet kan både være stressende og energikrævende at være under uddannelse. Der er både meget læsestof og mange indtryk at tage stilling til i løbet af en lang dag. Hvis både det sociale og det boglige skal fungere, er det vigtigt at få en god nattesøvn, så der er energi til hver dag. En god nats søvn hjælper ikke bare på energien, men den har også stor betydning for helbredet. For at få den mest optimale søvn er det vigtigt at have en god seng at sove i. Du kan derfor købe en god men billig boxmadras til den gode nattesøvn.\nGod energi til en lærerig dag\nDet er vigtigt at få en god nattesøvn, og det er specielt vigtigt, at du får sovet om natten, når du er under uddannelse. Når du sover, nedsætter kroppen dit energiniveau, hvilket betyder at kroppen sparer på energien. På den måde vil du dagen efter have energien til at stå op og tage i skole.\nDu får ikke bare mere energi af en god nattesøvn, du vil også have en tendens til bedre at kunne koncentrere dig i timerne såvel som, når du læser lektier. Det vil altså i sidste ende gøre, at du har bedre muligheder for at skaffe gode resultater i skolen. Det kan derfor svare sig at investere i en god og billig boxmadras.\nEn god nattesøvn styrker desuden også dit immunforsvar. Når du sover, lader kroppen som sagt op, hvilket gør at den har energi til at bekæmpe virus, skader og andre former for skavanker, der måtte komme i løbet af dagen. En god nattesøvn mindsker altså muligheden for sygedage på uddannelsen, og dermed går du ikke glip af vigtige emner i skolen.\nEn god nattesøvn skal ikke være dyr\nDet kan være dyrt at være under uddannelse. Der skal både være penge til husleje, mad, bøger og andet sjov i fritiden. Det er derfor ikke alle studerende, der bekymrer sig om, hvor god deres seng er. Det er dog nødvendigt at have en god seng, så du kan få mest muligt ud af dagen på uddannelsen.\nSom studerende er det en god idé at spare, hvor der spares kan, så hverdagen kan hænge sammen. Du behøver dog ikke at gå på kompromis med den gode kvalitet, for det er nemlig muligt at købe en billig boxmadras i en god kvalitet. Boxmadrasser er som oftest billigere end kontinentalsenge og elevationssenge. Mange mennesker køber derfor også boxmadrassen, fordi de får mere for pengene.\nEn god og billig boxmadras giver dig ikke bare energi til at klare dig igennem uddannelsen. En god nattesøvn kan også være med til at give dig mere overskud i hverdagen, så du har energi til at være sammen med din familie. Det kan også være, at du har nogle venner, som du ikke har set i lang tid. Der har måske ikke været overskud til at se dem, men med en god nattesøvn kan du måske finde overskuddet frem.\nForrige artikelVidenskab viser at dårlig søvn resulterer i dårlig læring\nNæste artikelUndgå at spilde penge på skolens kaffe, og skaf dit eget termokrus


Broforvaltning med DANBRO PDF\nDownload "Broforvaltning med DANBRO 2.0"\n1 Broforvaltning med DANBRO Registrering af bygværker\n3 Forord Forord Denne manual er et led i den samling af manualer, der handler om forvaltning af bygværker med broforvaltningssystemet DANBRO. DANBRO er en fællesbetegnelse for de procedurer, forskrifter og edb-programmer, der benyttes ved forvaltning af bygværker i Danmark. Betegnelsen bruges også om edb-programmerne alene. Manual 1, Broforvaltning generelt, indeholder en overordnet beskrivelse af systemet. Denne beskrivelse er tilstrækkelig, hvis man skal have en generel viden om DANBRO og ikke behøver detaljeret kendskab til virkemåden af de enkelte programmer. Samtidig indeholder manualen en generel vejledning i brugen af DANBRO's edbprogrammer. I de øvrige manualer forudsættes det, at man har kendskab til de generelle procedurer, der er beskrevet heri. De øvrige manualer giver en detaljeret beskrivelse af hver sit specielle emne. Beskrivelsen af broforvaltningssystemet for eksisterende bygværker omfatter følgende manualer: 1. Broforvaltning generelt 2. Registrering af bygværker 3. Generaleftersyn 4. Vedligehold og løbende eftersyn 5. Særeftersyn 6. Prioritering 7. Langtidsbudgettering 8. Prisbog 9. Entrepriseadministration 10. Erfaringstilbageføring 11. Specielle Transporter 12. Budgetstyring Manual 2, Registrering af bygværker er en detaljeret beskrivelse af de aktiviteter, der indgår ved registrering af bygværker. DANBRO Registrering af bygværker\n4 Indholdsfortegnelse I Indhold 1. Indledning Introduktion Registrering Teknisk beskrivelse Generelt Identifikation af bygværker Registreringsnummer Bygværksidentifikation Administrative data Geografisk beliggenhed Tekniske data Passagedata Generelt Passagedata for veje Passagedata for jernbaner Passagedata for vandløb Interessenter og interessentforhold Interessenter Interessentforhold Kronologi Arkivreferencer Pristal Anvendelse af data (Udskrifter) Stikordsregister Organisation og ansvar Brugervejledning, Registrering DANBRO Registrering\n5 II Indholdsfortegnelse 5.1 Generelt Kataloger Oprettelse af bygværker Bygværker, administrative data Bygværker, beliggenhed Interessenter/interessentforhold Tekniske data Passagedata Vedligeholdsaftaler Fotos Dokumentfiler Kronologi Arkivreferencer Pristal Udskrifter DANBRO Registrering\n6 Indholdsfortegnelse III Bilagsfortegnelse 1. Cirkulære om kommune- og amtskoder 2. Kort og fortegnelse over vejnumre 3. Liste over interessenter 4. Paradigma for tilsynsrapport inkl. inddataskema til registreringsdata 5. Udskriftseksempel: Bygværksfortegnelse 6. Udskriftseksempel: Frihøjder 7. Udskriftseksempel: Bæreevneklasser 8. Udskriftseksempel: Bygværkers antal, længder og areal 9. Udskriftseksempel: Registreringsdata for et bygværk 10. Registrering af skilteportaler 11. Registrering af støjskærme 12. Procedurer for tildeling af registreringsnumre 13. Oversigt over menustrukturen i DANBROs registreringsmodul 14. Illustrationer af autoværns- og rækværkstyper DANBRO Registrering\n7 1. Indledning Indledning Emne Registrering omfatter alle aktiviteter i forbindelse med oprettelse og brug af tekniske og administrative basisdata for eksisterende bygværker. Denne manual beskriver, hvordan registrering finder sted ved hjælp af det pc-baserede broforvaltningssystem DANBRO. Formål Målet med manualen er at beskrive, hvilke bygværksdata der skal registreres, og hvordan det gøres i DANBRO-systemet. Samtidig beskriver manualen, hvordan disse data kan anvendes til forskellige tekniske og administrative formål i forbindelse med broer under anlæg, broer i driftsfasen og broer, som er udgået af driftsdatabasen og evt. nedrevet. Det beskrives, hvordan man administrerer bygværker i forskellige databaser svarende til ovennævnte faser i bygværkers liv og til andre konstruktionstyper som skilteportaler og støjskærme. Endvidere redegøres der for organisationen bag systemet (hvem gør hvad hvornår?) DANBRO Registrering af bygværker\n8 2. Introduktion Introduktion Indhold 2. Introduktion Registrering Formål Data Anvendelse Forskellige databaser Organisation DANBRO Registrering af bygværker\n9 Introduktion 2.1 Registrering Formål Data I den daglige drift af broer har man brug for, at en række basale tekniske og administrative data for hvert enkelt bygværk er arkiveret på en sådan måde, at man hurtigt kan skaffe sig et overblik over dem. Disse tekniske og administrative data er lagret i DANBROs registreringsmodul. Ved oprettelse af registreringsmodulet skal for hvert enkelt bygværk lagres tekniske og administrative oplysninger om: - navn og nummer for bygværket samt betegnelser og typer for de trafikårer, der passerer over og under bygværket - involverede parter ved opførelse og bestyrelsesforhold omkring drift - bygværkets geometri, herunder fritrumsprofiler - belastnings- og dimensioneringsgrundlag, herunder bygværkets aktuelle bæreevneklasse - bygværkstype, herunder anvendte materialer - datoer for opførelse og ombygninger - arkivreferencer over tegninger, beskrivelser og andre dokumenter. Anvendelse Nærmere beskrivelse af disse data findes i efterfølgende kapitel 3. Registreringsmodulet anvendes i den daglige drift. Der er mulighed for søgning og sammenstilling af data ved hjælp af DANBRO blandt andet i forbindelse med: - udskrivning af oversigter over bronumre og navne, broernes aldersfordeling, brolængder, brotyper, bestyrelsesforhold, broklasse, frihøjder, tilstandskarakterer osv. - administration af særtransporter (tunge/høje) - fremskaffelse af tekniske basisdata i forbindelse med opstilling DANBRO Registrering af bygværker\n10 2. Introduktion 2-3 af reparationsalternativer - søgning af mest skadebelastede konstruktionselementer ved udskrivning af oversigter over tilstandskarakterer koblet til en eller flere geometriske, materialemæssige, geografiske eller belastningsmæssige parametre. Forskellige databaser DANBRO opererer med flere forskellige databaser, der hver fungerer helt på samme måde, men på separate datasæt. Der opereres med følgende databaser: Bygværker i drift Bygværker under planlægning/opførelse Udgåede bygværker (dvs. nedrevet eller overgået til anden myndighed) Andre anlæg (skilteportaler og støjskærme) Øvrige bygværker (bruges i VD til registrering af andre bygværksbestyreres bygværker) Disponibel database (kan bruges efter behov) Testdatabase (til øvelser mv.) Manualens beskrivelser gælder uændret i alle databaser. Retningslinier for registrering af skilteportaler og støjskærme er anført i bilag 10 hhv. bilag 11. Arbejdet med forskellige databaser er nærmere beskrevet i DAN- BRO-manual 1: Broforvaltning generelt. Organisation Vedrørende ansvar for indsamling og opdatering af data i registreringsmodulet, se kapitel 4. DANBRO Registrering af bygværker\n11 3. Teknisk beskrivelse 3.1 Generelt Teknisk beskrivelse Indhold 3. Teknisk beskrivelse Generelt Forskellige databaser Formål Databeskrivelse Identifikation af bygværker Registreringsnummer Bygværksidentifikation Hovedlandeveje og landeveje (stats/amtsveje) Kommuneveje Jernbaner Vandløb Administrative data Specielt bygværk Opført/ombygget år Ændringsdato Vedligeholdsaftaler Geografisk beliggenhed Bredde/længdegrader System Kommune, beliggenhed Amt, beliggenhed Politikreds Lokalområde (VD) Amtsdistrikt Kommunedistrikt Tekniske data Design Materialer Mængder Hele bygværket Bygværksart/Funktion Statisk virkemåde Fundering Materiale Bemærkning Dimensioner\n12 Teknisk beskrivelse 3.1 Generelt Overbygningens længde Overbygningens bredde Broareal Skæv skæring Fagvise data Antal fag Spændvidde Lysvidde Lyshøjde Mindste spændvidde Største spændvidde Små bygværker De enkelte elementer Fløje Materiale Mængde Bemærkning Skråninger Endeunderstøtninger Mellemunderstøtninger Lejer Bærende overbygning Fugtisolering Kantbjælker Autoværn/rækværk Brobelægning Dilatationsfuger Afløbskonstruktioner Underført Passage Design Materiale Mængde Bemærkning Andre elementer Passagedata Generelt Passagenummer Primær passage Strækningspassage Passagetype O/U/A Passagedata for veje Strækningsidentifikation Vejidentifikation Vejbestyrelse Vejnummer Vejdel\n13 3. Teknisk beskrivelse 3.1 Generelt 3-3 Sidevejsnummer Sidevejsbogstav Side Kilometrering Nulpunkt for kilometrering Strækningsnavn Rutenummer Bygværksløbenummer Bygværksbetegnelse/navn Frihøjde Bemærkning til frihøjder Fri bredde Bæreevne, broklasse Normal klasse Betinget klasse Betinget klasse Betinget klasse Bemærkning til bæreevne Bærevnevurdering Dato Konsulent (Bemærkning) Forskrift Mulighed for forøgelse af klasse Anbefalet metode for forbedring af klasse Passagedata for jernbaner Strækningsidentifikation Bygværksløbenummer Strækningsbetegnelse Kilometrering Bygværksbetegnelse/navn Passagedata for vandløb Vandløbsidentifikation Interessenter og interessentforhold Interessenter Kode Navn Adresse Telefon Telefax adresse Postgiro Adresse Interessentforhold Bygværksbestyrer/ejer Entreprenør ved opførelsen Administrator af særtransporter Eftersynsansvarlig\n14 Teknisk beskrivelse 3.1 Generelt Projekterende Administrativ enhed (Transmissionskode til brug ved import/eksport) Bemærkning Kronologi Dato Nummer Aktivitet Tilstandskarakter Bemærkning Revision af registreringsdata Økonomital Arkivreferencer Struktur og oprettelse af arkivreferencer Type Arkivnummer, Litra Henvisning Tekst Dokumentfiler Automatisk oprettelse af generaleftersyn Pristal Fra dato Pristal Bemærkning Anvendelse af data (Udskrifter) Udskrivning af rapporter Registreringsdata Bundtvis udskrift af registreringsdata Bygværksfortegnelse Frihøjder Frihøjder på veje Bæreevne Bæreevner på veje Bygværkers antal, længder og areal Liste over strækninger Bygværksbeskrivelser Pristal Arkivmateriale Kronologisk oversigt Frihøjderapport Stikordsregister\n15 3. Teknisk beskrivelse 3.1 Generelt Generelt I dette kapitel er i detaljer beskrevet: hvilke aktiviteter registrering omfatter hvilke data der skal registreres ved oprettelse og ved ajourføring hvorledes registreringsmodulet anvendes til at få relevante udskrifter over administrative og tekniske data til brug for administration og løbende drift af bygværker. Forskellige databaser Der kan arbejdes med data i forskellige databaser, jf. DANBROmanual 1: Broforvaltning generelt. Der opereres med følgende databaser: Bygværker i drift Bygværker under planlægning/opførelse Udgåede bygværker (dvs. nedrevet eller overgået til anden myndighed) Andre anlæg (skilteportaler og støjskærme) Øvrige bygværker (bruges af VD til registrering af andre bygværksbestyreres bygværker) Disponibel Testdatabase (til øvelser mv.) Manualens beskrivelser gælder uændret i alle databaser (med enkelte undtagelser, idet nogle rapportprogrammer når de aktiveres fra databasen Bygværker i drift kan inkludere data fra databasen Andre anlæg. Dette er beskrevet i det enkelte tilfælde). Når et bygværk er planlagt og tildelt et registreringsnummer, oprettes det i databasen for bygværker under planlægning/opførelse. Her registreres data, efterhånden som de bliver tilgængelige. Bygværket overføres til driftsdatabasen, så snart det udgør en frihøjdebegrænsning eller en bæreevnebegrænsning for vejnettet. Det vil sige, at en bro, der er under opførelse hen over en eksisterende vej, bliver overført til driftsdatabasen, længe før den formelt afleveres fra anlægsorganisationen til driftsorganisationen. Retningslinjer for registrering af skilteportaler og støjskærme er anført i bilag 10 hhv. bilag 11. Formål Registrering af administrative og tekniske data tjener til at skabe overblik d k l b k h l b k\n16 Teknisk beskrivelse 3.1 Generelt blik over de enkelte bygværker og hele bygværksmassen. For hvert bygværk findes normalt et projekteringsgrundlag bestående af tegninger og arbejdsbeskrivelser samt administrative bestemmelser. Under projektering, udførelse og færdiggørelse (aflevering) udarbejdes derudover særlige rapporter og dokumenter, som også har betydning for en hensigtsmæssig administration af driften, eksempelvis tilsynsrapporter, geotekniske rapporter og aftaler om vedligeholdsforhold. En del af disse data bruges jævnligt i den daglige administration og drift af bygværket og skal derfor være let tilgængelige. Disse data trækkes derfor ved aflevering af bygværket ud og lagres i registreringsmodulet. Databeskrivelse Registreringsdata indsamles og inddateres af bygværksbestyreren. Til hjælp ved indsamling af registreringsdata er udarbejdet et inddateringsskema, hvor datafelter er listet i den rækkefølge, data naturligt inddateres i DANBRO. Skemaet, der er et bilag til paradigma for tilsynsrapport, er indsat i bilag 4. I det følgende er indholdet i hvert enkelt datafelt i databasen beskrevet. Rækkefølgen er ikke nødvendigvis helt den samme som på skærmen, ligesom der ikke er krav til, at data for en bro oprettes eller rettes i en bestemt rækkefølge. * For nogle data udføres en automatisk gyldighedskontrol ved inddateringen. Disse kontroller er beskrevet og markeret med en * i margenen. Alle datatyper kan slås op i stikordsregisteret i kapitel Mange data er systematiseret i kataloger, se f.eks. materialekataloget, Figur 3.2 side Hvis det på det enkelte bygværk ikke er muligt at vælge en passende kode fra et katalog, benyttes koderne 96-99, der generelt har følgende betydning: 96 "Ikke registreret" bruges, når man af en eller anden grund ikke har oplysninger om det pågældende datafelt. Det kan være fordi, man ikke er nået så langt i sin generelle dataindsamling, fordi oplysningen på dataskemaet er ulæselig, eller fordi man simpelthen har glemt at få oplysningen med. 97 "Andet" bruges, når det er relevant at udfylde det pågældende felt; men der ikke er nogen af de fastlagte koder, der dækker i\n17 3. Teknisk beskrivelse 3.1 Generelt 3-7 det aktuelle tilfælde. Det kan være fordi den aktuelle type ikke findes i listen, eller fordi der er tale om en kombination af eksisterende koder. Når man har brugt kode 97, skal man altid forklare forholdet i et tilhørende bemærkningsfelt. 98 "Ukendt" bruges, når det er relevant at udfylde feltet; men det ikke har været muligt at finde ud af, hvilken kode der skal vælges. Der kan for eksempel være tale om type af fugtisolering eller fundering. I de fleste tilfælde vil det være muligt at finde oplysningerne i projektmateriale eller ved nærmere eftersyn 99 "Ikke relevant" eller Findes ikke bruges, når det ikke har nogen mening at udfylde det pågældende felt. For eksempel er det ikke relevant at angive en type af mellemunderstøtninger på en etfagsbro Figur 3.1 Betydning af koderne 96-99\n18 Teknisk beskrivelse 3.2 Identifikation af bygværker 3.2 Identifikation af bygværker Et bygværk er en konstruktion med tilknytning til vejnettet, jernbanenettet, stisystemer eller evt. vandløb. De fleste bygværker er broer eller tunneler; men de kan også være for eksempel færgelejer, sluser, skilteportaler eller støttemure. Broforvaltningssystemets struktur er først og fremmest tilpasset broer og tunneler; men de andre bygværkstyper (nævnt ovenfor) kan også behandles. Hvert bygværk registreres separat med registreringsnummer og bygværksidentifikation som beskrevet nedenfor. Tvillingebroer (parallelbroer) registreres som to bygværker, hvis der er tale om to selvstændige overbygninger, der hver har to kantbjælker, og som ikke samvirker statisk. Der kan således godt være tale om to bygværker, som har sammenbyggede understøtninger Registreringsnummer Registreringsnummeret er den entydige nøgle til alle data for et bygværk. Registreringsnummeret er et 8-cifret heltal, der tilknyttes bygværket allerede under projekteringen og følger bygværket i hele dets levetid, uanset evt. overdragelse til andre myndigheder eller lignende. Registreringsnummeret er et tilfældigt løbenummer. Det er vigtigt at notere sig, at registreringsnummeret udelukkende skal bruges som en entydig identifikation af bygværket. I modsætning til, hvad der gælder for bygværksidentifikationen (se afsnit 3.2.2) kan man ikke ud af registreringsnummeret udlede oplysninger om bygværkets placering eller administrative tilhørsforhold. Registreringsnummeret bruges først og fremmest internt i edb-delen af broforvaltningssystemet til at knytte data sammen med det enkelte bygværk. Registreringsnummeret kan benyttes ved udveksling af oplysninger mellem forskellige administrative enheder, der hver især benytter forskellige bygværksidentifikationer, for at sikre mod misforståelser, og det kan bruges ved søgning i gamle data, idet nummeret aldrig ændres. Tildeling af registreringsnumre administreres af Forsvaret. Når et nyt bygværk planlægges, eller når et eksisterende bygværk skal ind i systemet, rettes henvendelse til den ansvarlige for tildeling af numre\n19 3. Teknisk beskrivelse 3.2 Identifikation af bygværker 3-9 (Hærens Ingeniør- og ABC-skole, Farum Kaserne, 3520 Farum). Tildelingen foregår meget simpelt ved, at den, der henvender sig, får oplyst det næste ledige nummer, der så stryges fra listen, samtidig med at forsvaret noterer sig, hvilket bygværk nummeret tildeles (så man kan sikre sig, at samme bygværk ikke får tildelt flere registreringsnumre). Se procedure for tildeling af registreringsnumre i bilag 12. Når et eksisterende bygværk skal ind i systemet og have et registreringsnummer, skal man først undersøge, om bygværket allerede har fået tildelt et registreringsnummer evt. gennem en anden forvaltning, der kunne have interesser i samme bygværk. I så fald skal dette nummer bruges. Hvis man af en eller anden grund ikke benytter et tildelt nummer, f.eks. fordi et planlagt bygværk ikke bliver til noget, skal man ikke melde tilbage til listen, at nummeret ikke er brugt. Det vil for en sikkerheds skyld alligevel ikke blive givet til et andet bygværk. Man skal heller ikke selv bruge nummeret til et andet bygværk, hvis man har opgivet det bygværk, det oprindelig var tiltænkt. Hvis et registreringsnummer én gang har været brugt i forbindelse med et (planlagt eller opført) bygværk, må det aldrig tilknyttes andre bygværker. Hvis den enkelte bygværksbestyrer skal oprette flere bygværker (f.eks. når der opføres et stykke ny vej med et antal broer), kan han godt reservere et passende antal numre på forhånd og selv fordele dem på de nye broer. Det vil derimod normalt ikke være hensigtsmæssigt at reservere en større serie numre "for at have nogle at tage af", da man derved selv pådrager sig ansvaret for, at numrene administreres rigtigt Bygværksidentifikation For alle praktiske formål identificeres bygværket ved en bygværksidentifikation, der er sammensat af strækningsidentifikation (for den primære passage) og et bygværksløbenummer på denne strækning (se afsnittet passagedata, side 3-45 ff.), eller ved bygværkets navn (bygværksbetegnelsen, se under 'passagedata' side 3-45 ff.). Den samme bro vil for forskellige passagebestyrere have forskellig bygværksidentifikation, idet hver passagebestyrer betragter sin egen passage som den primære. Bygværksidentifikationen er en entydig fastlæggelse af bygværket, forstået på den måde, at der ikke findes to bygværker med samme bygværksidentifikation; men i modsætning til registreringsnummeret kan den ændres i forbindelse med omnummerering af veje/broer eller ved at en anden passage udpeges som den primære (se afsnittet passagedata, side 3-45 ff.).\n20 Teknisk beskrivelse 3.2 Identifikation af bygværker Hovedlandeveje og landeveje (stats/amtsveje) For bygværker på hovedlandeveje og landeveje (det vil sige stats- eller amtsveje) er bygværksidentifikationen bygget således op (mere detaljeret beskrivelse findes på side 3-47 og side 3-52): BBB-VVVV-D-NNN.nn BBB VVVV D NNN.nn Vejbestyrelse Vejnummer Vejdel Bygværksløbenummer, evt. med decimaler, der benyttes til nye bygværker placeret mellem eller parallelt med eksisterende bygværker. Kommuneveje For bygværker på kommuneveje er bygværksidentifikationen bygget således op (mere detaljeret beskrivelse findes på side 3-50 ) BBB-VVVV-SS-L-NNN.nn BBB VVVV SS L NNN.nn Vejbestyrelse Vejnummer Sidevejsnummer Sidevejsbogstav Bygværksløbenummer, evt. med decimaler, der benyttes til nye bygværker placeret mellem eller parallelt med eksisterende bygværker. Jernbaner For bygværker på banestrækninger er bygværksidentifikationen bygget således op (mere detaljeret beskrivelse findes på side 3-57): BBB-R-STR-RUSLL.D.FF BBB R STR RU S LL D FF Strækningsbestyrelse Region Strækningsnummer Rutenummer Strækningsløbenummer Bygværkets løbenummer Ekstra ciffer der bruges ved nummerering af nye broer placeret mellem to eksisterende To ekstra cifre, der bruges ved nummerering af parallelbroer i samme stationering Vandløb Hvis den primære passage er et vandløb, består bygværksidentifikationen af identifikationen for den pågældende strækning og et løbenummer (se også side 3-60).\n21 Teknisk beskrivelse 3.3 Administrative data 3.3 Administrative data Specielt bygværk Opført/ombygget år Ændringsdato Vedligeholdsaftaler Her anføres (med Ja hhv. Nej), om bygværket er et "specielt bygværk" jf. DANBRO-manual 3, "Generaleftersyn". Bygværksbestyreren afgør, om bygværket skal betragtes som 'specielt'. De væsentligste kriterier vil være, at bygværket er så stort eller kompliceret, at dets tilstand herunder behov for reparationsarbejder ikke kan beskrives tilstrækkeligt præcist ud fra standardelementerne, eller at bygværket administrativt og bevillingsmæssigt ikke behandles sammen med øvrige bygværker. Her anføres årstal for aflevering af bygværket henholdsvis aflevering af den seneste væsentlige ombygning. Herudover skal alle ombygninger anføres i Kronologien, jf. kapitel 3.8. Her anføres dato og initialer for den seneste væsentlige ændring i registreringsdata. Væsentlige ændringer skal endvidere registreres i kronologi sammen med en bemærkning om årsagen til ændringen, jf. kapitel 3.8. I dette tekstfelt (der på skærmen er placeret under en særskilt fane) beskrives hovedindholdet af aftaler om grænser for vedligehold overfor andre myndigheder.\n22 Teknisk beskrivelse 3.4 Geografisk beliggenhed 3.4 Geografisk beliggenhed Den geografiske position beskrives i følgende to systemer: Bredde/- længdegrader og System 34. De to systemer er baseret på forskellige kortprojektioner. Registreringsmodulet kan omregne mellem bredde/længdegrader og System 34. Der benyttes tilnærmede omregningsmetoder, der giver en nøjagtighed på få cm, til at omsætte mellem systemerne. Positionen fås enten via geokodning, der benytter geografiske data fra VD s VIS -system, eller ved at udpege lokationen i kortmodulet, jf. manual 1, Broforvaltning generelt. Bredde/længdegrader Angiver den geografiske position for bygværkets midtpunkt (skæringspunktet for de krydsende passagers centerlinjer). Positionen består af følgende: Breddegrad (2-cifret heltal mellem 0 og 90) Breddeminut (2-cifret heltal mellem 0 og 60) Breddesekund (mellem 0 og 60, 3 decimaler) N/S (nord eller syd for ækvator) Længdegrad (3-cifret heltal mellem 0 og 180) Længdeminut (2-cifret heltal mellem 0 og 60) Længdesekund (mellem 0 og 60, 3 decimaler) Ø/V (øst eller vest for Greenwich) DANBRO kan beregne længde/breddegrader på baggrund af System 34-koordinaterne. Positionen kan også bestemmes ved hjælp af satellitbaserede målinger. Mest brugt er GPS-systemet (Global Positioning System) * Kontrol i Danmark: 54 < Breddegrad < 58 N, 8 < længdegrad < 16 Ø. System 34 System 34 er et plant koordinatsystem, der benyttes ved etablering af alle tekniske kort i Danmark. System 34 er baseret på projektion på en transversal cylinder, dvs. en cylinder, der ligger på tværs af nord-sydaksen. Med henblik på at få små korrektioner er system 34 delt op i tre, nemlig System 34 Jylland (s34j) vest for Storebælt, System 34 (s34s) øst for Storebælt og System 45 Bornholm (s45b). Koordinatsystemet er defineret med Y-aksen mod nord og X-aksen mod vest. Nulpunktet er fastlagt således, at den trigonometriske station Agri Bavnehøj (i Mols Bjerge) har koordinaterne (200,200)km i både\n23 Teknisk beskrivelse 3.4 Geografisk beliggenhed s34j og s34s. Herved bliver alle koordinater positive. DANBRO kan beregne System 34-koordinater på baggrund af længde/breddegraderne. Kommune, beliggenhed Amt, beliggenhed Politikreds Dette felt indeholder nummer og navn på den kommune, hvori bygværket rent geografisk ligger (numrene findes i bilag 1, "cirkulære om kommune- og amtskoder mv."). Hvis et bygværk ligger på en kommunegrænse, anføres den kommune, der svarer til bygværksbestyreren. Indeholder nummer og navn på det amt, der svarer til ovennævnte kommune. Registreringsmodulet udfylder selv feltet på basis af kommunenummeret. Indeholder nummer og navn på den politikreds, der svarer til ovennævnte kommune. Registreringsmodulet udfylder selv feltet på basis af kommunenummeret. Lokalområde (VD) Beskriver i hvilket af Vejdirektoratets tre lokalområder (N, S eller Ø) bygværket ligger. Registreringsmodulet udfylder selv feltet på basis af koden i Amt, beliggenhed Amtsdistrikt Kommunedistrikt Hvis det amt, hvori bygværket ligger, er opdelt i distrikter, anføres det pågældende distrikt her. Der kan benyttes indtil 4 bogstaver/cifre. Hvis den kommune, hvori bygværket ligger, er opdelt i distrikter, anføres det pågældende distrikt her. Der kan benyttes indtil 4 bogstaver/cifre.\n24 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data 3.5 Tekniske data De tekniske data er generelt struktureret efter de standardelementer, der bruges ved generaleftersyn. Bortset fra element 1, hele bygværket, der indeholder generelle oplysninger, er opbygningen den samme for alle elementer, idet der registreres sæt af sammenhørende data: design (geometrisk udformning), materiale, mængde og evt. en bemærkning for hvert element. Der kan anføres op til 2 sæt data for hvert element. Det vil sige, at hvis bygværket eksempelvis har to slags autoværn, kan der anføres design, materiale, mængde og bemærkning for hver af dem. Hvis der er tre slags, kan den ene (den dominerende) beskrives eksplicit, mens de øvrige må beskrives samlet ved hjælp af koden for "andet". Design Materialer Elementets design beskriver den geometriske udformning af elementet, valgt fra et katalog for hver enkelt elementtype. Indholdet i de enkelte kataloger er i det følgende illustreret ved skitser. Skitserne viser kun principper. De er tænkt som en hjælp til valg af de rigtige koder i katalogerne, men de er ikke udtømmende Materialer for alle elementer vælges ud fra det fælles katalog, der er vist i Figur 3.2 side Bemærk, at det er det dominerende materiale, der skal beskrives ved materialekoden. Man skal altså vælge den kode, der bedst beskriver elementets konstruktionsmateriale og se bort fra, at der kan være detaljer udført i andre materialer. En trækonstruktion beskrives således ved kode 50: Træ, selv om den er samlet med stålbeslag (mens en gitterkonstruktion, hvor trykstænger er af træ og trækstænger af stål betegnes ved kode 81: Komposit, stål og træ). Hvis der er brugt flere materialer, der alle er væsentlige for beskrivelse af konstruktionen, benyttes kode 90: Kombination af materialer, og materialerne beskrives i bemærkningen.\n25 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data 10 Grus 11 Jord 12 Natursten 13 Beton-belægningssten 14 Kampestensmurværk 15 Murværk (tegl) 20 Uarmeret beton 21 Slapt armeret beton 22 Slapt armeret beton, elementer 23 Fiberarmeret beton 25 Fibercementplader (Eternit) 30 Forspændt beton, efterspændte kabler, injicerede 31 Forspændt beton, efterspændte kabler, uinjicerede 32 Strengbeton 40 Stålprofiler 41 Stål, opsvejst konstruktion 42 Stål, nittet/boltet 43 Stål, korrugerede plader, evt. sammensvejste eller boltede 44 Cor-Ten-stål 45 Støbejern eller stålstøbegods 46 Aluminium 50 Træ 51 Limtræ 60 Asfalt 61 Bitumen 62 Stenfyldt fugemasse 63 Bitumenplader 64 Polymermodificerede bitumenplader 65 Akryl 66 Polyuretan 67 Epoxy 68 Cementmørtel 69 Glas 70 Neoprenegummi 75 Kunststof-plademateriale (akryl, polycarbonat og lignende) 80 Komposit, stål og beton 81 Komposit, stål og træ 82 Komposit, stål og neoprenegummi 85 Kombination, stål og glas 90 Kombination af materialer 96 Ikke registreret 97 Andet 98 Ukendt 99 Ikke relevant Figur 3.2 Materialekatalog, der dækker alle elementer Mængder For hvert element registreres mængden, målt som anført under nedenstående beskrivelse af det enkelte element. 1. Hele bygværket Under dette element registreres de generelle tekniske data, der ikke er knyttet specielt til et enkelt element.\n26 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data Bygværksart/Funktion Bygværksart/Funktion vælges fra følgende liste: 01 Vejbærende bro 02 Sporbærende bro 03 Stibærende bro 04 Rørgennemløb 05 Stenkiste 06 Ledningstunnel 10 Højbro over farvande 20 Dalbro 30 Pæledæk 40 Tunnel 41 Trafiktunnel 42 Perrontunnel 50 Støttemur, herunder spunsvæg 51 Glacis 52 Støjvold/vækstskærm 53 Absorberende støjskærm 54 Reflekterende støjskærm 60 Klap-, sving- eller hævebro(angives uanset bygværksart i øvrigt) 70 Færgeleje (Dækker f.eks. færgeklapper, ledeværker og lignende) 71 Bolværk 75 Sluse, stemmeværk eller højvandslukke 80 Skilteportal 81 Rørbygværk 85 Pontonbro 96 Ikke registreret 97 Andet 98 Ukendt 99 Ikke relevant Figur 3.3 Koder for bygværksart/funktion Kode 03, "Stibærende bro" benyttes, når den overførte passage ikke er beregnet til motorkørsel. Kode 04, Rørgennemløb omfatter mindre underføringer (spændvidde mindre end 2 m) med lukket, rørformet tværsnit. Typen er ikke begrænset til cirkulære, præfabrikerede rør, men dækker eksempelvis også rektangulære rør støbt på stedet (typen svarer til Statisk virkemåde kode 50, se nedenfor). Kode 05, "Stenkiste" omfatter mindre bygværker (spændvidde mindre end 2 m), hvor overbygningen består af enkelte stenkvadre, der hver især spænder mellem understøtningerne altså ikke buebroer. Kode 06, "Ledningstunnel" omfatter bygværker, der har til formål at føre el-, gas-, vand-, kloakledninger og lignende under vejen/banen. Kode 40, "Tunnel" omfatter mindre underføringer af lukket type, ty-\n27 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data pisk underføringer af stier og mindre veje under større veje/baner. Kode 41, "Trafiktunnel" omfatter større trafiktunneler, eksempelvis Limfjordstunnelen, og altså eksempelvis ikke almindelige vejunderføringer, fodgængertunneler eller perronadgange. Kode 81, Rørbygværk bruges om bygværker, der har til formål at føre en rørledning (som f.eks. fjernvarmerør) over vejen/banen. Statisk virkemåde Her beskrives overbygningens overordnede statiske virkemåde ved én af følgende koder: 10 Simpelt understøttede fag 20 Kontinuerlig 30 Gerberdrager 40 Ramme 50 Rør (rundt eller firkantet) 60 Bue 70 Hængebro 80 Skråstagsbro 96 Ikke registreret 97 Andet 98 Ukendt 99 Ikke relevant Figur 3.4 Koder for statisk virkemåde * Kontrol: kode 20-30: antal fag >1\n28 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data\n29 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data Fundering Figur 3.5 Koder for statisk virkemåde Bygværkets fundering beskrives med nedenstående koder: 01 Direkte fundering, enkelt- eller stribefundamenter 02 Direkte fundering, sammenhængende fundamentsplade 10 Grus- eller stenpudefundering 20 Fundering på træpæle 21 Fundering på betonpæle 22 Fundering på stålpæle 23 Fundering på kompositpæle 30 Bærende spuns 40 Fundering på brøndringe 50 Fastgjort på andet bygværk 96 Ikke registreret 97 Andet 98 Ukendt 99 Ikke relevant Figur 3.6 Koder for fundering Kode 02 bruges, hvor hele bygværket er funderet på én sammenhængende plade. Kode 50 bruges først og fremmest til støjskærme, der registreres som selvstændige bygværker, og som er fastgjort til et andet bygværk. Materiale Der anføres det dominerende byggemateriale for bygværket som helhed. Materialet angives ved hjælp af koderne i det generelle materialekatalog (Figur 3.2). Materialet vil normalt være det samme som for element 7, bærende overbygning. Der kan anføres to forskellige materialer. I så fald bør materiale 1 svare til overbygningens dominerende materiale. Bemærkning Der kan skrives en bemærkning til de tekniske data for bygværket som helhed. Hvis man i et katalog har benyttet koden "Andet", eller hvis der i øvrigt er forhold, der ikke er tilstrækkeligt beskrevet ved foranstående koder, skal det beskrives her. For rør kan man eksempelvis anføre rørtype, godstykkelse og evt. diameter (hvis skæringen er skæv, er spændvidden ikke den samme som rørdiameteren). Dimensioner Bygværkets dimensioner som defineret i det følgende (længder, bredder og areal) registreres normalt ikke for bygværksarterne 70 (færgele-\n30 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data je), 75 (sluse) og 80 (skilteportal). For skilteportaler registreres normalt kun frihøjder. For bygværksart 50 (støttemur) registreres normalt kun totallængden og bredden, hvor bredden defineres som den gennemsnitlige frie højde på den højeste synlige side (se Figur 3.9). På denne måde bliver bygværkets areal lig med det frie areal af den største synlige side. Overbygningens længde Længden af bropladen, målt i den overførte passages centerlinje (sætningsplader, fløje og lignende medregnes ikke). Eventuelle fugespalter mellem de enkelte fag fratrækkes ikke. Der måles til midt i fugekonstruktioner ved broender. Længden på skråvægsrammer (uden udkraget endefag) og buebroer angives som afstanden mellem yderside af vægge/bue ved fundamentsoverside. Figur 3.7 Overbygningens længde for nogle specielle broer Længden angives i meter med indtil 2 decimaler. * Kontrol: Bropladens længde antal fag x mindste spændvidde (jf. side 3-23). Overbygningens bredde Bredden af overbygningen (inkl. kantbjælker) målt vinkelret på centerlinjen. Bredden angives i meter med indtil 2 decimaler. Hvis bredden varierer, indsættes gennemsnitsværdien. For skråt afskårne rør og tunneler måles bredden til toppen af tunnelåbningen (se Figur 3.8).\n31 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data Figur 3.8 Brobredde for skråt afskårne tunnelrør For bygværksarterne (støttemure og støjskærme og lignende) ville den vandret målte bredde være et dårligt udtryk for bygværkets størrelse. I stedet sættes overbygningens bredde til den gennemsnitlige frie højde over terræn på den største synlige side. Tilsvarende sættes totalbredden lig med den gennemsnitlige højde over fundamentets overkant (se Figur 3.9). For støjvolde sættes såvel totalbredden som overbygningens bredde til voldens gennemsnitlige højde over terræn. Broareal Skæv skæring Figur 3.9 Længder og bredder for støttemure/støjskærme Broarealet beregnes automatisk bestemt som 'Overbygningens længde' x 'Overbygningens bredde', målt i hele m 2. Her registreres (med Ja/Nej), om der er tale om en synligt skæv skæ-\n32 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data ring, det vil sige, om de to passager skærer hinanden i en vinkel, der afviger tydeligt fra en ret vinkel. Figur 3.10 Geometriske data Fagvise data Antal fag De følgende data findes på skærmen under fanen Fag i Tekniske data. Det antal fag, bygværket har (antallet af åbninger mellem understøtningslinjer). En udkraget ende af overbygningen regnes som et selvstændigt fag, hvis spændvidden er større end 1/10 af nabofagets spændvidde. For hvert fag kan anføres Spændvidde Lysvidde Lyshøjde\n33 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data Fagene nummereres i henhold til kilometreringsretningen på den overførte passage Spændvidde Spændvidder registreres i meter med 2 decimaler. Spændvidden måles som afstanden mellem lejelinjer på ende- og mellemunderstøtninger (det betyder bl.a., at der i gerberdragerkonstruktioner ikke måles til lejelinjer beliggende ude i brofagene). Der måles langs den overførte vejs centerlinje (også på skæve broer). For udkragede endefag, jf. ovenfor, måles spændvidden som afstanden fra lejelinje til broende. Lysvidde Lyshøjde Lysvidden måles som den mindste frie bredde, målt vinkelret på understøtningslinjerne. Angives i meter med to decimaler. Lyshøjden er den frie højde til overbygningens underside. Lyshøjden måles nedenfor en eventuel skråning og angives i meter med to decimaler. For vandløbsbroer måles lyshøjden fra vandløbsbund til overbygningens underside. Mindste spændvidde Største spændvidde Små bygværker Bygværkets mindste spændvidde målt som anført ovenfor. Bygværkets største spændvidde målt som anført ovenfor. For rør og stenkister i det omfang de registreres i forvaltningssystemet defineres de geometriske data som følger: Overbygningens længde Rør (uanset dimension): Rørets ydre diameter, målt parallelt med den overførte vejs centerlinje. Hvis der er flere rør i samme bygværk, måles mellem ydersider af de yderste rør. Stenkister: Afstanden mellem understøtningernes ydersider, målt parallelt med den overførte vejs centerlinje. Bredder Afstanden mellem rørforkanter/frontmurenes forkanter, målt vinkelret på den overførte vejs centerlinje. Hvis forkanten ikke er lodret, måles overbygningens bredde til toppen, og totalbredden måles til bunden som vist i Figur 3.8 og Figur Spændvidder måles til midt i vægtykkelsen.\n34 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data Figur 3.11 Geometriske data for små spændvidder (rør) De enkelte elementer Data for de enkelte bygværkselementer beskrives i det følgende. Hvis et element ikke findes på det pågældende bygværk, angives dette ved at anføre kode 99 Ikke relevant for design på det pågældende element. 2. Fløje Design Fløjenes geometriske udformning beskrives ved følgende koder. 10 Parallel med endeunderstøtning (parallelfløje) 20 Parallel med kantbjælker (vinkelfløje) 30 Skrå fløje 96 Ikke registreret 97 Andet 98 Ukendt 99 Ikke relevant Figur 3.12 Koder for design, fløje Materiale\n35 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data Materialet angives ved hjælp af koderne i det generelle materialekatalog (se Figur 3.2 side 3-15). Mængde Mængden måles som det synlige areal i kvadratmeter med indtil to decimaler. Bemærkning Her kan anføres forhold, der ikke kan beskrives dækkende ved brug af koderne. Har man brugt kode 97, 'andet', skal forholdet beskrives her. * Kontrol for alle elementer: Hvis koden for design er 99 (Ikke relevant), er materiale også 99 (eller blank), og der er ingen mængde eller bemærkning. Kode 99 i design betyder, at elementet ikke findes. 3. Skråninger Design Der kan vælges mellem følgende koder. 10 Almindelig skråning (uanset hældning) 20 Skråning med støttemur 30 Skråning med repos 96 Ikke registreret 97 Andet 98 Ukendt 99 Ikke relevant Figur 3.13 Koder for design, skråninger Figur 3.14 Koder for design, skråninger Materiale Der vælges fra det generelle materialekatalog (se Figur 3.2 side 3-15).\n36 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data Mængde Mængden angives som arealet af den del af skråningerne, der hører til broen, normalt arealet indtil 1 m udenfor bygværkets vandrette projektion. Ovenfor eller ved siden af bygværket medregnes dog kun arealer indtil 1 meter fra den synlige del af konstruktionen. Arealet måles langs skråningen (altså ikke den vandrette projektion). Bemærkning Her kan anføres forhold, der ikke kan beskrives dækkende ved brug af koderne. Har man brugt kode 97, 'andet', skal forholdet beskrives her. 4. Endeunderstøtninger Design Der kan vælges mellem følgende koder: 10 Skjult Endeunderstøtning 20 Endeunderstøtning i skråning 30 Væg i fuld højde 96 Ikke registreret 97 Andet 98 Ukendt 99 Ikke relevant Figur 3.15 Koder for design, endeunderstøtninger Figur 3.16 Endeunderstøtning type 10, skjult Figur 3.17 Endeunderstøtning type 20, i skråning\n37 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data Figur 3.18 Endeunderstøtning type 30, væg i fuld højde Bemærk, at på nogle broer er det yderste fag udkraget og hviler ikke på en understøtning i skråningen. I så fald vælges kode 99, "Ikke relevant". Materiale Der vælges fra det generelle materialekatalog (se Figur 3.2 side 3-15). Mængde Mængden angives som det synlige overfladeareal målt i kvadratmeter med indtil to decimaler. Bemærkning Her kan anføres forhold, der ikke kan beskrives dækkende ved brug af koderne. Har man brugt kode 97, 'andet', skal forholdet beskrives her. 5. Mellemunderstøtninger Design Der kan vælges mellem følgende koder: 10 Væg 20 Søjle(r) uden søjleåg 21 Søjle/søjlerække med søjleåg 96 Ikke registreret 97 Andet 98 Ukendt 99 Ikke relevant Figur 3.19 Koder for design, mellemunderstøtninger Betegnelsen væg bruges kun om understøtninger, hvis udstrækning i broens bredderetning er den samme eller næsten den samme som broens bredde, og hvis udstrækning i broens bredderetning er væsentligt større end i broens længderetning (forholdet større end 5:1).\n38 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data Figur 3.20 Mellemunderstøtning type 10, væg Figur 3.21 Eksempler på mellemunderstøtninger type 20, søjle\n39 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data Figur 3.22 Eksempler på mellemunderstøtninger type 21, søjle/søjlerække med søjleåg Materiale Der vælges fra det generelle materialekatalog (se Figur 3.2 side 3-15). Mængde Mængden angives som det synlige overfladeareal inkl. evt. søjleåg, målt i kvadratmeter med indtil to decimaler. Bemærkning Her kan anføres forhold, der ikke kan beskrives dækkende ved brug af koderne. Har man brugt kode 97, 'andet', skal forholdet beskrives her.\n40 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data 6. Lejer Design Der kan vælges mellem følgende koder: 10 Knasfuge/støbeskel, evt. med indstøbt stålskinne, glidelag af bly, asfaltpap ell. lign. 20 Neopreneplade (brikker) 21 Elastomerleje (sandwichtype med stålindlæg) 30 Fast leje 31 Glideleje 32 Rulleleje 33 Pendulleje 40 Tallerkenleje 50 Betoncharnier 96 Ikke registreret 97 Andet 98 Ukendt 99 Ikke relevant Figur 3.23 Koder for design, lejer\n41 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data Figur 3.24 Koder for design, lejer På lejer af sandwichtypen kan stålindlæggene være synlige eller dækket af neoprenegummi. På rammebroer og nogle buebroer er over- og underbygning stift forbundet. I disse tilfælde anføres kode 99.\n42 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data Figur 3.25 Rammehjørne, kode 99: Elementet lejer eksisterer ikke Bemærk, at ramme- og buebroer kan have lejer nær terræn. Disse registreres som normale lejer. Materiale Der vælges fra det generelle materialekatalog (se Figur 3.2 side 3-15). Mængde Mængden angives som antallet af enkeltlejer. Hvis designet er kode 10, og i nogle tilfælde kode 50, anføres antallet af lejelinjer. Bemærkning Her kan anføres forhold, der ikke kan beskrives dækkende ved brug af koderne. Har man brugt kode 97, 'andet', skal forholdet beskrives her.\n43 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data 7. Bærende overbygning Design Der kan vælges mellem følgende koder: 10 Plade, evt. med indstøbte stålprofiler eller strengbetonelementer, evt. med udsparinger 11 Plade/bjælke, 1 bjælke 12 Plade/bjælke, 2 bjælker 13 Plade/bjælke, 3 eller flere bjælker 20 Ribbeplade/risteværk 30 Kassedrager, 1 kasse (evt. med flere celler) 31 Kassedrager, 2 eller flere separate kasser 40 Gitterdrager 45 Rørformet drager (rund eller firkantet) 50 Bue over vejbanen 51 Bue under vejbanen 52 Bue over og under vejbanen 60 Skråstagsbro 70 Hængebro 80 Tunnelrør 96 Ikke registreret 97 Andet 98 Ukendt 99 Ikke relevant Figur 3.26 Koder for design, bærende overbygning Figur 3.27 Eksempler på tværsnit i bærende overbygning, kode 10, plade\n44 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data Figur 3.28 Eksempler på tværsnit i bærende overbygning kode Figur 3.29 Overbygning, kode 20, risteværk Figur 3.30 Eksempler på tværsnit i bærende overbygning type 30-31\n45 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data Figur 3.31 Eksempler på bærende overbygning kode 40, gitterdrager Figur 3.32 Eksempel på bærende overbygning kode 45, rørformet drager (eksemplet viser overføring af fjernvarmerør). Et andet typisk eksempel på typen er en skilteportal udført i RHSstålprofiler.\n46 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data Figur 3.33 Eksempler på bærende overbygning kode Figur 3.34 Eksempler på bærende overbygning kode 80, tunnelrør Materiale Der vælges fra det generelle materialekatalog (se Figur 3.2 side 3-15).\n47 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data Mængde Mængden angives som arealet af bropladen bestemt som afstanden mellem inderside kantbjælker gange overbygningens længde (jf. side 3-20) målt i kvadratmeter med indtil to decimaler. Bemærkning Her kan anføres forhold, der ikke kan beskrives dækkende ved brug af koderne. Har man brugt kode 97, 'andet', skal forholdet beskrives her. 8. Fugtisolering Design Bygværkets fugtisolering beskrives ved én af nedenstående koder. 01 Type I, beskyttelsesbeton og bitumenpladeisolering 02 Type II, beskyttelsesmembran og bitumenpladeisolering 03 Type III, mastixisolering 04 Type IVa, polymerbitumenplader med topmembran 05 Type IVb, polymerbitumenplader med polymerbitumenafdækningspap 06 Type IVc, topmembran 07 Tynd isolation 08 Kunststofisolering 96 Ikke registreret 97 Andet 98 Ukendt 99 Ikke relevant Figur 3.35 Koder for fugtisolering Materiale Der vælges fra det generelle materialekatalog (se Figur 3.2 side 3-15). Mængde Mængden er den samme som for element 7, bærende overbygning (udfyldes automatisk). Bemærkning Her kan anføres forhold, der ikke kan beskrives dækkende ved brug af koderne. Har man brugt kode 97, 'andet', skal forholdet beskrives her. 9. Kantbjælker Design Der kan vælges mellem følgende koder.\n48 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data 10 Udført i ét med broplade (støbt in situ) 20 Udskiftelige elementer (præfabrikerede kantelementer) 96 Ikke registreret 97 Andet 98 Ukendt 99 Ikke relevant Figur 3.36 Koder for design, kantbjælker Materiale Der vælges fra det generelle materialekatalog (se Figur 3.2 side 3-15). Mængde Mængden angives som den samlede længde af kantbjælker, inkl. kantbjælker på fløje mv. Længden måles i meter med indtil 2 decimaler. Bemærkning Her kan anføres forhold, der ikke kan beskrives dækkende ved brug af koderne. Har man brugt kode 97, 'andet', skal forholdet beskrives her. 10. Autoværn/rækværk Design Der kan vælges mellem følgende koder: 01 S S20 03 SR Svært, demonterbart stålautoværn 05 Svært, ikke demonterbart stålautoværn 06 Let, demonterbart stålautoværn 07 Let, ikke demonterbart stålautoværn 20 Dansk Autoværn, Type DK 21 Svært Betonautoværn 22 Let betonautoværn 30 Svært rækværk 31 Let rækværk 40 Vejautoværn 50 Støjskærm 96 Ikke registreret 97 Andet 98 Ukendt 99 Ikke relevant Figur 3.37 Koder for design, autoværn\n49 Teknisk beskrivelse 3.5 Tekniske data Hvis der er opsat støjskærm på bygværket, registreres et separat sæt data (design (kode 50), materiale, mængde, bemærkning) for støjskærmen udover registreringen af autoværn/rækværk. Bemærk dog, at støjskærmen kan være registreret som et selvstændigt bygværk. Eksempler på de forskellige typer er vist i manualens bilag 14. I det følgende er de enkelte koder beskrevet nærmere. 01 S100 Vejdirektoratets standardautoværn af RHS-profiler dimensioneret for en kraft på 100 kn. Der skelnes ikke mellem autoværn med og uden rækværksfunktion, ligesom autoværn uden øvre afvisningsdel også omfattes af denne type. 02 S20 Vejdirektoratets standardautoværn af RHS-profiler dimensioneret for en kraft på 20 kn. Der skelnes ikke mellem autoværn med og uden rækværksfunktion, ligesom autoværn uden øvre afvisningsdel også omfattes af denne type 03 SR100 Stålautoværn, der er forsynet med lodrette udfyldningsstænger. Stålautoværnet kan optage en kraft på 100 kn. 04 Svært, demonterbart stålautoværn Alle øvrige typer stålautoværn, der kan optage en kraft på mindst 100 kn, og som kan demonteres fra kantbjælken (dvs. fastgørelse med bolte, gevindstænger o.l.). 05 Svært, ikke demonterbart stålautoværn Alle øvrige typer stålautoværn, der kan optage en kraft på mindst 100 kn og som er indstøbt i kantbjælken uden mulighed for demontering. 06 Let, demonterbart stålautoværn Alle øvrige typer stålautoværn, der ikke kan optage en kraft på mindst 100 kn og som kan demonteres fra kantbjælken. 07 Let, ikke demonterbart stålautoværn Alle øvrige typer stålautoværn, der ikke kan optage en kraft på mindst 100 kn og som er indstøbt i kantbjælken uden mulighed for demontering. 20 Dansk autoværn, type dk Standardbetonautoværn leveret af Dansk Auto Værn A/S. Autoværnets sceptre består af betonomstøbte stålprofiler, der er fastboltet eller indstøbt i kantbjælken. Diverse typer af stålrækværk kan være påmonteret sceptrene. Autoværnet kan optage en kraft på mindst 100 kn. 21 Svært betonautoværn Alle øvrige typer betonautoværn, der kan optage en kraft på mindst 100 kn.


Jul med en baby! 👼🏻 Omsorg For Børn\nJul med en baby, måske din første jul som en rigtig familie! Hvordan fejrer du jul med en baby derhjemme? Nå har skaberne af Story of this Life lavet en smuk video om, hvordan deres jul med en baby sidste år er udløbet!\nJul med en baby\nTing går forskelligt med en baby i huset, især i julen. Måske meget genkendelig, og du har oplevet det selv. Billederne fra denne video er i det mindste sjove at se. Så tjek med det juletræ og dekorationer i huset!\nJuledagene er en speciel tid på året, og især hvis du lige er blevet en mor. Jul er en familie fest og ekstra speciel med en baby eller småbørn derhjemme.\nFejre jul med en baby er anderledes end du måske plejer at være. Hvis du nu fejrer jul med venner eller forældre, skal du medbringe mange ting. Ikke kun bleer og mad, men også for eksempel en lejerseng og masser af rene tøj. Julen vil altid være anderledes fra nu af!\nHvad med et personlig julekort med dig som familie? At lave billedet vil være en hel hændelse, for hvordan får du din baby til at grine eller holde kig i kameraet? Ser dit julekort sådan ud?\nLurer du på, hvordan du vil passere julemiddagen med et lille barn? Så læs disse tips!\nTager du et juletræ, hvis du har et lille barn eller en baby i dit hjem?\nEn krybende baby gør det til gode situationer i huset. Right? Fordi det sandsynligvis betyder, at dit juletræ ser lige ud som dette træ nedenfor.\nSer dit træ sådan ud?\n(Kilde: video og fotos Youtube historie af dette liv)\n← Graviditetskalender - Uge 28\nEn nyfødt baby, hvordan opstår det og hvad er behandlingen? →\n3 Gyldne tips til sund mad\nOpskrift sunde cookies: Tasty cookies under graviditeten\nHvordan kan du beregne ægløsning?


Salg af bæredygtigt genbrugslæder til virksomheder | godtgjort.dk\nSalg af bæredygtigt genbrugslæder til virksomheder\nGodt Gjorts genbrugslæder er der flere fordele ved:\nBæredygtighed Kvalitet 100% Unika\nSkal din virksomhed være med til at gøre en forskel?\nVi sælger ægte genbrugslæder som råvarer til andre virksomheder. Til produktion af jeres egne tasker, puder, forklæder, penalhuse, grydelapper og meget andet.\nAlt vores læder er rengjort, tip top i kvalitet, og kan leveres i mængder efter ønsker.\nLæder får nyt liv\nMange tons lædermøbler indleveres årligt fra borgere på AVV's genbrugspladser. De fleste kan sælges i vores genbrugsbutik, men nogle er defekte eller har huller. For at udnytte ressourcerne bedst muligt, tager vi læderet af møblerne, så skindet kan få nyt liv.\nProduktion af nyt læder udleder store mængder drivhusgasser (fra bl.a. kvægproduktion) og påvirker det lokale miljø med et stort vandforbrug og højt forbrug af miljøskadelige kemikalier. Ved at skifte til genbrugslæder undgås disse påvirkninger.\nVi samarbejder med lokale jobcentre og skaber beskæftigelse til borgere med ellers svag tilknytning til arbejdsmarkedet. Borgerne kan få afdækket ressourcer, udvikle sig socialt og fagligt, lære om danske værder, kulturer og normer. Endvidere indsamler vi data, som kan hjælpe jobcentre og borgere videre i forløbet.\nPris pr. kg. (eks.moms)\nStor 50 x 60 cm 350 kr.\nMellem 20 x 40 cm 245 kr.\nLille Under 20 x 40 cm 125 kr.\nÉt kg Godt gjort genbrugslæder svarer gennemsnitligt til 1,25 m2 læder.\nTøv ikke med at kontakte os, hvis andre størrelser ønskes.\nHvad betyder genbrug\nGenbrug er, når en kasseret genstand (computer, sofa, stol) bruges igen til det samme formål. Genbrug deles ofte op i to kategorier: Direkte genbrug og forberedelse med henblik på genbrug.\nVed direkte genbrug sælges eller gives genstande videre, uden først at have været indsamlet som affald, og uden der er ressourcekrævende aktiviteter forbundet med genbrug såsom rengøring eller reparation. Det er genstande der kan anvendes direkte.\nForberedelse med henblik på genbrug er, når kasserede produkter eller produktkomponenter, med nogle få og enkle handlinger, kan bruges igen. Det kan være gennem kontrol, istandsættelse, rengøring, reparation o.l.\nHvorfor skal jeg vælge genbrugslæder frem for restlæder\nGenbrugslæder er læder som har været brugt. Når det brugte læder kasseres, bliver det efterfølgende forberedt til genbrug, f.eks. ved rengøring og kontrol, for herefter på ny at indgå i fremstilling af læderprodukter. Læder er meget miljøtungt at producere, og kan man bruge samme læder flere gange, er det en miljøgevinst hver gang det bruges.\nRestlæder differentierer sig fra genbrugslæder ved at være afskær af nyt læder i produktionen af forskellige læderprodukter. Læderet skæres fra af forskellige årsager såsom ujævn overflade, differentieret tykkelse, eller fordi det ikke passer i størrelsen til formålet, hvorfor restlæder er et overskudsmateriale. Restlæder har aldrig været brugt kan derfor ikke være genbrugt. Det vil være jomfrueligt læder, og have samme klima- og miljøbelastning som nyproduceret læder.\nHos AVV tænker vi miljøet først, og arbejder derfor aktivt med at forberede læder med henblik på genbrug. Her bliver kasserede sofaer, der ikke kan sælges direkte i genbrugsbutikken, rippet for læder. Sofaer, hvor læderet skæres af, er sofaer som er itu, enten på grund af huller eller misfarvninger, eller fordi sofaen simpelthen er gået af mode og at ingen, af den grund, ønsker at eje den. Lædersofaen gennemgår en upcycling gennem afskæring af læder, vask, kontrol og tilskæring, for herefter at blive til nye læderprodukter.\nGenbrugslæder har levet et liv (ofte på en sofa), og er derfor kvalitetssikret. Restlæder kan være skåret fra, fordi kvaliteten ikke egner sig til dets oprindelige formål. Alternativet til at skære læderet fra en kasseret sofa er, at hele sofaen var endt med at blive brændt. Læder er meget miljøtungt at producere, og derfor er det væsentligt at få forlænget levetiden på læder som materiale. På denne måde kan vi undgå at producere samme mængde nyt læder, og derved sænke belastningen af miljøet.\nHvad er recycling af læder / Hvad er genanvendt læder / Hvad betyder genanvendelse / Hvordan genanvender man læder / Kan læder genanvendes\nGenanvendelse betyder, at et produkts eller materiales ressourcer indvindes gennem nedbrydning eller findeling, for herefter at tage ny form. Genanvendelse af læder sker gennem neddeling af materialet, hvorefter læderet sammensættes igen med f.eks. latex. Genanvendt læder er derfor et sammensat materiale, også kaldet komposit.\nPå nuværende tidspunkt eksisterer der få teknologier, som gør det muligt at genanvende læder, og der er mange aktiviteter og ressourcer forbundet med at genanvende læder, sammenlignet med genbrugt læder. Når man genanvender læder, bliver det et komposit materiale. Kompositmaterialet kan herefter ikke genanvendes igen, og dermed ikke indgå i recycling – Læderet gennemgår derfor en downcycling når det genanvendes.\nKan læder være klimavenligt og miljøvenligt\nLæder er det tekstil, som har det største klimaaftryk. Det skyldes den animalske produktion, som udleder store mængder drivhusgasser. Desuden har læder et stort miljøaftryk i form af arealforbruget ved dyrehold, og når læderet behandles i form af garvning. Garvningen presser lokale vandressourcerne i de områder som fremstiller læder, fordi der er et stort forbrug af miljøskadelige kemikalier og et højt vandforbrug ved behandlingen. Ved at købe produkter lavet af genbrugslæder, eller ved at skifte din produktion fra nyt læder til genbrugslæder, undgås de påvirkninger, som er forbundet med fremstilling af læder.\nGenbrugslæder er mere klima- og miljøvenligt end nyproduceret læder. Godtgjorts genbrugslæder er desuden socialt forsvarligt, og aftagere kan styrke deres bæredygtige profil og tilføje ekstra værdi til egne produkter.\nHvad betyder upcycling\nUpcycling betyder transformation af overskudsmateriale, affaldsmateriale eller ubrugelige- eller uønskede produkter, til nye materialer eller produkter. Det væsentlige er, at materialet eller produktet får tilført værdi, kvalitet eller funktionalitet i forhold til det tidligere produkt eller materiale.\nDet betyder også, at transformationen ikke må indebære, at produktet eller materialet får forringede muligheder for at blive genanvendt, også kaldet recycling, når det kasseres hos brugeren. Et eksempel er hullede jeans, som syes om til tasker eller andre beklædningsgenstande. Et andet er udtjent gavepapir, som ikke kan genanvendes, men i stedet bruges som fyld i puder.\nModpolen til upcycling er downcycling, hvor et materiale eller produkt transformeres til nye produkter eller materialer, men hvor værdien, kvaliteten eller funktionaliteten af det nye produkt eller materiale er mindre end oprindelige materiale eller produkt. Et eksempel på downcycling er genanvendelse af rent skrivepapir til pap-produkter. Et andet eksempel er PET plastikflasker, som genanvendes til fleece.\nObjektivt, har en lædersofa en meget høj værdi på markedet. Men de sofaer, som indleveres hos AVV og herefter undergår en transformation til et nyt materiale, er sofaer, som er uønskede hos forbrugerne og ingen værdi har – de er endt som affald. Ved at udnytte læderet fra disse sofaer, får materialet en øget funktionalitet og flere forskellige muligheder for at blive udnyttet, end det oprindelige produkt, som ellers skulle være brændt. Læderets levetid forlænges gennem rengøring, tilskæring og kontrol.\nHvad betyder bæredygtig (udvikling) / Hvordan arbejder Godtgjort bæredygtigt\nBæredygtig udvikling betyder overordnet, at udviklingen skal sikre menneskenes nuværende behov, uden at forringe fremtidige generationers mulighed for at opfylde deres behov. Det forstås som et holistisk begreb, som sammentænker miljøet, det sociale og det økonomiske i samfundet.\nVirksomheder der indtænker disse tre former for bæredygtighed i deres virksomhedsstrategi, har fokus på ”den tredobbelte bundlinje”. Det betyder, at det sociale og miljømæssige medregnes i deres økonomiske bundlinje, hvorfor de foruden god indtjening skal være socialt ansvarlige og tage hensyn til miljøet.\nBegrebet bæredygtig udvikling blev første gang præsenteret i FN’s rapport ”Vor Fælles Fremtid”, også kaldet Brundtlandrapporten i 1987. Bæredygtig udvikling kan adskilles i tre forskellige former, som til sammen favner begrebet bæredygtighed; Miljømæssig-, social-, og økonomisk bæredygtighed.\nMiljømæssig bæredygtighed betyder, at mennesket passer på jorden, så den ikke tager skade af den måde, vi lever på, og for at skabe de bedst mulige betingelser for mennesker og miljø, både nu og i fremtiden. Derfor skal udvinding af jordens ressourcer være i en balance mellem udnyttelse og beskyttelse, så vi ikke ødelægger vort livsgrundlag. I Godtgjort arbejder vi for en miljømæssig varetagelse ved at udnytte ressourcerne i affaldet bedst muligt. Den mest miljøvenlige affaldsbehandlingsmetode er genbrug af produkter og varer. Gennem reparation, rengøring, kontrol etc. Sikrer vi i Godtgjort, at levetiden af produkter og materialer forlænges og kan bruges igen og miljøpåvirkninger reduceres.\nSocial bæredygtighed betyder, at man skal sikre social retfærdighed og medtænke den menneskelige faktor i handlingsplaner for udvikling. I Godtgjort er vi med til at løfte lokale udfordringer med arbejdsløshed, ulighed, fattigdom og integration. Gennem fleksible og specielt tilrettede forløb får borgerne mulighed for at opkvalificere deres faglige, sociale og erhvervsrettede færdigheder og kompetencer, som kan øge deres muligheder for beskæftigelige.\nØkonomisk bæredygtighed handler om at have styr på økonomien, også på længere sigt. Økonomi kan i snæver forstand forstås som kroner og øre. I en bredere forstand forstås økonomi også som samfundsøkonomiske konsekvenser på længere sigt, ved manglende omtanke for miljøet i forskellige initiativer og aktiviteter, f.eks. ved oprensning af forurenet vand. For at vi i Godtgjort kan retfærdiggøre nye tiltag, skal økonomien hænge sammen. AVV’s traditionelle affaldshåndtering er finansieret via borgergebyrer, men det ville være konkurrenceforvridende og ulovligt at lade borgernes renovationsgebyr finansiere Godt gjort-initiativerne. Derfor er det centralt i vores forretningsudvikling, at AVV’s genbrugsbutik finansierer opstarten, og at initiativerne på sigt bliver økonomisk selvbærende.\nI 2015 præsenterer FN deres 17 verdensmål for bæredygtig udvikling, som frem til 2030 skal sætte kurs mod en mere bæredygtig udvikling for mennesker og planeten. I alle Godt gjorts aktiviteter er FN’s verdensmål indtænkt. Du kan læse mere om, hvordan Godt gjort arbejder konkret med FN’s verdensmål for bæredygtig udvikling her.\nHvorfor er Godtgjorts læder miljømæssigt bæredygtigt / Hvorfor er de aktiviteter der foregår med læder i Godt gjort bæredygtige / Er genbrugslæder bæredygtigt / Er restlæder bæredygtigt\nGodtgjorts læder er genbrugslæder. Det betyder, at det har et mindre klima- og miljøaftryk end nyproduceret læder. Ved at undgå fremstilling af nyt læder, og i stedet bruge genbrugslæder, mindskes både klimapåvirkningen i form af udledning af drivhusgasser fra dyreproduktionen, og ved miljøpåvirkningen fra blandt andet garvningsprocessen. Hvis indkøb af genbrugslæder erstatter nyt jomfrueligt læder, kan købet af genbrugslæder derfor betragtes som miljømæssigt bæredygtigt.\nHvordan foregår produktionen af genbrugslæder hos Godtgjort\nEn lædersofa kan cirkulere x antal gange som genbrug blandt forbrugere. En dag kan det være, at der kommer et hul på sofaen, den får en stor plet, eller at sofaen ikke længere lever op til en standard forbrugerne ønsker. Herefter bliver sofaen indleveret til AVV. Her vurderes det, om den kan sælges i AVV’s genbrugsbutik. Hvis det vurderes, at sofaens levetid er overstået (værdien eller funktionaliteten er så lav den ikke længere egner sig som produkt), eller man har forsøgt at sælge den i butikken uden held, har sofaen måske ikke længere en værdi. Dog er læderet, som sofaen er lavet af, stadig værdifuld.\nLæderet skærer vi af, og oparbejder gennem rengøring og tilskæring. Herefter har vi et materiale der kan bruges på lige fod med nyindkøbt læder. Når man køber læder gennem Godt Gjort, får man et genbrugsprodukt der, efter en opfriskning, kan bruges i mange år endnu. Læder er meget klima- og miljøtungt at producere, og derfor er det væsentligt at få forlænget levetiden på læder. På denne måde kan vi undgå at producere samme mængde nyt læder, og derved sænke belastningen af klimaet og miljøet.


Børn døde efter brug af mundbind under idræt | Helsemagasinet\nBørn døde efter brug af mundbind under idræt\n1. november 2020 Niels Christensen Ikke-kategoriseret 0\nRegeringen har som bekendt strammet op på krav til brug af mundbind på trods af, at der ikke er god dokumentation for, at de kan beskytte mod coronavirus. Tværtimod kan mundbind gøre mere skade end gavn.\nBrug af mundbind er ikke uproblematisk, da de kan forøge niveauet af CO2 i indåndingsluften til en sundhedsskadelig koncentration. I Kina er der rapporteret om to dødsfald hos teenagere, der udøvede sport med mundbind på. Ref.: The Jakarta Post\nDet må derfor frarådes at anvende mundbind ved fysisk krævende sport og arbejde.\nIfølge Sundhedsstyrelsen er følgende personer undtaget fra krav om mundbind:\nPersoner med fysiske eller mentale forhold, som forhindrer korrekt brug eller forhindrer udførelse af vigtige funktioner, fx mundbetjent kørestol.\nPersoner som har betydeligt ubehag ved brug af mundbind, fx personer med hudsygdom, vejrtrækningsbesvær eller angst.\nDer skal ikke forelægges dokumentation, som fx en lægeerklæring, for at en person af den ene eller anden grund ikke kan anvende mundbind eller visir, og der skal ikke påkræves et krav om dette, hverken i kollektiv transport, på restauranter, butikker mv. Personer, der af ovenfor nævnte grunde ikke kan anvende mundbind eller visir må ikke bortvises eller blive nægtet adgang. Ref: Sundhedsstyrelsen\nI det seneste nummer af magasinet “Mit Helbred” er der en lang liste over forskningsresultater, der viser, at mundbind ikke er effektive til at forhindre overførsel af smitte. Ref.: “Mit Helbred” nummer 5, 2020.\nI et af disse forsøg blev der i en periode på 6 måneder i 1980 ikke anvendt mundbind i en operationsstue på et hospital i Colchester, England for at undersøge om det gjorde en forskel. Resultatet af forsøget var, at i perioden uden mundbind blev antallet af sårinfektioner efter operationer mere end halveret i sammenligning med tidligere perioder med brug af mundbind. Ref.: “Is a mask nescessary in the operating theatre” af Neil W. M. Orr.\nLæs også: Mundbind øger CO2 i indåndingsluften\nCoronavirus er ikke mere dødelig end alm. influenza\nNiels Christensen til Uhyggeligt mange bivirkninger ved covid-19 vacciner\nNiels Christensen til Opfinder af m-RNA vaccine anbefaler stop for vaccination mod covid-19\nNiels Christensen til Skole beordrer lærerne til at fravælge covid-19 vaccine\nNiels Christensen til Ekstremt høj dødelighed fra covid-19 vacciner\n5G alzheimer aspartam autisme brystkræft cancer coronavirus coronavirus type 2019-nCoV Covid-19 Covid-19 vaccine diabetes ehs glyphosat GMO hjerte-kar-sygdom HPV HPV-vaccine hudpleje inflammation influenza-vaccination jordforbindelse kolesterol kræft livmoderhalskræft mammografi MFR MFR-vaccine mikrobølgestråling monsanto mæslinger permakultur Peter Gøtzsche psykiatri psykofarmaka raw food Roundup råkost spirer stop 5G tandpasta tandpleje tarmbakterier vaccine-bivirkninger vaccinebivirkninger økologi


Kommunens rådgiver har i forbindelse med analysen, Trafikale konsekvenser ved ensretning af Jernbanegade og parkering i Fredensborg by fra februar 2017, anbefalet forskellige tiltag for P-vejvisning. Med udgangspunkt i den tidligere analyse, og en konkretisering af parkeringsrestriktioner og – henvisning, forslås følgende ændringer gennemført i forbindelse med ensretning af Jernbanegade:\nEksisterende P-zone omkring bymidten med tidsrestriktion på 2 timer foreslås øget til 4 timer. Der skal være tilstrækkelig tid til besøg på slottet og lidt handel i gågaden.\nParkeringsrestriktion under Biblioteket fastholdes til 2 timer.\nVed Slotspladsen opsættes en parkeringshenvisningstavle der henviser besøgende til at parkere i bymidten. Her bør angives både alm. parkering og overdækket parkering.\nParkeringsmuligheder ved Fredensborg Bycenter bør skiltes tydeligere.\nHenvisningstavler langs hovedindfaldsvejene til Fredensborg. Tavlerne skal vise hvordan parkeringen primært er samlet omkring bymidten, og forsøge at lede besøgende derhen.\nDer bør indgås aftale med Fredensborg Bycenter vedrørende henvisning til deres parkeringskælder. Teksten "Kundeparkering" bør fjernes. Parkeringskælderen var under besigtigelsen meget tom.\nDer foreslås tiltag ifm. henvisnings-/vejvisningstavler – både en tilretning af eksisterende vejvisningstavler samt eventuelt opsætning af supplerende henvisningstavler lidt længere ude. Se bilag A - Skilteplan.\nIndenfor projektområdet, Den Grønne Slotsby, er skiltning en del af projektets anlægsøkonomi. Udenfor projektområdet opsættes et mindre antal skilte som forventes at kunne finansieres inden for politikområde 3. - Trafikregulering.\nByrådets arbejdsgrundlag: Bygninger og byrum skaber liv – Gode rammer for fællesskab og tryghed.\nFN’s Verdensmål 11: Bæredygtige byer og lokalsamfund.\n11.7Inden 2030 skal der gives universel adgang til sikre, inkluderende og tilgængelige, grønne og offentlige rum, især for kvinder og børn, for ældre mennesker og for personer med handicap.\nAt orienteringen om analyser, adfærd mv. tages til efterretning.\nAt der i relation til projektet om den Grønne Slotsby, arbejdes med ny henvisnings- og parkeringsskiltning i Fredensborg bymidte som beskrevet i sagen.\nTrafikanalyse - Fredensborg-Jernbanegade-01.pdf\nBilag A - Skilteplan 2.0 - 20180919.pdf\nTrafikale konsekvenser ved ensretning af Jernbanegade og parkeringsanalyse i Fredensborg by_3.0.pdf


Rapport om danskernes mediebrug på internettet | Nordicom\nRapport om danskernes mediebrug på internettet\nNYHET | 15 december 2015\nKulturstyrelsen i Danmark sætter med to nye rapporter spot på borgernes mediebrug på internettet med særligt fokus på villigheden til at betale for medieindhold og på lysten til at debattere politiske emner på sociale medier.\nKulturstyrelsen rapporterer løbende om medieudviklingen i Danmark på denne hjemmeside. Seneste udgivelser er de to rapporter, ”Mediebrug på internettet – streaming, indhold og adgang” og ”Sociale medier – brug, interesseområder og debatlyst”.\nBetaler helst for underholdning fremfor nyheder\nI den første rapport er der bl.a. fokus på borgernes brug af streamingtjenester, af net-indhold, vilje til at betale for indhold på nettet, og hvad brugeren gør ved mødet med krav om betaling for indhold, de synes er vigtigt.\nRapporten viser, at alder er den faktor, der har størst betydning for brugeradfærden på internettet. De unge har generelt set et større medieforbrug på internettet end de ældre, og personer med profiler på sociale medier har generelt et større medieforbrug på internettet end personer, der ikke bruger sociale medier.\nDet fremgår også, at læsning af aviser, blade og streaming af musik via internettet er blandt de medieaktiviteter, der ses oftest blandt internetbrugerne. Men når det kommer til at betale for online nyheder fra aviser og blade, lader det til, at der er markant mindre vilje end til at betale for underholdning på nettet.\nKnap halvdelen af internetbrugerne har et abonnement til en streamingtjeneste, mens kun 14 pct. har et abonnement til at læse aviser og blade online. Hvis man bliver mødt med krav om at betale for indhold, der er vigtigt for en, plejer en tredjedel af brugerne at finde informationen frem på andre sider, hvor de ikke skal betale for indholdet.\nMest privat på sociale medier\nI rapporten ”Sociale medier – brug, interesseområder og debatlyst” ses nærmere på brugen af sociale medier herunder også lysten til at debattere mere politiske emner. Knap 77 pct. af befolkningen i alderen fra 12 år og derover har en profil på et socialt medie.\nDe yngste brugere af sociale medier – de 12-18 årige – benytter først og fremmest platformen til at være i dialog med venner og familie og benytter mindst det sociale medie til at involvere sig i politik og kommercielle forhold. Til sammenligning benytter internetbrugere fra 71 år og derover først og fremmest de sociale medier til læse nyheder.\nGenerelt ser det ud til, at befolkningen ikke benytter sociale medier som offentligt rum til diskussion af politiske emner, men først og fremmest benytter medierne til at kommentere og ”like” venner og familie. Hvis brugerne debatterer politiske emner på et socialt medie er det helst med personer, hvis holdninger de kender og er enige med. Professor Stig Hjarvard, Københavns Universitet, uddyber netop disse resultater i en klumme på Kommunikationsforum.\nDigitaliseringen stiller krav til borgerne\nKulturstyrelsen udgiver også en tredje rapport - ”Media Literacy i en dansk kontekst”. Denne rapport er udarbejdet af IT-Universitetet for Kulturstyrelsen og Medierådet for Børn og Unge. I rapporten ses nærmere på, hvordan den fragmenterede og komplicerede medievirkeligheds mange og voksende muligheder stiller store krav til borgerne.\nEvnen til at begå sig i den digitale verden er en forudsætning for engageret medborgerskab og deltagelse i samfundslivet, og rapporten er et forstudie, der giver et bud på, hvordan det er muligt at måle media literacy-niveauet i den danske befolkning.\nFå flere fakta og læs rapporterne i deres fulde længde\nMediebrug på internettet – streaming, indhold og adgang\nSociale medier – brug, interesseområder og debatlyst\nAF: MOGENS VESTERGAARD KJELDSEN