sinab.venstremand.com For Kvinder Pige festtøj\nFest- og selskabstøj til piger til enhver lejlighed Vi tilstræber, at have det bedste og bredeste udvalg på nettet og i vores forretning. Der vil hver uge komme en masse nye varer ind på shoppen. På den måde er vi sikre på, at vi hele tiden kan tilbyde dig det sidste nye inden for modetøj. Vi har pige en festtøj. Du vil som medlem få besked, når semi vegetar festtøj særlige aktiviteter, samt ekstra gode tilbud. Vi har i vores butik personale med stor pige inden for mode og især personlig betjening.\nPIGE FESTTØJ Hos Maggie har vi stort udvalg af modetøj i store størrelser\nPige festtøj Monthly Specials For september\nFeminine og festtøj looks i str Vores tøjvalg er med til at fortælle omverdenen, hvem vi er og dermed skabe en historie pige os. Det er derfor ikke ligegyldigt, hvad du tager på. Med vores kollektioner i store størrelser til damer er det nemt at skabe din personlige stil festtøj dit særlige udtryk. Ligegyldigt om du har brug for tøj til kontoret, en tur på café, seje pigenavne byen, på ferien, til sport eller noget helt andet, så får du en fantastisk vifte af muligheder til dit klædeskab i store størrelser. Efterspørgslen på plus size tøj pige stor, og derfor har også flere og flere brands begyndt at fokusere på netop disse kollektioner. Søger du festtøj inspiration til tweens? Så kig ind til sinab.venstremand.com Vi forhandler de fedeste mærker til tweens som Outfitters Nation, Hummel, Pieces sinab.venstremand.com Fest- og selskabstøj til piger til enhver smag og lejlighed - Vi har festkjoler, brudepigekjoler, prinsessekjoler, selskabskjoler, dansekjoler og gallakjoler. Søger du noget lækkert moderigtigt pige tøj så finder du altid de nyeste til unge piger hos sinab.venstremand.com Vi har et stort udvalg af bukser, jeans, t-shirts, bluser, skjorter, undertøj, jakker og meget mere, samt masser af lækkert tilbehør. sædbank hvor mange penge Er du ny bruger? Klik her for at oprette en ny profil.\nRadius fra hvor du bor. Du skal være logget ind for at søge i "Radius fra hvor du bor". Filtrér Beskrivelse Postnummer Opdateret Pris kr. Farve flot lavendel farve. Festtøj til piger Glimmer og glamour, eller pige stilrent som passer til alle lejligheder? Her finder du festtøj til piger, i mange forskellige, farver, mønstre og stilarter fra nogle af verdens førende festtøj mest trendy designere. Se det store udvalg af alt, lige fra flotte tylkjoler, pige nederdele, fine bluser og flotte bukser til festsko og en masse festlige modeller derimellem. Vi har noget til enhver lille partyprinsesse derude.\nSøger du festtøj inspiration til tweens? Så kig ind til sinab.venstremand.com Vi forhandler de fedeste mærker til tweens som Outfitters Nation, Hummel, Pieces sinab.venstremand.com Søger du inspiration til teens drenge? Så kig ind til sinab.venstremand.com Vi har et kæmpe udvalg af fedt festtøj til unge - altid med den nyeste trend. UDSALG · Accessories · Amme puder/Stofbleer · Baby år Tutu Skørter · Baby Dreng () · Baby Pige () · Baby Pynte Sko · Basis FestTøj Til Piger. Ligemeget hvilken slags pige tøj du mangler, har vi det her i webshoppen - jeans, bukser, BH'er, leggings, t-shirts, jumpsuits, jakker, shorts og meget andet slags pigetøj. Vi ved at alle piger er forskellige også når det kommer til deres tøjstil. Uanset om din pige er til glimmer, blonder og pyntede kjoler eller føler sig bedre tilpas i noget mere cool og afslappet, skal I nok finde det rette. Vi har en masse forskellige farver, mønstre og stil i både kjoler og nederdele. Vi dækker behovet hos både den unge plus pige og den modne kvinde, så hvad enten du er på udkik efter de smarte jeans, med tilhørende smarte støvler med ekstra lægvidde, til hverdags brug, eller du søger det feminine i form af kjole eller nederdel, så har vi .\nFest- og selskabstøj til piger til enhver smag og lejlighed - Vi har festkjoler, brudepigekjoler, prinsessekjoler, selskabskjoler, dansekjoler og gallakjoler. Få det perfekte kjole til dit barn. Vi har stort udvalg til fornuftige priser. Hurtig levering og gratis at bytte retur.\nIs Green Tea Better than Black Tea or Coffee. If you don t like green tea, can you get the same parfumeriet silkeborg from other teas or coffee. Festtøj green tea can help you lose 10 or more pounds each year. That s much better than gaining a few pounds each year. All non-herbal tea comes from the same plant.\nSmart teenwear fra de kendte og moderigtige danske brands. Hos trendyteen finder du kvalitet og stort udvalg i tøj str. år. Lækkert tøj, stort udvalg!. Pigetøj til unge og store børn fra kendte mærker – Stort udvalg – Fragt fra kun 25, - og afsendelse indenfor 24 timer – Køb dine varer og gaver online. Skal din dreng eller pige til fest, kan du finde festtøjet her, Vi har til pigerne blandt andet festtøj med glimmer, eller måske er det en nederdele til festen du søger.\nHer kan du se vores kæmpe udvalg af pigetøj til piger i alderen år. Ligemeget hvilken slags pige tøj du mangler, har vi det her i webshoppen - jeans, bukser. Her kan du se vores kæmpe udvalg af pigetøj til piger i alderen år. Ligemeget hvilken slags pige tøj du mangler, har vi det her i webshoppen - jeans, bukser. Kom forbi og besøg showroomet, hvor det er muligt at se, prøve og købe festtøjet. Du er altid velkommen til at kontakte os med spørgsmål - eller hvis du har brug for hjælp og vejledning.\nDette website benytter cookies. HUSK at du kan booke tid, når det passer dig: svie under samleje\nHer kan du se vores kæmpe udvalg af pigetøj til piger i alderen år. Ligemeget hvilken slags pige tøj du mangler, har vi det her i webshoppen - jeans, bukser. Her kan du se vores kæmpe udvalg af pigetøj til piger i alderen år. Ligemeget hvilken slags pige tøj du mangler, har vi det her i webshoppen - jeans, bukser.\nKøb festtøj til piger år her! Vi har buksedragter, nederdele og kjole - alt hvad hjertet begærer! Vi har alle de fede mærker; By Hound, Costbart, Garcia, Levis. Køb fedt festtøj til den stilbevidste unge festdeltager på de unges egen netbutik. sinab.venstremand.com - Teen Fashion Store. Her finder du tweens skjorter, jakkesæt og. Sød prinsessekjole, Sød prinsessekjole med tylskørte og pink bånd i taljen der bindes på ryggen. Grunt trompet bukser, sort, Mette kr. Der medfølger ingen bluse. Pieces bukser, coated sort, Five kr.\nOnly cardigan, grøn glimmer, Darling kr. My Little Curvy Love skjorte kjole 1. Grunt glimmer bukser, blå, Uma kr. Mingh pigeblazer str 4 år, Rigtig fin sandfarvet blazer m. Populære mærker\nBack to work · Latest Trend: Animal Print · Check It Out · Cashmere Favourites · Trending T-shirts · Dress Code: Wedding. Kampagner. The Denim Style Guide. hvordan man får sæd fra en sædbank\nNyheder · Top 20 · Badetøj · Undertøj · Regnfrakker · Cardigan · Kjoler · Bluser · Tunika · T-shirts · Toppe · Skånebukser · Leggings · Fitness · Basis · Festtøj · 50er . Glimmer og glamour, eller noget stilrent som passer til alle lejligheder? Her finder du festtøj til piger, i mange forskellige, farver, mønstre og sti. barretts oesophagus dansk\nSøger du noget lækkert moderigtigt pige tøj så finder du altid de nyeste til unge piger hos sinab.venstremand.com Vi har et stort udvalg af bukser, jeans, t-shirts, bluser, skjorter, undertøj, jakker og meget mere, samt masser af lækkert tilbehør. Ligemeget hvilken slags pige tøj du mangler, har vi det her i webshoppen - jeans, bukser, BH'er, leggings, t-shirts, jumpsuits, jakker, shorts og meget andet slags pigetøj. Vi ved at alle piger er forskellige også når det kommer til deres tøjstil.\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Pige festtøj sinab.venstremand.com


Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre – Se vigtig info\nArnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv\nArnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre\nLejligheden på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv i Hvidovre er opført i 1960 og indeholder 3 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 77 m2. Lejligheden er en almennyttig bolig hos Hvidovre almennyttige Boligselskab, boligafdeling Bredalsparken.\nLuftfoto af Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6380°N, 12.4697°E) er den lille grønne cirkel.\nFå et klimatjek af boligen på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv af det i Hvidovre baserede firma: DBE-Lyngholm ApS.\nSundhed — Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre\nArnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nArnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre ligger i den gamle Hvidovre kommune, der er klassificeret som Radonklasse 3. Det betyder at 3-10% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor høj.\nDet geologiske underlag på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre er Extramarginale aflejringer (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre er opført i 1960 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nArnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv ingen risiko for Asbest.\nLejligheden på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (88.8%), Isolering (82.8%), Gulve (76.0%), Fuge (73.6%), Tagmateriale (64.8%), Facade (57.3%).\nLejligheden på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (94.6%), Gulve (85.5%), Fuge (58.3%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 23øq-Hvidovre By, Risbjerg, der hører til Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre\nKortet viser trafikstøj i området omkring Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre om dagen:\nDrikkevand på adressen Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre har hårdhed: over 30. Det betyder at vandet er klassificeret som særdeles hårdt og det hårdeste (mest kalkholdige) vand man finder i Danmark. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre.\nArnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på < 50 mm/dag i området omkring Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nArnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nArnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nArnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre ligger i en højde på 4.7 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 470 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre.\n✓Generelle BBR informationer om Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre\n✓BBR materialer og installationer for Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre\n✓BBR arealer for Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre (Bygning nr. 3)\n!Noter til Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre\nHent den officielle BBR meddelelse for Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nLejligheden på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv har energimærke E.\nIfølge BBR er bygningen opført i 1960 og med den foreløbig seneste større ombygning i 1991. Når der tages højde for bygningens alder så er et E-energimærke faktisk OK og i den bedre ende af landsgennemsnittet for bygninger fra tidsperioden 1951-1960. Energimærket indikerer et rimeligt vedligehold af Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv.\nSammenligning af energimærket E for lejligheden på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv (byggeår: 1960) med bygninger fra samme byggeperiode (●) og periode for sidste ombygning (1991, ●).\nOffentlige tilskud: Håndværkerfradraget giver mulighed for at fratrække energirenoveringsudgifter op til 12.500 kr. pr. voksen i husstanden (dog ikke materialer). På Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv er der desuden mulighed for energisparetilskud via FD Hvidovre, der forsyner bygningen med fjernvarme. Læs om ansøgningsprocedure og tilskud hos Dansk Fjernvarmes Handelsselskab.\nLånemuligheder: Hvis du skal låne penge til energirenoveringer, så er pengeinstitutter stort set altid positivt indstillede fordi det simpelthen er gode investeringer, der giver vedvarende besparelser på varmeregningen. Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv er endda i den specielle situation at 7 renoveringer er markeret som rentable.\nDen primære opvarmningskilde på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre er fjernvarme. Der er desuden Elvarme på adressen.\nArnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre modtager fjernvarme fra FD Hvidovre\nLokalområdet — Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre\nBeboerne i området omkring Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre er mestendels conzoom®-typen Familiebånd\nArnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv hører til afstemningsområdet Medborgerhuset hvor der er 4.585 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre at være mellem.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 131 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 2546 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 20.58 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 2.06 pct.\nArnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv hører under skoledistriktet Gungehusskolen. I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Gungehusskolen.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv\nDer er god 4G mobildækning på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv med vejledende downloadhastighed op til 50 - 100 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv\nInternet og Mobildækning Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, Hvidovre\nAnbefalet bredbånd på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 100/10 Mbit/s (Telefonstik) » på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv.\nJordarten under Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre er Extramarginale aflejringer.\nGeologiske boringer i nærheden af Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv.\nHvor langt er der fra Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv\n✓Stamoplysninger for Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre\nAdressens Id 0a3f50a5-4238-32b8-e044-0003ba298018\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Arnold Nielsens Boulevard 143, 1. tv, 2650 Hvidovre.


Hvem Er Den Bedste Spiller I Verden » sonophotodynamictherapy.com\nMar 29, 2017 · Vi spiller igen Murder Mystery på Hypixel, og Damish laver det sygeste multi:O Den forrige episode: /watch?v=5UQmTR0lNjA Klik her. Jun 09, 2018 · This feature is not available right now. Please try again later. Dec 21, 2018 · Der findes flere priser og et endeløst antal holdninger til, hvem der er verdens bedste fodboldspiller. En lidt lunken 36. plads bliver det til for den danske Tottenham-spiller. »Den danske playmakers teknik er en af Premier Leagues mest overdådige syn. Finesse, skrue og præcision, som han i åbent spil eller på dødbolde mestrer i en. Dec 13, 2017 · Den 32-årige blev ellers kåret som verdens bedste spiller, da han for femte gang vandt den eftertragtede Ballon d’Or-pris i sidste uge. Han har fået tildelt prisen på trods af, at han ikke har været i nærheden af sit optimale niveau indtil videre i denne sæson.\nVerdens bedste målmand engelsk: IFFHS World's Best Goalkeeper er en fodboldsudmærkelse, som er uddelt årligt siden 1987, valgt af et panel fra International Federation of Football Hvem er den bedste fodboldspiller i verden. er en konstant rival for Cristiano Ronaldo for titlerne og titlen til verdens bedste. Selvom s1mple har været god, så har device haft et imponerende år med Astralis, og jeg synes klart, at han fortjener at blive nummer ét i verden. Han er den mest komplette spiller, jeg nogensinde har mødt. Den unge spiller siger afslutningsvis, at han er helt tilfreds med året, men at han ser frem til at gøre det endnu bedre i det nye år. Nov 30, 2012 · Hvem er verdens bedste fodbold-spiller? Verdens bedste fodbold-spiller i 2012 spiller til dagligt i Spanien. Det står klart efter, at man nu har valgt tre spillere ud til at kæmpe om titlen. Sker det, bliver Messi den første i historien til at kunne kalde sig verdens bedste fire gange. Det er lands-trænere, anførere for landhold og en.\nMen hvem er den bedste guitarist i verden? Hvem er den hurtigste guitar spiller i verden? De er de samme? Hvordan får jeg at være den bedste guitar shredder i verden? Kan du fortælle mig, hvordan man spiller rigtig hurtigt? Hvis du tager guitar lektioner akustiske eller elektriske guitar lektioner, du har sikkert spurgt din lærer, der er. Mar 31, 2017 · Du har nok hørt nogen sige "Jeg kan slå alle mine venner i skak" eller "Jeg er den bedste skakspiller på min skole!" Efter at have himlet med øjnene har du måske tænkt: Hvem er den bedste skakspiller i verden? Verdens bedste skakspiller i øjeblikket er Magnus Carlsen.Magnus er regerende verdensmester i skak og har været det siden 2013. Årets bedste håndboldspiller Player of the year er en udmærkelse som blev etableret i 1984, og som tildeles en mandlig og en kvindelig håndboldspiller.Udmærkelsen bliver uddelt af IHF, og vinderne afgøres ved en afstemning i World Handball Magazine og af besøgende på IHF's hjemmeside. To danskere har modtaget prisen: Anja Andersen i 1997 samt Mikkel Hansen i 2011 og 2015. “For mig er den bedste i verden Messi, på grund af den måde han spiller på, den måde han rykker med bolden og afgør kampe. Messi har utrolige evner og jeg elsker den måde han spiller på. Jeg takker altid gud for, at han er argentiner, ikke bare som spiller, men også som menneske”. Gago til The Telegraph i 2011. Ezequiel Garay.


Seerne har talt: Her er Danmarks bedste julekalender: Om TV 2\nBlandt hovedkaraktererne i familiejulekalenderen 'Tinka og Kongespillet' var (fra venstre) Birk (Jakob Femerling), Lasse (Albert Rosin Harson), Tinka (Josephine Chavarria Højbjerg, Falke (Villbjørk Malling Agger) og Grot (Esben Dalgaard). (Foto: TV 2)\nSeerne har via daglige vurderinger hos Kantar udpeget TV 2s ’Tinka og Kongespillet’ til Danmarks bedste julekalender siden 1992. Kvalitetsvurderingen blev 4,5 på skalaen fra 1 til 5, hvor 5 er højest. Knap 1,1 million seere så med på tv hver dag – og rekordmange på TV 2 PLAY.\nTV 2s familiejulekalender i 2019, ’Tinka og Kongespillet’, er julegaven, der bliver ved med at give. Gennem hele december har julekalenderen haft imponerende seeropbakning, og efter den sidste optælling af seere og vurderinger kan regnskabet gøres op med flere rekorder:\nTinka og Kongespillet’ er Danmarks højest kvalitetsvurderede julekalender i alle årene siden 1992, hvor seermålingerne fra Gallup (nu Kantar) blev igangsat. Den gennemsnitlige kvalitetsvurdering blev 4,5 på skalaen fra 1 til 5, hvor 5 er højest. Den næsthøjeste vurdering nogensinde til en julekalender tilfalder DR1’s ’Tidsrejsen’ (2014), mens TV 2-julekalenderen ’Tinkas juleeventyr’ (2017) er nummer tre.\n’Tinka’ og Kongespillet’ er by far den mest sete julekalender på TV 2 PLAY nogensinde.\nI 23 dage i træk (1.-23. december) var ’Tinka og Kongespillet’ dagens mest sete program på dansk tv – hvilket aldrig tidligere er sket for et program. Kun 24. december lykkedes det ikke at blive dagens mest sete tv-program. Her blev ’Disneys juleshow’ set af 1.031.000, mens dagens to visninger af ’Tinka og Kongespillet’ tilsammen blev set af 953.000.\nI fem uger i træk – fra uge 48 (inklusive seertal for søndag 1. december) til og med uge 52 (med seertal fra mandag 23. december) – topper ’Tinka og Kongespillet’ Kantars ugentlige tv-hitliste. Heller ikke dette er set tidligere i historien.\nI to uger (uge 49 og 50) stod der endda ’Tinka og Kongespillet’ på de syv øverste pladser på ugens 20 fra Kantar – også dette er dansk tv-historie. Når det ikke lykkedes i uge 51 at opnå de syv øverste pladser hos Kantar, skyldes det alene, at ’Tinka og Kongespillet’ onsdag 18. december blev sendt i to omgange – klokken 19.25 på TV 2 og klokken 20.00 på TV 2 CHARLIE. Hvis disse to seertal på TV 2 og TV 2 CHARLIE sammenlægges, ville det også i uge 51 have rakt til syv topplaceringer på ugens top 20.\nHvert afsnit af ’Tinka og Kongespillet’ er set af knap 1,1 million seere på tv. Dermed er årets TV 2-julekalender en af de mest sete julekalendere på tv siden 2011. Hertil kommer – som tidligere nævnt – rekordmange seere på TV 2 PLAY, og hvis denne sening via streaming inddrages, skal man mange år tilbage for at opleve en mere set julekalender i Danmark.\nFra det 24. og sidste afsnit af 'Tinka og Kongespillet' ses Neel Rønholdt og Josefine Højbjerg i rollerne som henholdsvis Nille og Tinka. (Foto: Per Arnesen / TV 2)\nEksperter: ’Tinka og Kongespillet’ bygger videre på en TV 2-skabelon\nMatilde Kallehauge og Pernille Dahl har skrevet et speciale om tv-julekalenderens udvikling og har også julekalenderpodcasten ’Julearkivet’. Over for Politiken vurderer de to eksperter, at ’Tinka og Kongespillet’ bygger videre på en særlig skabelon, som TV 2 har perfektioneret, siden stationen i 2003 producerede ’Jesus o Josefine’. 2003-julekalenderen markerede ifølge Matilde Kallehauge og Pernille Dahl et strukturelt skift i måden, man i Danmark laver tv-julekalendere på.\n- Ud over at man gør portalen til et altafgørende element i fortællingerne, skaber man en fortælling, der starter barnligt og egoistisk, men ender langt mere altruistisk, i takt med at hovedpersonen - barnet - udvikler sin forståelse af verden, forklarer Kallehauge i Politiken.\nI ’Jesus og Josefine' vil Josefine til at begynde med slette juleaften, så hun kan få sin fødselsdag for sig selv, men ender med at redde hele verden. Lidt den samme skabelon finder man i TV 2-julekalenderne ’Jul i Valhal’, ’Ludvig og Julemanden’ og ’Mikkel og guldkortet’.\n- Det interessante ved Tinka i forhold til den her skabelon er, at der er byttet om, så vi starter i fantasiens verden. Det er nissen og ikke mennesket, der er hovedperson. På den måde passer Tinka bedre ind i den bredere populærkultur, hvor vi med Harry Potter eller ’Game of Thrones’ i udgangspunktet befinder os i alternative verdener, siger Pernille Dahl til avisen.


Hvor mange kalorier du bør indtage - Fit People\nHvor mange kalorier du bør indtage\nDin kost, din fysiske tiltand og din metabolisme er blot nogle af de områder, du skal overveje, når du skal afgøre, hvor mange kalorier du bør indtage.\nSidste ændring: 20 december, 2018\nEt af de problemer, der vedrører flest atleter, er deres daglige indtag af kalorier. Fidusen er, at opretholde en balance mellem de kalorier, du indtager, og dem, som du forbrænder i fitnesscentret. Det vil hjælpe dig med at holde en stabil vægt, og have et godt helbred. Hvis du ikke ved, hvor mange kalorier du bør indtage, vi vil fortælle dig, hvordan du finder ud af det.\nDin krop har brug for et vist antal kalorier, blot for at eksistere. Afhængigt af din alder, køn og vægt, kan dette tal variere. For at udregne, hvor mange kalorier du bør indtage, er du nødt til at kende til dit daglige kaloriebehov og din basale metabolisme. Det er det minimale antal af kalorier, du har brug for, til at holde din krop velfungerende ved hvile.\nYdermere, vil du også være nødt til at tage højde for, hvor meget daglig aktivitet du har, i henhold til at vide, om du har brug for at indtage flere kalorier. For at udregne din basale metabolisme, er der forskellige teknikker, du kan bruge.\nDu er også nødt til at tage højde for visse omstændigheder, såsom vejret, stressniveau, om du for nyligt har været igennem en operation, om du har feber osv.\nHvordan du afgør dit BMR (basalstofskifte)\nEn af de mest anerkendte teknikker, som bruges til at udregne kaloriebehovet, er Harris-Benedict formlen. Du starter med at afgøre dit BMR (basalstofskifte). Det vi fortælle dig, hvor mange kalorier din krop har brug for, så du kan opretholde din nuværende vægt.\nFormlen er som følger:\nKvinde BMR: 655.1 + (4.35 x vægt i pund) + (4.7 x højde i tommer) – (4.7 x alder i år)\nMand BMR: 66 + (6.2 x vægt i pund) + (12.7 x højde i tommer) – 6.76 x alder i år)\nHvordan du afgør din basale metabolisme\nNår den overstående udregning er færdig, kan du afgøre, hvad din basale metabolisme er. Eksempelvis, vil en kvinde, der er 40 år gammel, vejer 143 pund og er 170 cm høj, have et BMR på 1351. Efter dette resultat, skal der tages højde for det daglige aktivitetsniveau. Du skal gange dit BMR med et vis nummer, afhængigt af, hvor ofte du træner. Dette er reglen:\nIngen træning og du sidder ned på arbejde: BMR x 1,2\nLet træning to dage om ugen: BMR x 1,375\nModerat træning, omkring fire gange om ugen: BMR x 1,55\nRegelmæssig træning, seks dage om ugen: BMR x 1,725\nElite atleter, som træner meget hårdt hver dag: BMR x 1,9\nMed denne simple formel, kan du afgøre, hvor mange kalorier du krop bør indtage, så du kan udføre daglige opgaver og opretholde din nuværende vægt. Selvfølgelig, skal du tage højde for den type af arbejde, som du har. Det er klart ikke det samme, at arbejde ved et skrivebord og at arbejde som murer. Du kan dog stadig estimere et ret akkurat skøn.\nHvis du gerne vil tabe dig, skal du derfor indtage færre kalorier, end du har brug for. Du skal aldrig holde en slankekur, der er under 1200 kalorier, da det kan være rigtig farligt.\nDet bedste du kan gøre, er at starte med at fratrække omkring 500-600 kalorier fra dit kaloriebehov. Når din krop begynder at tilpasse sig dette, kan du fratrække lidt mere, hvis du ønsker det. Den velkendte slankekur på 1500 kalorier, virker som regel godt. Den giver dig alt, du har brug for at overleve og forblive sund.\nHvordan du kontrollerer mængden af kalorier, du bør indtage\nDu kender sikkert loven omkring, at alle fødevare skal have ernæringsoplysninger på deres emballage. Det viser antallet af kalorier, som produktet indeholder pr. 100 g. Det vil hjælpe dig med at udregne, hvor mange kalorier du indtager. Der er dog også visse fødevarer, såsom grøntsager, frugt, brød og blandt andre, der ikke kommer i en emballage, som informerer dig om indholdet af kalorier.\nDer er skemaer og tabeller med kalorier på internettet, som du kan undersøge. Den bedste, og mest simple ting, du kan gøre, er at downloade en app. Der er visse apps, hvor du kan have en dagbog, og nedskrive alle de ting, som du spiser. App’en vil udregne alt for dig.\nFødevarer af en af de vigtigste ting, som enhver atlet skal tage højde for. At have viden omkring, hvordan du afgør, hvor mange kalorier du bør indtage, og hvor mange kalorier du forbrænder, er afgørende for at forblive i form, og at holde en sund vægt.\n5 metoder til at få færre kalorier i maden\nDu kan føre en sundere livsstil mens du stadig får mest muligt ud af dine måltider. Læs mere her om at få færre kalorier i maden.


Eksperter i have og landskabsservice i Tølløse, Sjælland - de 15 bedste eksperter | Houzz\n84 eksperter i have og landskabsservice i Tølløse, Sjælland\nUdvalgte anmeldelser for eksperter i have og landskabsservice i Tølløse, Sjælland\neksperter i have og landskabsservice i Tølløse, Sjælland\nHar du en rigtig fin have, som du holder af, men kan du ikke længere selv overskue at komme til bunds med hækklipning, græsslåning, og hvad der ellers alt er at holde ved lige ved en have? Hvis det er tilfældet, vil det være fornuftigt af dig at få lidt havehjælp, og kigge dig om efter en anlægsgartner eller havemand i Tølløse, Sjælland, som kan sørge for at få din have til at stå snorlige igen. Det gør intet at få en anden til at sørge for det hårde havearbejde, hvis du ikke selv har tid til det i hverdagen. Naturligvis er der nogle ting, du bør overveje, inden du sætter den første og den bedste til at klare arbejdet i haven.\nDet er altid godt at få professionelle øjne på haven, da øjne udefra typisk ser lidt mere, end du selv gør. Det er havemandens arbejde at rette folks haver til og gøre dem flotte og dejlige at befinde sig i igen, hvorfor det er det mest fornuftige, du kan vælge at gøre. Det er altid godt med hjælp fra familien, men nogle gange vokser haven bare mere til, end familien lige har lyst til at ordne. Desuden kan du være helt sikker på, at du ender med en have, som står snorlige efter et besøg af en havemand. Har du ikke selv tiden og lysten til at bevæge dig ud i din have, når du har en eftermiddag til rådighed i ny og næ, er det rart, at der blot kan ringes efter haveservice i Tølløse. Efter et besøg eller to i haven, vil dine skuldre være noget lettere end før.\nDet, en havemand eller anlægsgartner i Tølløse kan hjælpe dig med, er at komme helt til bunds med skidt og skrat i din have. En havemand vil kunne klare den helt store omgang græsslåning, hvis din græsplæne efterhånden er vokset til. Desuden vil du kunne få hjælp til træbeskæring af dine træer i haven – du har måske ikke set det selv, men for at et træ står sundt og godt i jorden, skal det beskæres engang imellem, så nye og friske skud kan komme til. Havemanden vil kunne tilbyde en god og brugbar haveservice, som i sidste kan få din have til at se ud, som den aldrig har gjort det før. Har du eksempelvis en rigtig lang og besværlig lærkehæk, vil du med hjælp fra havemandens side, kunne få den under kontrol, så du igen kan nyde at kigge ud på haven uden at tænke, at du også lige skal sørge for at få bugt med hækken. Det og mange andre former for haveservice vil du kunne få hjælp til af en anlægsgartner.\nHvordan finder jeg den rette anlægsgartner i Tølløse, Sjælland til at ordne min have?\nInden du hyrer en ekspert i have og landskabsservice i Tølløse, kan du gennemse vores netværk af 84 eksperter i have og landskabsservice. Læs kundeanmeldelserne, tjek deres forrige projekter og bed om et tilbud fra de bedste eksperter i have og landskabsservice i nærheden af dig.


Succesfuld speeddating mellem elever og virksomheder | Ballerup.dk\nFredag den 21. august havde BusinessBallerup og erhvervsuddannelses-institutionen TEC inviteret EL-virksomheder til Ballerup Rådhus for at speeddate 35 elever, der mangler en praktikplads som elektrikerlærling.\nBorgmester Jesper Würtzen bød alle velkommen, inden speeddatingen blev skudt i gang:\n”Vi vil gerne takke jer virksomheder, der med kort varsel er mødt op i dag med en interesse for at uddanne nogle af disse unge mennesker. Jeg håber, vi får lavet nogle gode matches her til formiddag, så elektrikerlærlingene kan komme i praktik ved nogle dygtige virksomheder”.\nCorona har haft indflydelse praktiksituationen\nPå grund af Corona har færre elever fundet praktikpladser, og skal dermed blive i skolepraktik. Og på grund af Corona er der ikke plads indenfor på TEC til eleverne, der skal blive i skolepraktik.\nDerfor møder ca. 70 elever hver dag op i et telt udenfor TEC i Ballerup, hvor der under de varme dage kan blive op til 50 grader. Derfor er eleverne i august mødt ind om natten for at arbejde, hvor der stadig er køligt og til at holde ud at være i teltet.\nDa BusinessBallerup hørte om udfordringerne, tænkte vi, at vi gerne vil hjælpe med at få lærlinge sendt ud i den virkelige verden i stedet for at stå i et varmt telt. Situationen er akut – både på grund af varmen og Corona, og derfor blev arrangementet stablet på benene med kort varsel. Heldigvis dukkede otte friske virksomheder op til match-eventen, og yderligere tre EL-virksomheder vil gerne efterfølgende i kontakt med nogle af lærlingene.\nStemningen til match-eventen var super god, og flere af de deltagende virksomheder ytrede ønske om at tage mere end én lærling. Efter arrangementet skal de alle hjem og genlæse ansøgninger og CV’er, og derefter udvælge de EL-elever, som de ønsker at gå videre med.


Der er så stort pres på sagsbehandlingen af byggesager og lokalplaner i København, at kommunen har mandet op og omstillet processerne.\nKøbenhavn er præget af en kraftig befolkningstilvækst. På de seneste fem år har kommunen fået knap 52.000 flere nye indbyggere, og forventningen er, at der kommer over 90.000 flere københavnere i løbet af de næste 10 år.\nVæksten i København betyder, at kommunen oplever en stadig stigning i antallet af byggesager og lokalplansprocesser. I 2013 blev der vedtaget 15 nye lokalplaner, men i 2016 er der blevet vedtaget 35 lokalplaner, 85 lokalplaner er under behandling, og yderligere 35 planer står i kø. På byggesagsområdet er der tilsvarende stort pres på sagsbehandlingen. Teknik- og Miljøforvaltningen modtog i 2013 godt 6200 nye hovedbyggesager. Det tal er i 2016 steget til 7720.\nSagsbehandlingen af lokalplaner og byggesager er derfor blandt de vigtigste fokusområder i Teknik- og Miljøforvaltningen, som forvalter begge områder. For at kunne håndtere den voksende mængde sager og få dem ekspederet effektivt og smidigt, samtidig med at borgere og erhvervsliv bliver godt serviceret og inddraget i processerne, har forvaltningen igangsat en gennemgribende forandring af kundefokus og sagsbehandling på de to områder.\n'Københavns udvikling kan ses og mærkes overalt i byen og den afspejler sig tydeligt i behovet for både nye lokalplaner og tillæg til eksisterende planer. Vores opgave som myndighed er at sikre, at planarbejdet matcher byens behov for udvikling i et højt tempo, samtidig med at udviklingen og omdannelsen af København skal ske på en måde, hvor de mennesker, der bor her i forvejen, bliver hørt og inddraget,' siger Jakob Møller Nielsen, der er øverste chef for serviceområdet Byens Udvikling, der står for lokalplansarbejdet i kommunen.\nOmlægning af sagsbehandlingen\nByggesagsbehandlingen hører til i serviceområdet Byens Anvendelse, hvor Anne-Sofie Degn er serviceområdechef. Her blev der allerede sidste efterår igangsat en større kulturforandring af hele byggesagsbehandlingen, efter at en kritisk kundetilfredshedsundersøgelse viste, at 42 procent af byggesagskunder var utilfredse. Målet er, at tallet skal nedbringes til højst 20 procent.\n'Vi har lyttet til det budskab, som fremgik meget klart af kundetilfredshedsundersøgelsen. Processerne i sagsbehandlingen skal være mere effektive, gennemsigtige og målrettet direkte til den enkelte kunde. Det har vi gjort ved at skærpe vores faglighed, så kunderne møder specialister på netop deres sagsområde, og ved at omlægge vores processer, så der hele tiden er fokus på at se sagerne fra kundens perspektiv,' siger serviceområdechef Anne-Sofie Degn.\nI løbet af 2017 vil forvaltningen gennemføre endnu en kundetilfredshedsundersøgelse for at måle, om de igangsatte tiltag virker efter hensigten, eller om der er brug for at justere retningen. Desuden vil forvaltningen til foråret invitere centrale aktører i byggebranchen til dialog om, hvordan de oplever kommunens sagsbehandling af byggesager og lokalplaner i praksis. Formålet er at udbrede kendskabet til de igangsatte tiltag, lære af erfaringerne fra den anden side af bordet og få skabt en service og administration, som passer bedre til kundernes behov.\nFakta om byggesager og lokalplaner.\npdfKort over nye lokalplaner og nye byggesager.pdf


Musikkritikkens præmisser | Regnsky\nAf Lasse Posborg Michelsen den 28. marts 2012\nKristian Leth kritiserede sidste år de danske musikanmeldere for at skrive forbrugerguides i stedet for at gå ind på værkets præmisser. I dette indlæg forklarer jeg, hvorfor god kritik revser værkets præmisser i stedet for at acceptere dem, og hvorfor god kritik er en grundig forbrugerguide.\nDer er nok nogen, der husker røret i andedammen, da Kristian Leth sidste år gik til angreb på den danske stand af musikanmeldere. Det fik i hvert fald overraskende meget presseomtale i diverse dagblade og netmedier. Leth mente at danske anmeldere for en stor del var snik-snakkende, ufaglige og skematiske. Han lavede endda en blog, ”spredehagl”, hvor anmeldelser skulle anmeldes som et løbende bevis for hans kritiks sandfærdighed. Desværre lukkede bloggen efter kort tid og kun få indlæg (fire, så vidt jeg husker).\nJeg synes Leth skal genoprette sin blog! Det var en sjov idé. Både sjovt at læse Leths spydigheder og sjovt at læse reaktionerne. Men måske var projektet for ambitiøst og måske var det derfor bloggen lukkede. For hvem gider ærlig talt læse anmeldelser igennem med det formål at flå dem? Så hellere bruge tiden på at lytte til musikken eller måske selv skrive en anmeldelse. Men Leths formål var hovedsagligt negativt og polemisk: Det handlede om at kritisere og ikke om at producere. Personligt var jeg enig i mange af hans kritikpunkter, f.eks. manglen på egentlig fortolkning, samt den udbredte skematisme, hvor anmeldelserne skrives efter en letkøbt formel, der gør dem forudsigelige og trivielle. Men når Leth skulle udtale sig positivt om det, han savner, var han ofte en anelse abstrakt. For eksempel nævnte han flere steder, at den gode anmelder skal ”gå ind på værkets præmisser” – en ganske udbredt devise, der i mine ører næsten har floskelstatus. Og som alle floskler har den intet klart kriterium for, hvornår man konkret møder dens krav.\nMen selv hvis det blev mere konkret, er formuleringen ”at gå ind på værkets præmisser” en sjov konstruktion. I kritisk argumentation gælder det som regel om det modsatte: Her går man netop ikke ind på argumentets præmisser, men blotlægger dem og ser dem efter i sømmene. Man afviser dem måske endda, revser og skrotter dem. Er kravet om, at kritikeren skal gå ind på værkets præmisser, i virkeligheden et krav om, at hun skal blive dogmatiker? En anmelder, der accepterer præmisserne blindt og dømmer værkets konsistens slavisk ud fra disse?\nI det lys får man næsten lyst til at kræve det modsatte af, hvad Leth vil have: Kritikere, kom ud af den dogmatiske søvn og befri jer fra værkets præmisser. Stol aldrig på værket! Bevares, måske er det en skævvridning af Leths ord. Men der er noget om det. Kritikeren skal i hvert fald bekymre sig lige så meget om de præmisser, publikum sætter for musikken, som omvendt. Kritikeren skal kende og forstå det marked, musikken skriver sig ind i. Hvordan skal det forstås?\nEn anmelders objektivitet består i at sætte sig ud over sin personlige interesse og ind i, hvordan musikken kan være en attraktion for forskellige mennesker. Hun skal forstå lytterne godt nok til at vurdere, om musikken kan tænde dem. Om den kan føles sexet, tryg eller uhyggelig for dem. Om den tilbyder lytteren et nyt forhold til hendes kroppe, svarer til et skjold mod hendes problemer eller er et ekko af hendes dybeste bekymring. Alt sammen mulige årsager til, at musikken er tiltrækkende. God kritik må være en guide til den tiltrækning – en slags forbrugerguide med andre ord, der erkender attraktionerne og gør dem tilgængelige for forbrugeren. Både ved at åbne for nye attraktioner og ved at genkende dem, lytteren holder af.\nMed litteraten Franco Moretti i baghovedet kunne man sige, at musikken kommer til syne på et marked af begær. Begær der formes af mange faktorer, ikke kun musikken selv. At forstå musikken er at forstå, hvorfor den overlever på dette marked. Dermed ikke sagt at kriteriet for god musik per se er, at den har et publikum. Men den person, som en dag påstår, at en komplet overset plade i virkeligheden er genial, hun kan kun bevise sin påstands gyldighed ved at overtale folk til at lytte selv og derefter opdage, at de finder glæde ved pladen. Så selvom publikum ikke er et kvalitetskriterium i sig selv, så er diskursen om musik (og ikke mindst musikken selv) altid bundet til et spil om publikum.\nGod kritik tager derfor højde for, hvordan musikken udgør en attraktion for publikum, og i denne forstand er den helt igennem en forbrugerguide. Måske er det så en mere kropsnær, bevidst og kompleks forbrugerguide, end det man normalt oplever i musikjournalistikken herhjemme – Leth og jeg er muligvis ikke uenige. Men jeg vil gerne tage Leth på ordet, fordi hans retorik benytter sig af en række værdiladede modsætninger, jeg helst vil bryde med. Modsætninger såsom ”at gå ind på værkets præmisser” vs. forbrugerguide; dyb forståelse vs. overfladisk forbrug; kunst vs. vare.\nBesættelsen af at skelne ophøjet kunst fra kommerciel underholdning har gjort det svært for visse kulturkommentatorer at snakke om kunstens æstetiske ærinde: at vække publikums lyst – selv hvis det er en anden lyst end det velbehag, en god lænestol eller velkendt sitcom tilbyder. Dem, som stirrer sig blind på hvor ”dyb” musikken er, overser vigtigheden og kompleksiteten i det ”overfladiske”, dvs. berøringen med de faktiske lyttere. Men den ægte gåde ligger på overfladen, nemlig hvorfor lige netop denne lyd (ud af uendelig mange) er attraktiv for de mennesker, som lytter til den. Svaret involverer både forståelse for musikken og for lytterne. Det virker måske indlysende, men når man ser på den måde, musikkritikere beskriver genrers udviklinger på, så glemmes publikum (markedet) ofte som afgørende faktor i forklaringen. Kritikerne forklarer musikkens udvikling rent ”internt”, som om musikken altid kun er en reaktion på sig selv: Nye tendenser opstår som kontrasterende reaktioner på tidligere tendenser. I mine øjne er det langt mere plausibelt, at der konstant opstår et hav af nye lyde, hvoraf kun få overlever på markedet og bliver til tendenser. Det er dem, der overlever, som musikkritikerne snakker om, men de snakker som om, udviklingen var musikkens helt egen – eller for nu at forbinde det til Leths formulering – som om den foregik ”på musikkens egne præmisser”.\nSelvom det er et sidespring, så er det interessant at bemærke, at i vores tid, hvor prisen på musik langsomt minimeres eller forsvinder, styres forholdet mellem udbud og efterspørgsel på det musikalske interessemarked i stadig højere grad af andre faktorer end økonomiske. Distributionskanaler bliver derfor endnu vigtigere, sammen med kendskab og omtale. Kritikerne får en anderledes strategisk position, fordi skridtet mellem den enkelte lytter og det, kritikeren omtaler, ikke længere er formidlet af en økonomisk prioritering fra lytterens side. Kritikeren bliver altså endnu vigtigere, fordi minimeringen af prisen betyder at magten over udbredelsen og kendskabet stiger i værdi. Men det er en anden og lang historie.\nMin opfordring her til sidst må lyde: Gå aldrig ukritisk ind på værkets præmisser! Se i stedet nøje efter, hvilket socialt felt af begær musikken skriver sig ind i og se om den rammer plet. Vær din egen forbrugerguide, der blotlægger kunstens attraktioner i al deres spændende, naragtige tvetydighed. Den bedste musik er nemlig den, som griber dit begær, men overrasker dig ved at sende det på flugt langs helt nye linier ind i ukendte territorier.\n(Hvis man er interesseret i at læse mere om Franco Morettis teorier, kan man tage et kig i det kommende nummer af tidsskriftet Trappe Tusind, hvor litteraten Ulf Houe giver en kort og præcis introduktion.)\nFranco MorettiKristian Leth\nMartin Börneblogger says:\nTak for et både fint, omfangsrigt og konstruktivt indlæg! Du når vidt omkring, og du har en overbevisning og en holdning, som du vil ud med – det er altid inspirerende, og jeg nød at læse indlægget. Jeg har selv skrevet flere essays om det både før og siden Leths lancering af ‘Spredehagl’.\nI forhold til at gå ind i værket på dets egne præmisser tænker jeg imidlertid ikke, at det menes så ukritisk, som man kunne klandre det for. Tværtimod tænker jeg det som en klassisk fænomenologisk tilgang, hvor man fokuserer på værket an sich (kursiveret og i kantiansk forstand) og netop tilsidesætter både egne og andres forventninger. Vi ved naturligvis, at dette ikke er muligt fuldt ud, og idealet inden for denne form for fænomenologi er derfor at stræbe efter en fordomsfri lytning. Dermed “værkets præmisser”. Problemet med dette i moderne musikjournalistik er, at de færreste har tid og dedikation til at gøre dette, da det alt andet lige er nemmere at kontekstualisere end at sætte sig ind i et værk an sich. Jeg er enig med Leth i, at dette er et problem, men jeg anerkender også, at man skal være i stand til at foretage yderligere refleksioner samt være sig bevidst om sine begrænsninger i forhold til denne plæderede interesseløshed (igen qua Kants smagsdom).\nFokus på den potentielle lytter retter sig mod en receptionsæstetik, der i sig selv også er interessant men netop risikerer at tabe fokus af das ding an sich. Idéen om objektivitet kender vi jo som en farlig størrelse, og det farlige ved “anmelderens objektivitet” er bevidstheden (og nogle gange mangel på samme) om den som tilstræbt frem for latent eller ligefrem manifest. Vi bør selvfølgelig ikke bilde os ind, at vi besidder objektivitet, men jeg finder det interessant, at du taler for denne anerkendelse af, hvorledes der bør formuleres en vægtning af graden af attraktion for publikum i så tydelig form. Jeg er ikke helt enig, men jeg vil gerne give stor ros for modet til at tage ordet “forbrugerguide” i din mund. Det er alt andet lige meget nemmere at tale idealistisk, teoretisk og flyvsk som en neo-frankfurterskole, der ville afskrive det som markedsprincipper og ikke som del af en æstetisk dom. Jeg er som sagt ikke helt enig, men det er oprigtigt cool, at du tør præsentere den holdning!\nJeg er helt enig i, at man kan stirre sig blind på eksklusiviteten (eller ‘dybden’), og det kan ofte blive en stædig kamp, hvor det til tider kan synes mere et romantisk forsvar end en anerkendelse af, hvad det er, der udgives (netop til et publikum). Vi er ofte tabt et sted imellem disse holdninger, og problemet er i høj grad, at der ikke bliver reflekteret over det.\nReaktionerne fra publikum i forbindelse med genrers udvikling er selvfølgelig uundgåelig, og synspunktet kan næsten minde om en forlænget feedback-sløjfe, hvis vi skal låne et udtryk fra dramaturgiens verden.\nJeg er interesseret i, hvad du mener ift. den strategiske position hos kritikeren i dag. Kan du uddybe det?\nTak for et rigtig fint indlæg!\nMartin // Börneblogger\nså fik jeg endelig tid til at svare på din interessante kommentar! Tusind tak for dine tanker og komplimenter. Det er godt at høre, at interessen for de her spørgsmål er stærk. Men nu til sagen: Jeg er for det første helt enig i, at ideen om ”at gå ind på værkets præmisser” kan have mange betydninger og ikke nødvendigvis skal forstås så ukritisk som jeg antyder. Formålet med min antydning var at gøre opmærksom på, hvilken sammenhæng formuleringen skriver sig ind i, dvs. de modsætninger, som den typisk (og specifikt hos Leth) støtter sig op ad, og som jeg gerne vil bryde med. Du har helt ret i, at spørgsmålet knytter sig tæt til ideen om fænomenologiske beskrivelser af musikken. Men når man opsætter en kontrast mellem f.eks. fænomenologi vs. kontekstualisering, så tror jeg man er på glatis igen (hvis vi nu derudover ser bort fra, at det at namedroppe bands i en anmeldelse er en ret dårlig kontekstualisering). Min pointe i indlægget er lige præcis, at den fænomenologiske oplevelse af musikken sker på et ”marked” og at de to ting – når man snakker om kunst – ikke blot kan skilles ad, og måske endnu vigtigere: Ikke kan sættes i hierarki à la ”fænomenologi er godt”, ”marked er dårligt”. Man kan måske sige det sådan, at hvis man vil forstå, hvorfor musikken danner en bestemt (lystig) fænomenologisk oplevelse hos en lytter, så er man nødt til at kontekstualisere en hel del. En receptionsanalyse ville kun kunne konstatere, hvorvidt noget musik modtages som godt eller dårligt. Jeg mener, at inddragelsen af lyttere og et begærsmarked er noget andet, nemlig at forstå, hvorfor musikken modtages eller kan modtages hhv. opleves som god. Med andre ord: At erkende hvorfor musikken vil kunne vække folks begær. I den forstand er anmeldelsen en forbrugerguide. Hvis man skulle relatere til Kant, kunne man sige noget i retning af, at muligheden for et frit spil mellem forstanden og indbildningskraften eller fantasien, som man måske ville sige i dag, ikke er uafhængig af, hvad folk har fantasi til. Jeg håber det afklarede sagerne en smule?\nJeg kunne rigtig godt tænke mig at uddybe spørgsmålet om kritikerens strategiske position, men jeg tror desværre det bliver en for lang smøre her. Måske kan det blive et indlæg på et tidspunkt. Men grundideen er, at musikkens forhold til publikum eller udbuddets forhold til efterspørgslen kan være reguleret på forskellig vis, og at denne regulering har indflydelse på musikkens udvikling. Dvs. når musikken f.eks. er finansieret via staten, som det har været tilfældet med en hel del musik i Europa i det 20. århundred, så finder den og overbeviser sit publikum på andre måder, end hvis den finansieres ved direkte køb af f.eks. koncertbilletter, hvilket i højere grad har gjort sig gældende i f.eks. USA. De to forskellige reguleringer af forholdet mellem efterspørgsel og udbud skaber også en lille smule forskellig musik. Nu er der så sket det, at der (på ny) har forskudt sig en hel masse i reguleringen mellem efterspørgsel og udbud pga. internettet, hvor prisen minimeres eller forsvinder, eller man f.eks. betaler en fast pris og har adgang til det hele (Spotify). Jeg tror at i denne nye regulering får kritikeren også en ny position, ligesom at kritikere i Europa og USA i det tyvende århundrede har spillet lidt forskellige roller pga. markedets struktur. Det giver måske en idé om, i hvilken retning mine tanker går?\nThe William Blakes udgiver single forud for ny albumudgivelse\nAf Mirja Bonné den 2. marts 2019\nThe William Blakes' nye single Turn Us Into Them er en ørehængende andensingle forud for udgivelsen af det nye album 1991, der udkommer den 29. marts. Musik… Læs indlæg


Rævefjæs (thg) - Ambisonerne... (dag 4) - Movellas\n2. Ambisonerne... (dag 4)\nDet sidste par dage et der ikke sket så meget. Kun en er død, og hun døde også på førstedagen. - Pigen fra 8. Jeg har holdt mig tæt ved ambisonernes lejr, da jeg henter vand ved den store sø om natten. Om dagen er jeg for det meste på udkig efter mad. Der var ikke meget i den taske jeg fik fat i. En tom drikkedunk, en pakke tørret kød, noget jod, en sovepose og en lille kniv. Det er enlig fint nok for mig.\nJeg går gennem skoven. Jeg har ikke noget fast sted, da det er en dårlig idé. Hvis nogen fandt min taske, ville de vide, at jeg var lige i nærheden. Da jeg ser en busk stopper jeg op. Der hænger en masse små bær på den, der bare ligner helt almindelige almindelige blåbær. Faktisk så meget, at hvis jeg ikke havde mast dem mellem mine fingre, ville jeg have spist dem... og derefter være faldet død om. Det er natblokkere. Farlige bær, der vokser i hele Panem... selvfølgelig lige bortset fra i Capitol. "Hørte du lige drengen fra 10`" En skinger stemme for mig til, at skynde mig op i det nærmeste træ. Få sekunder efter ser jeg Glimmer (pigen fra 1) Marvel (drengen fra 1) Clove (pigen fra 2) Cato (drengen fra 2) ,pigen fra 4 og drengen fra 12 komme brasende ud ad buskaset. Jeg fatter ikke, hvad de vil med ham fra 12. "Så du lige hans ansigt?" Man skulle tro, at Glimmer var ved at dø af grin. Det håber jeg hun er. Irh. Jeg hader ambisoner. De ser det som en ære, at være med i dødsspillet. En leg. Cato griner også. "Ja... dem fra 10, 11 og 12 er altid så forudsigelige... " Jeg ser til imens jeg laver en molog af ham der vist skulle forstille, at være drengen fra 10. "Vent... dræbt mig ikke... jeg kan... jeg kan... " Han sukker dramatisk, og for dem alle sammen til, at bryde ud i endnu en latter. Jeg ville have spyttet på dem, hvis ikke de var så mange. Mine øre fanger lyden af et plask, et sekund før dem. En soner. En dum soner. Hvem finder på, at springe i vandet, så alle og enhverkan hører, at man er der. Ambisonerne begynder, at gå derhen, men jeg bliver oppe i træet et par minutter endnu. Så ser jeg det. I starten tror jeg at det er et egern. Men nej. Det er større. Ligesom et menneske. Et lille menneske. Der kommer jeg i tanke om det. Rude! Pigen fra 11. Hun er kun tolv år. Utroligt, at hun ikke døde under blodbadet og stadig væk fik fat i en taske. Men helt ærligt. Træer. Var det det hun lavede for spilmestrene. Plat. Hun fik et syv tal og jeg fik otte. Hvis jeg nogensinde kommer ud, vil jeg klage.\nDa jeg høre lyden af stemmer igen, for det mig til at fare sammen. "Hvordan står det til med jer?" Stemmen lyder glad... I arenaen... jeg spidser øre, som en ræv og lytter efter. Denne gang er det en mande stemme... Marvel eller Catos. "Udemærket... og hvad med dig?" Jeg forstår ikke, hvad der sker. Jeg kan ikke se noget, men det lyder som om, at det har været venner i evighedder. - Så høre jeg pigestemmen igen: " Det har været lidt varmt efter min smag..." Det forvirre mig, "Luften er meget bedre heroppe... hvorfor kommer i ikke herop?" Min smarte hjerne har vist fået regnet det ud. Jeg tror for at være ærlig, at de har lokket hende op i et træ. Jeg ved ikke hvem der er der har fordelen der. Ambisonerne er store, stærke... og vejer meget. Det kan nok ikke klatre op i et træ... men de kunne nok sagtens skyde 'pigen' ned. Bare jeg vidste hvem det var. Senere kan jeg høre nogle underlige lyde. Først en gren der knækker. Så en latter efterfulgt at nogle vrede lyde. Jeg beslutter mig for at blive her, så jeg kan følge med i, hvad der sker.\nDa det er blevet aften finder jeg ikke ud ad meget mere. Jeg høre et bump... nogle der skriger... og derefter endnu et bump. Der er så stille et stykke tid, indtil jeg høre en stemme igen. Den er høj og lyder meget panisk. "Hvad tænker du på... op med dig Katua... Løb..." Jeg er lige ved, at falde ned. Var det pigen fra 12! Nogle hårde skridt mod jorden under mig, for mig stille at spidse øre igen. Det er Cato. Han er helt våd, og har et stort sværd i hånden. Jeg håber ikke, at han får øje på mig. Han fortsætter gennem skoven, og når til drengen fra 12. Jeg mener, at han hedder Peeta. Jeg ser til imens Cato langsomt går hen mod Peeta. Der er had i hans øjne. I Peetas er der frygt, og han bakker langsomt tilbage. I det sekund jeg kikker væk, høre jeg en forfærdelig lyd. Lyden af metal der gennembore kød. Jeg tror i starten, at Peeta er død, men da jeg ikke høre nogen kanon vender jeg mig om. Cato er gået, hvorimod Peeta ligger på jorden. Der er et enormt sår i han lår, der giver mig kvalme.\nDa det er blevet aften har jeg stadig ikke flyttet mig. Jeg ligger i den lille sovepose, og kikker op mod himlen, da nationalsangen begynder. De viser først Glimmer. Jeg gad godt vide, hvordan hun døde. Så kommer pigen fra 4, og drengen fra 10. Derefter bliver alt stille. Vi er kun ni tilbage... Jeg kan godt vinde det her.


Trods lunefuldt sommervejr: En vandrerute, der sætter sig som solskin i sindet | dbrs.dk\nTrods lunefuldt sommervejr: En vandrerute, der sætter sig som solskin i sindet\nRundt regnet 18.000 skridt senere er jeg tæt på at være retur ved udgangspunktet på min vandring - den idylliske Helmklink Havn, der ligger en halv times kørsel nord for Søndervig. Foto: Henrik Breum\n26 jul. 2020 kl. 09:51\nVed koncerter under åben himmel har Johnny Madsen for vane at konkludere, at 'der er ingen, der tager skade af vodka og frisk luft.'\nEgenskaberne i den klare alkohol vil jeg ikke kloge i, men jeg ved af erfaring, at frisk luft er godt for krop og sjæl.\nKalenderen siger starten af uge to i min sommerferie, da jeg på biblioteket spotter en indbydende flyer, der slår et slag for en '15 kilometer lang kvalitetsvandrerute i Husby Klitplantage.' Jeg har fri, jeg kan godt lide at trave, og distancen forekommer passende. Det er da det, jeg skal, på sådan en fredag i juli.\nOg jeg behøver end ikke overveje, om attraktionen er omfattet af regeringens såkaldte sommerpakke med halv pris på entréen. Det er gratis at få gang i den.\nAnbefalingen lyder, at et godt sted at starte er på Helmklink Havn, som umiddelbart siger mig mindre end lidt. Men Google viser mig pålideligt i den rigtige retning til den idylliske havn i den sydlige ende af Nissum Fjord - lidt nord for Fjand.\nJeg følger også anbefalingen om at gå mod uret, og det står hurtigt klart, at der vitterligt er tale om en vandrerute i den absolut høje ende af skalaen - især, da jeg er kommet på den anden side af Klitvej. Så er det farvel til asfalt og goddag til fri natur ad libitum.\nMens jeg sidder dér på kanten af søen i en festivalstol med madpakke og dåseøl, tiltvinger solen sig overmagten på den ellers så tvivlsomme julihimmel anno 2020, og jeg overvejer, om det er tid at skifte til badebukser?\nJeg passerer en hyggelig skovlegeplads og fortsætter ud mod Spidsbjerg Strand, hvor en gul vipstjert giver mig et lille pip med på vejen.\nJeg vandrer uden brug af papirkort, og Google Maps er for længst lukket ned i min bukselomme på grund af svingende mobildækning her ude på kanten af havet. Og det er så fint at gå i Telenor-fri tanker, for ruten er sublimt afmærket. Det er blot at følge den hvide pil på den lyseblå baggrund på de stribevis af stolper, der er banket ned.\nDer er ingen fare for at gå galt i byen - eller i det kuperede klitlandskab.\nJeg har på ingen måder travlt - og går i et tempo, der giver mig en tro på, at jeg vel er retur ved Renault'en i løbet af cirka tre timer. I min lille rygsæk har jeg en vandflaske, en nektarin, en müslibar og en håndfuld tørrede abrikoser. Så ved jeg, at det nok skal gå.\nNaturligvis holder jeg pauser undervejs på den fine rute, der byder på et par helt oplagte steder at få skoene tømt for sand: Marens Mav giver nærmest sig selv. Stående deroppe på toppen af en klit er der et berusende view ud over Vesterhavet, Nissum Fjord og Husby Klitplantage. Skyerne tager deres del af pladsen på sommerhimlen, javist, men den slags oplevelser sætter sig alligevel som solskin i sindet.\nUdsigtspunktet fik sit navn, da to lokale mænd i en svunden tid stod og kiggede på højen: 'Det ligner Marens maw,' udbrød den ene - med henvisning til en gravid kvinde, de kendte.\nJeg må videre; i et passende tempo ad Raketvejen, der fører direkte til endnu et højdepunkt - nu i lavlandet - på vandreruten: Skavemosen, der i folkemunde går under det lidt mere mundrette 'Badesøen,' som er et unikt åndehul omkranset af skov og lutter idyl.\nJeg sætter mig i græsset og inhalerer naturens dufte, mens der ude på søen bliver luftet paddleboards, bikinier og gummibåde.\nEfter Skavemosen peger pilen mod nord på ruten, der af Deutsches Wanderinstitut har fået et kvalitetsstempel som 'Premiumweg' - altså en vandring, der af tyske eksperter ud i den slags er bedømt som en oplevelse på førsteklasse.\nDet giver til fulde mening, at Husby Klitplantage er kommet i det fine selskab af gode vandreruter rundt om i Europa. I Danmark er der blot fire af slagsen.\nDa jeg efter rundt regnet 18.000 skridt genser Helmklink Havn fra en bakketop, er jeg klar over, at jeg langtfra er færdig med naturscenerierne på denne del af vestkysten. Jeg kører retur til Skavemosen.\nSådan byder livet sig til med spørgsmål af svingende sværhedsgrad og relevans.\nInd i mellem kan tvivlen være tyngende og træls, men som Johnny Madsen siger: 'Lige meget, hvor sort livet er, så er der altid lys i køleskabet.'\nStor interesse for ejendom fra 1875: Klitgård skal sælges i ...\nEt håndværkertilbud til små to millioner: Det vil koste kass...\nStaten vil have rene linjer: Utæt oliefyr sætter salg af kli...


Forandringsagenterne | Kirken i København - Københavns Stift\nPoul Bo Burkal Sørensen på vej til møde på Frederiksberg rådhus. Foto: Sille Arendt 2012\nINTERVIEW: Arbejdet som provst rummer struktur, struktur og så alt det løse. Vi har talt med provsterne Peter Holm og Poul Bo Sørensen om det for mange ukendte, men bestemt ikke uvæsentlige embede, som er fyldt med alt fra kirkebogseftersyn og teologi til sjælesorg og MUS-samtaler\n2 timer har jeg fået. Det var ellers ikke let at få en interviewaftale i stand med de to travle provster Poul Bo Sørensen og Peter Holm. Men en onsdag eftermiddag i Vor Frue Kirke lykkedes det at finde tid i kalenderen umiddelbart efter et møde med stiftets provster og biskoppen. ’Nu var de jo alligevel samlet’.\nVi skal tale om arbejdet som provst. En stillingsbetegnelse, som er ukendt for mange, men som ikke desto mindre er et væsentligt embede i folkekirkens struktur. Og netop struktur og administration er nøgleord i arbejdet som provst.\n”Min dag starter om morgenen senest kl. 7 med skrivearbejde. Prædikener, taler, kirkelige handlinger, små artikler til Lokalavisen. Jeg producerer altid fra morgenstunden. Kl. 9 går administrationen som regel i gang. Det sidste jeg gør om aftenen er at læse teologi og filosofi. Det ender min dag altid med”, siger Peter Holm, som er provst i Frederiksberg provsti.\nResten af kirkeårets formiddage for de to provster i Københavns Stift er fyldt med: præster der ringer, bedemandsfirmaer, ældremøder, bryllupssamtaler, finde salmer til om søndagen, koordinering med provstisekretæren, begravelser, sjælesorgssamler, MUS-samtaler, kirkesyn, kirkebogseftersyn, økonomi, mails, der skal bevares. Listen er lang.\nMennesker i kirken\nKirketjener, kirkeværge, kirkesanger. Præst og provst. Den danske folkekirke er fyldt med ansatte med vidt forskellige jobbeskrivelser.\nFælles for dem alle er, at de skal favne bredt.\nFor uden de mange alsidige og omstillingsparate medarbejdere, ville der ikke være den kirke, vi kender i dag.\nI interviewserien Mennesker i kirken har vi talt med to repræsentanter fra en række af folkekirkens personalegrupper.\nLæs det første interview med to kommunikationsmedarbejdere Espen Bock Andersen og Ulrich Harre\nSå begge må stå op, før fanden får sko på, for at få noget skriveri fra hånden, inden kontortiden begynder.\nEDB-pedel, kirkebøger og MUS\n”Morgenen går som oftest med at forberede, hvad der skal ske i løbet af dagen”, fortæller Poul Bo Sørensen, der på tredje år er provst i Amagerland provsti.\nProvstisekretæren har kontor i den kirke, hvor han også er sognepræst, mens han selv har kontor i præsteboligen, så skal de snakke sammen foregår det ofte på cyklen. Inden længe skal de dog have kontor under samme tag, og det vil spare begge en masse tid.\nPoul Bo Sørensen bliver også kaldt EDB-pedellen i Skelgårdskirken, hvor han er tilknyttet. Faste provsteopgaver, præsteopgaverne og alt det uforudsete, fylder hans dag.\n”Jeg vil tro, jeg altid har omkring 100 aftaler i min kalender. Det er i hvert fald ikke meget galt”, siger han.\nMUS-samtalerne, de navnkundige medarbejderudviklingssamtaler, som er obligatoriske i offentlige institutioner, fylder rigtig meget. I Frederiksberg provsti har Peter Holm hen ved 25 samtaler med provstiets præster om året, ikke under to timers varighed. Plus forberedelse og opfølgning.\n”Og så er der kirkebøgerne, som nu skal føres digitalt”, tilføjer han.\n”Hvor mange kirkebøger har du egentlig?”, spørger Poul Bo Sørensen sin kollega. Selv har han seks, mens Peter Holm sætter trumf på med 10 af slagsen.\nEn af forskellene ved at gå fra præst til provst var, at man som præst godt kunne holde fri engang imellem. Men som provst er man meget mere på, er de begge enige om.\nPoul Bo Sørensen ringer ofte til sin sekretær fra cyklen med huskesedler og ideer. Man får meget sjældent en henvendelse som provst, hvor man kan eller vil sige, det ikke er ens bord.\nMan føler ansvar for helheden, hele folkekirken. Også for dem, der ikke kommer så ofte i kirken. Et ansvar som understreges af, at provsterne skal skrive under på, at de vil holde grundloven, erindrer Poul Bo Sørensen.\n”For mig handler kristendom om relationen mellem mennesker og relationen mellem Gud og menneske. Det er ikke noget, vi kan styre, men det er min hobby at iagttage de relationer”, fortæller Peter Holm.\n”De fleste har jo deres helt egen tilgang til deres tro, men i alle tilfælde er vi er nede at røre ved roden af, hvad det vil sige at være menneske. Det menneskelige er også det folkelige. Og derfor er det heller ikke ligegyldigt, at det netop hedder folkekirken”, undertreger han.\n”Det er jo netop en folkelig organisation, fortsætter Poul Bo Sørensen.\n”Og for mig er det smukt at se, at folkekirken kan være samlende. Vi oplevede det blandt andet i forbindelse med terrorhandlingen i Oslo, hvor der blev holdt gudstjeneste her i Domkirken. Der kom jo folk fra partier og miljøer, som ikke nødvendigvis var medlemmer af folkekirken.”\nTid til teologien\nPeter Holm blev provst for godt 15 år siden. Han synes den mest markante forskel ved arbejdet som provst er, at man får en anden horisont. Der er ikke bare længere bare ét sogn og ét menighedsråd. Pludselig har man 10 menighedsråd og 26 præster, man skal forholde sig til. Der bliver mange flere tværgående tanker. Og man får også meget mere kontakt både med stiftet og kirkeministeriet, nogle andre kirkelige niveauer, fortæller Peter Holm.\nUdfordringen er ifølge ham at finde tid til substansen, til teologien. Et fag, som har optaget ham siden gymnasiet.\nSom fagperson er det der, man skal hente sin næring, ellers bliver det bare ren administration. Og teologien er stadig det primære for mig. Jeg bruger bare ikke så mange timer på den længere”, siger Peter Holm.\nSom ny provst har Poul Bo Sørensen været igennem en del provsteuddannelse omkring administration og økonomi. Så han ser frem til at der bliver lidt mere tid til teologien.\n”Og pludselig har man en sekretær. Som man er daglig leder for. Man skal vænne sig til, at man faktisk har så meget arbejde, at man har brug for en sekretær. Pludselig sidder man i et sekretariat”, griner Peter Holm.\nBegge provster ved, hvor vigtigt det er, at kirken skal matche den tid, vi lever i. Pludselig er emner som sociale medier, Facebook, at folk kan snakke med en præst på nettet, en del af folkekirkens og dermed også provsternes virkelighed.\n”En seddel i udhængsskabet går bare ikke længere. Kirken trænger på flere områder til en opdatering. Og vi har fået titlen som forandringsagenter”, siger Peter Holm.