Birkelundgård - PDF\nDownload "Birkelundgård 1990-2015"\n1 Arne Gorki Schmidt, akvarel, Peter Hentze, maleri, skulptur, Lone Frydendal, maleri, co lage, Michael Hansen, maleri, skulptur, Jeppe Kruse, maleri, Finn Reinbothe, installations unst, maleri, Billy Sjur Ohlsen, maleri, grafik, Knud Brogaard, maleri, Jan Nielsen, maler grafik, William Birkelundgård Luis Sørensen, skulptur, Sigrid Lütken, skulptur, Vibeke Glarbo, skulptu nstallationskunst, Hans Voigt Steffensen, maleri, grafik, Christa Marple, glaskunst, Len ødker, glaskunst, Trine Fridrichsen, glaskunst, Dorthe Jessen, keramisk maleri, Carste Dahl, stentøj, keramik, Kirsten Nielsen, billedtæpper, Anita Jørgensen, skulptur, grafi aleri, Lone Simone Simonsen, billedtæpper, Gunvor Vibe-Petersen, maleri, Julie Nord aleri, Troels Jespersen, skulptur, Martin Benzon, maleri, Lone Lindorff, maleri, grafi collager, Henning Nicolaisen, maleri, grafik, collager, Adi Holzer, maleri, grafik, glasmosai eter Eichen, maleri, Tine Whitta, billedvævning, smykker, Raimo Veranen, maleri, skulptu eter Glad, keramik, Charlotte, Schrøder, billedtæpper, Birgitte Bue, maleri, Pia Schutz ann,maleri, Inge Hørup, maleri, grafik, Georg Hutters, maleri, tegning, Steen Kirkegaar Erichsen, tegning, maleri, Kitte Fennestad, foto/ fotocollage, Karin Russell, maleri, Seamu rogan, maleri, Ole Sporring, tegning, maleri, grafik, Doris Bloom, grafik, maleri, Ingebjør Sordal, maleri, Ole Bundgaard, computergrafik, Jette Botchinsky, maleri, collage, skulptu H.C. Rylander, maleri, grafik, Wilja Bech, maleri, Solvejg Refslund, stofkunst, Peter Hes Møller, skulptur, Ib Braun, skulptur, Majken á Grømma, maleri, skulptur, Flemming Hansen grafik, stentøj, Else M. Kristiansen, maleri, skulptur, Knud Odde, maleri, tegning, grafi elge Ørsted Pedersen, maleri, IngemarThalin, maleri grafik, Niels Kongsbak, maler ars Physant, maleri, Nanna Bisk Büchert, foto, Sandra Davolio, keramik, Sia Mai, gla erete Larsen, træ, Thor Lindeneg, maleri, Hanne Knudsdatter, grafik, Strandstræd eramik, keramik, Margit Engaard Poulsen, maleri, Johnny Madsen, maleri, Ronal urns, tegning, maleri, Rita Mortensen, billedtæpper, Poul Lillesøe, tegning,maleri m.m Kasper Sonne-Hansen, tøjdesign, Flemming Physant, maleri, Hanne Skov, tekstilkuns ase Wind, maleri, Marianne Sørensen, keramik, Tonni Museth, maleri, Tine Nygaar acobsen, glaspuster, Marianne Prien Saxbøl, keramiker, Nina Weleius, maleri, Jen Nielsen, maleri, Ib Tøpfer, fotograf, Palle Christensen, skulptur, Ane-Katrine von Bülow keramik og porcelæn, Bente Hovendal, keramik og granit, Rie Falkenberg Mortensen papirkunst, Ellen Malmer, papircollage, Jacob Brostrup Jensen, maler, Erik Landon, kera ik, Marianne L. Pedersen, grafik, Michael Grønlund, maleri, Jo Camara, maleri, skulptu nne-mette Kidmose, keramik, Ivan Boytler, multikunstner, Charlotte Yde, stofkunstne laes Solborg Pedersen, fotograf, Ingerlill Wie Madsen, keramik, Julie Brabcova, billed unst, André Lundquist, maler, Jeanette Anna Brøndsted, billedhugger, Erik Brøndsted otograf, Erik Albertslund Otto Larsen, maler og grafiker, Kunstforening Susanne T P Dal, ætsninger, Bettina Schor glaskunstner, Claus Steen Rasmussen, metal kunstner, Ida Guldhammer, billedhugge papirkunstner, Svend Bruun, maler, grafikre, Gisela Gylling, silkemaling, Charlotte Basse keramik, Susanne Wex, maleri, 1990 Troels Trier, - maleri 2015 og skulptur, Maria Harsa, foto, Hann ilhelmsen, glas, Grete Rostock, maleri, Olav Johannisson, skulptur, Anette Martinussen aleri, Rikke Bruzelius, glas, Lars Lundberg, maleri, Fremming Holm, skulptur, Birte Cla re Højberg, maleri, Sæson Gitte Helle, smykker, Gitte Leth, 2015 maleri, Skak Snitker, glas, Lars Sko Nielsen, billedhugger, Janne Hartmann, maleri, Sten & Papir, kunstnergruppe billeder o skulpturer, Jørgen Minor, Trærelieffer, jern/bronze skulpturer, Misja Kristoffer Rasmussen ronzeskulpturer, Uffe Hofman Andersen, maleri, Mikael Olrik, maleri, Jørn Hansen, gla ræ/drivtømmer, Kaare Norge, maleri, Steen Kepp, keramik, Ida Holm Mortensen, maler keramik, Lotte Horne, maleri, Mikael Hallstrøm Eriksen, trækunst, Anne Kristine Holm kulptur, Gunnar Thorup, maleri, Susan Lüth Hedegaard, maleri, Elna Christiansen, skulptu\n2 Anette Frederiksen Nicola Claudia Hartmann\n3 Albertslund Kunstforening Kunstforeningen blev stiftet i 1990 af en lille gruppe entusiastiske lokale borgere, der mente at en ung og progressiv kommune som Alberslund burde have en kunstforening. Kunstforeningen blev startet på privat basis og er altid blevet drevet af frivillige med udganspunkt i udstillinger på den smukke kommunalt ejede firelængede gård, Birkelundgård, på Damgårdsvej. Vi har siden starten haft mere en 100 udstillinger og over 70 galleribesøg, museumsbesøg, udstillingssbesøg, gode foredrag og gode koncerter etc. Formålet med Albertslund Kunstforening er, at skabe et aktivt udstillingsmiljø i Albertslund og fremme interessen for kunst blandt medlemmerne og byens øvrige borgere og forsøge at sprede kunsten ud i byrummet. Vi vil gerne give et uforpligtende tilbud til byens borgere, om at møde kunsten og opleve kunst i nærmiljøet. Danmarks største skulpturudstilling, Hyldespjældets Skulpturbank, med over 60 skulpturer, ligger i forbindelse med Birkelundgård. og Oberoi Jørn Erik Nielsen\n4 Kontingent pr. år: Almindelig medlem kr. 300,- Ægtefælle/samlever og/eller børn på samme adresse kr. 225,- Støttemedlemmer kr. 75,- Firmamedlemskab kr. 1000,- Bestyrelseformand: Troels Busk Telefon: Kasserer: Telefon: Bestyrelsesmedlemmer: Ole Kristensen Telefon: Peter Post Hansen Telefon: Inger Lill Madsen Telefon: Michelle Baadsgaard Telefon: Per Zoffmann Jessen Telefon: Kirsten Grønlund Telefon: Suppleanter: Edna Kovanda Klein Telefon: Else Pedersen Telefon: Leif Glud Jensen Telefon: Jeppe Busk Telefon: Udstillingssted: Birkelundgård, Damgårdsvej 25, 2620 Albertslund Telefon: Åbningstider: Lørdag kl Søndage kl Albertslund Kunstforenings bankkonto:\n5 Birkelundgård er en af de få gårde i Albertslund, der har overlevet byudviklingen. Gården lå oprindelig i Herstedvester landsby mellem Bakkegård og Hjørnegård, og det gamle stuehus ligger stadig i Herstedvesterstræde. Efter omfordelingen af Herstedvesters jorde i 1783 var det kun få af byens bønder, der lod deres gårde flytte ud på marken. De fleste foretrak at blive i det gamle, kendte fællesskab i landsbyen. Heller ikke ejeren af Birkelundgård (som dengang endnu ikke havde fået sit navn) ville bryde op. Gårdens jord var kommet til at ligge samlet øst for Herstedvester by, i en strimmel mellem den nuværende Damgårdsvej og Roskildevej. Omkring 1910 blev gården købt af en ung mand, Søren A. Hansen, der netop havde overstået sin soldatertid. Men en dag i maj 1916 stod hans gård i flammer. Nogle børn havde leget med tændstikker i laden, og hele ejendommen på nær stuehuset nedbrændte. Søren Hansen lod sig ikke slå ud, men gik straks i gang med at opføre en ny gård. Han valgte at lægge den ude på sin mark, og der ligger den endnu. Over porten på den statelige ladebygning ser man stadig opførelsesåret: Birkelundgård adskiller sig fra de fleste gårde ved, at den er tegnet af en uddannet arkitekt, nemlig Ivar Bentsen. I 1930 erne blev en del af Birkelunds jord solgt til staten til brug for opførelse af forvaringsanstalten, og i 1971 købte kommunen resten af gården. Birkelundgård anvendes i dag af Albertslund Kommune, bl.a. til kursusog mødevirksomhed. Den fremstår som en markant kontrast til de moderne byggerier, der omgiver den. Den ligger som en påmindelse om, at Albertslund også har en historie, der rækker tilbage til en tid, da landbruget var det dominerende erhverv. På denne smukke gård har Albertslund Kunstforening afholdt sine udstillinger siden 1990.\n6 PROGRAM FOR ALBERTSLUND KUNSTFORENING 2015 Michael Kvium Nigthlicker 14., 15. og 22. februar Edition Copenhagen, litografiske tryk Inger Lill Wie Madsen, Keramik Det originale litografiske stentryksværksted blev grundlagt i 1959 af Carl Gustav Urwald. Værkstedet er i dag hjørnestenen af det, som senere blev til Edition Copenhagen. Det litografiske værksted arbejder ud fra de samme tekniske principper, som blev opfundet i 1776 af Alois Senefelder, derudover er det væsentligt, at kunstneren altid har fuld frihed til at gøre, som de ønsker. Cheflitografen og assistenterne guider kunstneren igennem de tekniske processer og skaber derved et afslappet, behageligt og inspirationsrigt miljø på værkstedet. Denne unikke arbejdsproces er bl.a. årsagen til at kunstnere fra hele verden besøger og arbejder på Edition Copenhagens litografiske værksted. Edition Copenhagen og er et litografisk værkstedsforlag, der siden 1959 har trykt og udgivet litografier, træsnit og linolsnit med mange af de bedste danske og en hel del udenlandske billedkunstnere. Rasmus Urwald, cheflitograf og medejer, Edition Copenhagen, udtaler: Det er altid spændende, når døren går op, og en ny kunstner træder ind i værkstedet. Hvad er det for en type? Nogle stråler af selvtillid og erobrer straks hele rummet i et sandt arbejdsinferno, mens andre er nervøse, sky og nærmest sniger sig langs panelet. Med førstnævnte gælder det bare om at få kridtet skoene og trykke i det tempo, der gør, at de ikke keder sig i processen; med sidstnævnte gælder det om, over en kop kaffe, at vinde kunstnerens tillid og få dem til at forstå, at vi er der for deres skyld. Det vigtigste for os er at få pillet al pænheden af dem, således at de ikke føler, at de er til besvær, når de vil skifte farven eller vil have slebet stenen. Vi er der jo netop for at gøre disse ting og støtte dem i processen. Det væsentlige er ikke, om farven bliver skiftet 22 gange, men at kunstneren kan genkende sig selv i det færdige resultat, og at de er tilfredse. Der er lavet litografiske tryk af bl.a.martin Bigum, Kasper Bonnén, Trine Boesen, Troels Carlsen, Kristian Devantier, Erik A. Frandsen, Nils Erik Gjerdevik, Marianne Grønnow, Bent Holstein, HuskMitNavn, Eske Kath, Ferdinand Ahm Krag, Frodo Mikkelsen, Ida Kvetny, Michael Kvium, John Kørner, Peter Land, Malene Landgreen, Christian Lemmerz, Peter Martensen, Anders Morgenthaler, Mie Mørkeberg, Julie Nord, Bjørn Nørgård, Lars Nørgaard, Mie Olise, Kaspar Oppen Samuelsen, Morten Schelde, Erik Steffensen, Jasper Sebastian Stürup, Leif Sylvester, Alexander Tovborg, Henrik Vibskov.\n7 Inger Lill Wie Madsen Født i Norge i 1939 uddannet på Kunsthåndværkerskolen i Bergen fra Det der efter endt uddannelse blot skulle være et kort studieophold her i Danmark, blev for resten af livet, Inger Lill har arbejdet med illustration og grafisk design, men siden midt i 90 erne udelukkende koncentreret sig om keramikken og dens mange unikke udstryksmuligheder. Inger Lills tekniske perfektionisme kombineret med formskabende evner og fantasi kommer til udtryk i hendes originale og funktionelle fade og i krukker. Det rent skulpturelle i de smukke, graciøse danserinder, de fyldige dameben og hendes poetiske udtryksfulde arbejder, inspireret af den afrikanske folklore, viser Inger Lill Wie Madsen sin store spændvidde inden for keramikken. 18. februar kl Peter Wissing, kunstforlægger Foredrag på Birkelundgård af Peter Wissing fra Edition Copenhagen om de litografiske processer i forbindelse med trykning af værker fra såvel danske som udenlandske kunstnere. Foredraget tager udgangspunkt i Michael Kvium, Nigthlicker 22. februar kl Jazzduoe med Hans Knudsen, piano og Tobias Pedersen, trommer Duoen består af Hans Knudsen Piano og sang og Tobias Leonardo Pedersen på trommer og sang. Stilen er New Orleans, jazz, blues, og boggie, samt diverse andre numre. Begge musikkere har en solid erfaring gennem mange års virke indenfor musikkens verden. 21., 22. og 29. marts Hans Voigt Steffensen, maleri og glasarbejder Maleren Hans Voigt Steffensen, der udstillede i Albertslund da Kunstforening startede, er ekspressionist når han maler ballet, tango og flamenco. Han maler dansebilleder, som er sanselige og meget bevægende, når de med deres stærke udtryk indfanger beskueren. Siden 1976 har han siddet på første række på Det Kgl. Teater og tegnet fra både teater, opera og skuespil, og derved har han trænet øjet i at fange bevægelsen med få penselstrøg. Derudover maler han landskabsbilleder fra Danmark samt fra Venedig, Sicilien, Frankrig og andre lande, hvor han finder inspiration. Mange af rejsebillederne bliver først malet på stedet enten som en enkelt tegning eller med gouachefarver, som han altid har med sig.\n8 Tilbage på atelieret i København bliver oplevelsen til inspiration for nye oliebilleder, som kan ses på hjemmesiden. I forordet til bogen Til glæden beskriver Nils Orth fra Nivågaards Malerisamling det på denne måde: Kroppen er i høj grad nærværende i Voigt Steffensens maleri, ikke blot i form af en lidenskabelig flamencodanserinde, men udtrykket lyser langt væk af kunstnerens egen fysiske udladning. Denne insisteren på vor banale eksistens - kroppen her og nu - er måske ikke blevet mindre nødvendig i en tid, hvor de store fortællinger og ideologier ikke længere sætter dagsordenen. Og kroppen er til stede i Hans Voigt Steffensens maleri på mere end én måde. Han beskriver det selv sådan: Jeg er hele tiden i bevægelse, jeg sidder aldrig ned og maler, heller ikke når jeg laver gouacher. Mit maleri handler derfor om min egen fysik, min egen krop.. Jeg bruger min krop; jeg er flad, når jeg er færdig, og når jeg kommer hjem, har jeg stadig adrenalin i kroppen, og har svært ved at falde ned. Den glæde og lykke ved at have malet et billede, den kan ikke måles med noget andet. Jeg føler mig dybt privilegeret over at få lov til at lave det, jeg gør. Nogle gange kan jeg næsten ikke forstå, hvor heldig jeg er, at få lov til at male hver eneste dag. Hans Voigt Steffensen siger selv, at Jeg er jo både fauvist og ekspressionist, forstået som farveglad og udtryksfuld, men jeg er måske mere fauvist i virkeligheden, fordi det først og sidst er farven, der interesserer mig. Den er grunden til, at jeg maler. Jeg synes det er dødspændende at se, hvordan den ene farve spiller sammen med den anden, og jeg prøver hele tiden på at ændre farver og se nye kombinationer opstå..farverne kommer automatisk til mig, og det er, som paletten tager over og styrer processen, alt afhængig af, hvordan jeg har det, så et billede, der var tænkt i grønne nuancer ender måske med at blive fuldstændigt rødt. 29. marts kl Bjarne Tved, klassisk guitar Bjarne Tved har spillet guitar i over 50 år og boet i Albertslund siden Det startede med populær- og jazzmusik, i begyndelsen af 1970 erne begyndte han at studere klassisk guitarmusik hos guitaristen og konservatorielæreren Martin Sell. Den klassiske guitarmusik var så spændende, at Bjarne Tved nu kun spiller med klassisk guitarteknik. De sidste mange år har han omskrevet kendt musik til klassisk sologuitar.\n9 18., 19. og 26. april Anette Frederiksen, collager, Nicola Claudia Hartmann, granit, www hornbaekkunstnerne.dk Annette Frederiksen, laver farverig unika billedkunst, som er underfundig og som sætter fantasien i gang. Collagerne er lavet af klip fra kunstbøger, bøger, magasiner og emballage, kombineret med maling, tusch og nogle gange glasskår og fjer mv. Når collagen er færdigklippet og limet, lakeres billedet op af flere omgange så billedet står smukt og holdbart, til sidst indrammes det i sølv eller sort ramme med håndlavet passepartout som sidste finish. Annette fortæller: Jeg bruger lang tid på at finde det helt rigtige klip og tilbehør, hvilket er næste lige så sjovt som at lave billeder som er surrealistiske men med et budskab billeder med humoristisk twist, billeder der sætter fantasien i gang, og fortæller en historie. Nicola Claudia Hartmann Spirit of the stone lad stenen tale Nicola laver stenskulpturer hvor hendes ønske er, at fremelske det som allerede findes i stenen. Fortælle dens historie, vise dens forskellige ansigter... Lad den omfavne dig, fortrylle dig med dens forskellige facetter, nuancer, farver. Oplev naturens mirakel. En sten har sin egen personlighed og det gælder at fange det med ens egen bevidsthed. Det drejer sig efter hendes mening ikke om perfektion det gælder om at vise stenens charme. Ligegyldig om den har en revne eller en anden skønhedsfejl. Det gør den kun mere interessant og giver den dens særpræg. Tænk på rynker bærer du dem med stolthed som livets aftryk og erfaring, så pynter de og er i virkeligheden pragtfulde. Derfor lægger hun meget liv og sjæl i enhver sten. Hun følger stenen for at bibeholde stenens naturlige udstråling og skabe varme og kontakt. 26. april kl DUO PRIMAVERA med Tine Jensen, tværfløjte og Jan Sommer, guitar Duoen har hurtigt opnået anseelse gennem deres mange koncerter i kirker såvel som ved musikforeninger og andre former for koncerter. Tine Jensen er udannet på Det Kgl. Danske Musikkonservatorium hos bl.a. Toke Lund Christiansen samt på Koninlijk Muzickkonservatorium, Bruxelles, hos Carlos Bruneel. Efter sine studier har Tine været aktiv i en række kammerensambler bl.a. Belmania Kvartetten. Jan Sommer er uddannet på Det Kgl. Danske Musikkonservatorium hos Per-Olof Johnsen, Swend Westergård og Yngve Trede og har derefter videre uddanet sig i Cordoba og Madrid. Han har udgivet en række Cd er med solo, kammermusik og har spillet mange koncerter i Danmark og og en række europæiske lande samt i DR og TV.\n10 De har bl.a. optrådt i Tivolis Koncertsal, Esbjerg Musikhus og på Arken. DUO PRIMAVERA repertoire spænder vidt fra barokken til helt moderne værker, Bach, Teleman, Vivaldi, Kulau Carl Nielsen og danske folkeviser. Man lulles ind I salige visioner om palmer, strande og stille dans (G. Dirkinck-Holmfeldt, Ekstra Bladet) 8. maj 14. juni - Fortsætter udstillingen på Albertslund Rådhus 6. maj kl , max 25 personer Galleritur til Kødbyen, med Camilla Rohde Madsen Mødested: Galleri Christian Andersen i Høkerboderne 17-19, 1712 København Kødbyen er et af de nyeste Galleriområder, der er opstået i København. Galleri Christian Andersen er et af de yngste gallerier i København, men allerede så velanset i ind- og udland, at galleriet årligt er med på ca 8 messer. Galleri Poulsen repræsenterer det figurative med vægt på den håndværksmæssige kunnen, og efterhånden er galleriet næsten udelukkende stald for New Yorker kunstnere, med undtagelse af den meget spændende danske up coming kunstner Jacob Dahlstrup, som man bør holde øje med. V1 Gallery er hipster galleriet, der tog street art fra gaden og ind i gallerirummet, med mange velrenomerede danske og internationale navne, som brødrene Troels & Asger Carlsen, Jacob Holdt, Julie Nord og Wes Lang. Gether Contemporary åbnede november 2014 med Sophus Gether som det nyeste galleristskud i København, og det bliver spændende at følge ham, med sin baggrund hos London galleriet Haunch & Venison samt hos Susanne Ottesen. Åbningsudstillingen med Birk Bjørlo lover i hvert fald godt. Galleri Bo Bjerggaard repræsenterer de tunge drenge i dansk og international kunst med Tal R, John Kørner, Per Kirkeby, Jonathan Meese, Baselitz og Sigmar Polke på visitkortet. 30. maj kl , max 35 personer Holbæk Art, mødested: Holbæk Museum, Klosterstræde 18, 4300 Holbæk + Naturkirkegården ved Margrethe Kapellet i Holbæk Holbæk Art startede som en idé i Holbæk Østre Rotary Klub om at skabe et anderledes kunstmuseum i det åbne rum. Visionen var at give borgere i Holbæk, turister og andre interesserede en helt speciel oplevelse og tilføre nye æstetiske og visuelle værdier i form af farverige, fortællende oaser skabt af malerier på mure og gavle i den indre by. Efter mere end to års forberedelse er det lykkedes at få den første Holbæk Art event på benene, og i uge 35/2014 kom 13 danske veletablerede og højt estimerede billedkunstnere til byen og udsmykkede 13 gavle og husfacader. Holbæk Art bliver hvert andet år en tilbagevendende begivenhed, og målet er, at det anderledes og dynamiske kunstmuseum om nogle år vil råde over samtidskunstværker i Holbæk bymidte.\n11 Holbæk Art har engageret kunstneren John Kørner som kurator for projektet, og han har valgt de 13 kunstnere og ligeledes udvalgt de 13 facader og gavle, som er udsmykket. Holbæk Art er organiseret i en selvejende fond, som med en professionel bestyrelse fra toppen af den danske kunstverden sørger for engagement, høj kvalitet og innovative fornyelser over den næste årrække. Rundvisning + frokost tallerken på skibet Sorte Sara kl kr. 150,- Naturkirkegården kl Naturkirkegården er et besøg værd for alle, der interesserer sig for natur, kunst og kirkegårde. I et meget smukt naturområde har landskabsarkitekt Charlotte Skibsted skabt en naturkirkegård, som med tiden også er blevet en park med skulpturer. Om sommeren er der et væld af vilde blomster,fine staudebede og et utal af rhododendronbuske i alle nuancer. Naturkirkegården ligger ikke så langt fra byens centrum, og alligevel finder man en fred og ro her. De mange skulpturer kan ses som pejlemærker ved gravområderne. De større skulpturer,som for eksempel Erik Heides store Vingesten, Hanne Varmings Emma på bænken og Ole Christiansens Bølgen og båden, er alle skulpturer, der med symbolik og udformning giver beskueren trøst i sorgen og mod på livet. På nuværende tidspunkt er der 8 meget forskellige områder. Alle steder er det muligt at være anonym. Det vil sige, at der ikke behøves en gravsten med navn. Mange vælger en sten fra haven eller fra stranden, som netop har haft en speciel betydning. 6., 7. og 14. juni Oberoi - pastel farver, Jørn Erik Nielsen, keramik, Tarlochan Oberoi blev født i 1951 og voksede op i New Delhi, Indien. Han dimitterede med en M.F.A. (Master of Fine Arts) fra New Delhi College of Art. Siden 1972 har han levet i Danmark. Oberoi har præsenteret over hundrede solo- og gruppeudstillinger på forskellige internationale gallerier, Museer og institutter i Indien, USA og Europa. Oberoi har desuden været Art Director og grafiker. Lidt om min kunst: Siden 2000 er jeg blevet draget mod den udfordring det for mig er at male close up af blomster ved brug af pastelfarver på papir. Jeg bruger blomster som tema, fordi blomster er universelle. Jeg er overbevist om at en lille blomst er intet mindre end stjernernes bevægelsesmønster. Jeg bemærker ofte den frydefulde fornemmelse når regnen strømmer ned over blomsterne. Jeg ser rystelserne i kronbladene når vinden fejer gennem dem. Jeg mærker også\n12 bevægelserne i de duftende kronblade ved berøringen fra pollen, hører hvad vandløbet har at sige til de dyppende piletræer, samt hvordan månen snakker med de duftende lavendler. Jeg plejer at have travlt med livets lidt triste og støvede sager, men har erfaret, at det intet har at gøre med voksende græs, blomster og vandløb. Og så har jeg fundet et fællesskab med blomsters skrøbelighed og mine egne skrøbelige knogler. Jeg føler i min krop, at naturen lader til at være medicinen. Siden jeg begyndte at beskæftige mig med jordens skønheder og mysterier, føler jeg mig aldrig alene eller udmattet af livet. Mit hjerte blafrer i luften, mens jeg hviler i naturens åndedrag. Jørn Erik Nielsen Min store interesse og passion indenfor kunsten er især det tredimensionelle billedsprog, hvor jeg startede som autodidakt kunstner med at lave stenskulpturer. Jeg har efterfølgende fået min uddannelse som billedhugger af Phuzzy (Poul Winther Petersen) på Billedskolen i Hjørring samt gennem deltagelse i forskellige workshops. Jeg er de sidste par år blevet undervist af Thomas Andersson på Århus Kunstakademi. Skulpturerne, jeg laver, har hovedsageligt mennesket i fokus og læner sig tæt op ad Klassisk Modernisme. Jeg bestræber mig på, at give værkerne et udtryk for både det indre og ydre univers og gerne iblandet tankevækkende humor og Nordjysk lune. De sidste år har raku brændt keramik været blandt mine foretrukne udtryksformer. De metalliske farver og nuancer, der kan fremkomme i keramikken ved denne gamle japanske teknik fascinerer mig meget. 14. juni kl til Paul Banks, guitar/vocal Vi glæder os til at gense og genhøre den berømte og dejlige guitarist Paul Banks, der er født i Denver, Colorado. I senhalvtressernes og tressernes coffee house tid, åbnede min mor og stedfar folkklubben Purple Door i Chicago og senere det lidt større koncertsted Green Door. I 1961 flyttede vi til København, hvor vores dagligstue blev samlingssted for en stor del af den gryende danske folkscene, og i 63 åbnede den første danske udgave af Purple Door på Højbro Plads. 8., 9. og 16. august Bodil Lisbeth Thomsen, maler, Kvindesmedien, Christiania, stål, Bodil Lisbeth Thomsen udtaler : Jeg er meget inspireret at Tor Nørretranders bog mærk verden som har givet titel til mange af mine seneste malerier. F.eks. skriver han: Den sublime oplevelse er den, hvor man trækker på hele sit oplevelsesapparat og tør mærke verden præcis som den er, kaotisk og modsætningsfyldt, angstprovokerende og farlig, smertefuld og\n13 lystig. Fryden, glæden og kærligheden er ikke så langt borte som bevistheden tror. Den menneskelige bevidsthed er ikke så ilde ude, som den tror i sin angst for anderledeshed. Mærk verden, den mærker dig OMTALER Bodil Lisbeth Thomsens værker viser en facination af naturen, landskabets stemningsøjeblikke og også en facination af menneskene, bevægelser og energier imellem os i mødet og i dansen. Store farvestærke oliemalerier af elegant dansende figurer. Uanset hvordan hun sætter tingene sammen, er det helt afgørende at finde balancen i samklangen, og det lykkedes fint for hende. Hun har en kraftfuld malestil med kraftig brug af vilde og voldsomme farveudladninger. Bodil Lisbeth Thomsen overbeviser med en billedserie med titlen Import fra Cuba, hvor gamle amerikanerbilers omrids, som de ses dominere i Havannas bybillede, indskrives i nogle smukt nuancerede og koloristisk gennemarbejdede og ellers helt abstrakte farvekompositioner. En for mig positiv overraskelse, der viser stor dybde. Midtjyllands avis. Kvindesmedien Kvindesmedien har eksisteret siden 1997 og er kendt for at være et unikt og produktivt kunstnerværksted af høj kvalitet. Værkstedet ejes og drives af 3 kvinder Gitte Christensen, Charlotte Steen og Dorte Eilenberger, som alle står bag design og produktion. Der arbejdes primært i stål. Sammen er de 3 kvinder kendt for, at skabe spændende designs, skulpturer, møbler, lysestager og lysglober. 13. august kl , max 35 personer besøg i Kvindesmedien, Christiania, Mødested: Christianias hovedindgang, Prinsessegade. En af de 3 indehavere/smede vil fortælle om historien bag kvindesmedien, om det daglige liv i værkstedet, hvilke projekter der arbejdes med, både på den rent kommercielle front som på det kunstneriske. Det hele vil foregå midt i Smedien, så der er rig mulighed for at se værkstedets faciliteter og mærke den stemning der er Smedien. Efter besøget, er der mulighed for en tur gennem Pusher Street og vi finder et sted at spise en sandwich. 16. august kl Bass n Voice Henrik Bjørn (el-bas) og Ninna Milner (vokal) har gennem mange år arbejdet ud fra konceptet: melodien og bassen er det vigtigste i al musik. Med stor kærlighed til musikken, har de opfindsomt skabt et repertoire, der nedbryder grænserne mellem diverse stilarter og samtidig, via deres specielle lyd forvandlet meget forskelligartede kompositioner til en homogen helhed... deres helt egen!\n14 Kan man opbygge et repertoire af sange og putte dem i samme hat - sange som vi er vant til at høre med så forskellige kunstnere som Ella Fitzgerald, Celine Dion og Jimmy Hendrix? Ja det kan man godt og vi gør det med glæde, så længe det er en melodi vi tænder på, siger duo en, der altid leverer musikken med intensitet, indlevelse og charme. 27. august kl , max 90 personer Buffet i Beboerhuset, Galgebakken. Foredrag af Advokat Knud Foldschack Endnu engang tilbyder vi en lækker buffet frembragt af vore to huskogekoner Lisbeth og Britta. Efter udstillingen fra Kvindesmedien, Christiania, og besøget derude, får vi et foredrag af advokat Knud Foldschack med titlen Christiania tidligere som ureguleret fristad, nu som et lovligt eksperimentarium. Foredrag om Christiania af advokat Knud Foldschack 6. september, max 30 personer Kronborg Galerierne + Søfartsmuseet Mødested: Løjtnantsbygningen, 17A, Kronborg, kl Kronborg Gallerierne ligger i de historiske garnisonsbygninger som omgiver Kronborg Slot, til begge sider for Kronværksporten. Der er 20 kunstnere og 17 gallerier, der laver glas, keramik, maleri, smykker, foto, beklædning, skulpturer og grafisk design. Kom med og se hvordan kunstnere, designere og kunsthåndværkere arbejder. Stederne er kombinerede værksteder og atelier. I forskellige gallerier placeret rundt om Kronborg Slot holder diverse kunstnere til - under ét kaldet Kronborg Gallerierne. Guided rundvisning kl på Søfartsmuseet, kr. 90,- + entre Søndag d. 5. oktober er det to år siden at M/S Museet for Søfart i Helsingør kunne slå dørene op til Danmarks helt nye underjordiske søfartsmuseum tegnet af BIG Bjarke Ingels Group. Og det er ikke gået stille for sig det første år i de nye omgivelser, hvor gæsterne har taget flot imod det nye museum. Mere end mennesker fra ind- og udland har allerede lagt vejen forbi. Det er 50% mere end forventet. Ud over de mange gæster, er priser og anerkendelser også strømmet ind over museet, som af de danske anmeldere er blevet kaldt Danmarks smukkeste hul i jorden og en arkitektonisk genistreg. Internationalt har museet blandt andet modtaget en RIBA Award for arkitekturen, er blevet kåret\n15 som Cultural Building of the Year på arkitektursitet Archdaily.com, og blev i starten af året listet på NY Times liste over Places to go in Museet har også modtaget flere priser for udstillingsdesignet som er skabt af hollandske kossmann.dejong. 19., 20. og 27.september Frodo Mikkelsen, maler Rene Olsen, keramik Vi har været så heldige, at det er lykkedes os at få den tidligere Albertslunder, Frodo Mikkelsen, her til Albertslund Kunstforening. Frodo er idag en verdens berømt kunstner der udstiller i Asien, Europa og i USA. Frodo Mikkelsen har i efteråret 2014 haft en stor solo udstilling på et galleri i New York og har bl.a. solgt til Metropolitan Museum Of Art, New York. Frodos univers er ikke til at tage fejl af, klare farver og enkle motiver fylder hans værker, hvor han selv tit er midpunktet - som lonely cowboy på prærien eller bjørn i de svenske skove. Den Albertslundske street art-kunstner begyndte allerede som 10 årig at lave grafitti. Siden har han gjort komet karriere som billedkunstner på den danske kunstscene. Frodos billeder og skulpturer er fyldt med humor og underfundige motiver, fyldt med knogler, kranier, huse, skibe og stiliserede hjorte som peger tilbage på grafittiens baggrund. De tidlige år Når man står ansigt til ansigt med Frodo Mikkelsens nyere værker, kan det være svært at forestille sig, at han for bare få år siden arbejdede voldsomt og ekspressivt. I de ældre værker hersker mørket og en dyster, nærmest klaustrofobisk, tilstand af tilsyneladende nytteløst raseri. Kranier griner deres dødemandsgrin og malingen driver - både bogstaveligt og i overført forstand. Tags I takt med at formsproget er blevet renset, er der kommet flere billedelementer til: cowboy en til hest får selskab af kronhjorten, kaninen og den glade gris, alle i stærk sort silhuet. Men se godt efter, for her er flere billeder i ét. Flere farver, der kun afslører sig selv i et særligt lys eller fra en bestemt vinkel. Det ændrer dog ikke ved det faktum, at Frodo Mikkelsen arbejder med et stadig mere rent udtryk. Eller, som han selv siger: Jo enklere, jo bedre. Men bestemt ikke nemmere, kunne man tilføje. Inspirationen henter han både i popkunsten og graffitien, for begge steder handler det om at skabe et visuelt udtryk, der kan opfattes og genkendes i noget nær et splitsekund. De billedelementer, der på et øjeblik gør os i stand til at kategorisere et givent kunstværk som en Frodo Mikkelsen, kalder han selv for sine tags. Hjorten med de lysende øjne, huset, skibe, det dybblå vand. Alt det fortæller os, at Frodo Mikkelsen er kunstneren bag, lige så tydeligt som hvis han havde skrevet sit navn med store bogstaver henover lærredet - eller hvilket materiale, han nu lige udfolder sig i. For det kan faktisk være alt fra sølv til keramik, tegning, grafik eller endda installationer. Repræsenteret på: Metropolitan Museum Of Art, New York. ARoS - Aarhus kunstmuseum, Denmark. Kastrupgårdsamlingen. Bergen kunstmuseum, Norway. Grieg collection, Norway. Esbjerg kunstmuseum, Denmark. Vejle kunstmuseum, Denmark. Frederikshavn Kunstmuseum, Denmark. Vestjyllands Kunstmuseum, Denmark. Nuuk Kunstmuseum, Greenland.\n16 Group exhibitions The World Ceramic Bienale(CEBIKO) Korea Galleri Wolfsen Augustart gallery. London Gallery PI.KBH.DK.2008 Gallery 5000.Odense. DK.2008 Holbæk kunstforening.. DK Nordic Heritage Museum, Seattle.USA 2007 Danish immigrant Museum, Iowa. USA 2007 Bemis center for contemporary art, Nebraska.USA 2007 Johannes Larsen museum.dk 2007 Galleri NB. Roskilde.DK 2007 Galleri NB. NBeX-rummet.Viborg.DK 2006 Galleri Dageraad, Balen. Belgium.2006 Brandts klædefabrik. Odense. DK Silkeborg bad. DK 2006 Rene Olsen Rene udstiller unika modellerede figurer i keramik. Han har efter en keramisk udddannelse deltaget i udstillinger mange steder i verden. Nedenfor er nævnt nogle af de steder Rene har udstillet og er repræsenteret : Recieved Bronze prize at Gyeonggi International Ceramix Biennale South Korea Education Kolding school of Design. Ceramic Funen Academy of fine art The school for fine art. Århus. Study of Ceramic and Geology, Crete, Greece Represented at Denmarks museum for ceramics Grimmerhus Collection Icheon World Ceramic center.south Korea Censored exhibitions Charlottenborgs Spring Exhibition. DK 2004, 2007 The Artists autumn exhibition. DK 2005 The Artists Easter exhibition. DK september kl til koncert med guitaristen Kristian Buhl-Mortensen Efter musikpædagogisk- og diplomeksamen debuterede Kristian Buhl-Mortensen fra Det kgl. danske Musikkonservatoriums solistklasse i 1979 og har siden virket som kammermusiker,akkompagnatør og solist med sin guitar, barokguitar og lut. Kristian Buhl- Mortensen har medvirket ved mange kirkekoncerter og spillet sammen med Radiosymfoniorkestret ved mange torsdagskoncerter, spillet med Det kgl. Kapel, Sjællands Symfoniorkester, Collegiun Musicum, Ra-\n17 diounderholdningsorkestret og radiokoret. Han er medlem af flere kammermusikensembler samt fast akkompagnatør for flere sangere. Kristian Buhl-Mortensen har indspillet CD-er på pladeselskaberne Classico og Danacord med bl.a. Kirsten Vaupel, Aurora,Consortium Hafniense og Ulrik Cold. Kristian er lærer på Frederiksværk kommunale Musikskole og har udgivet BUHLs Guitarbøger på Musikskolernes Forlag. Siden 1981 har han undervist på Det kgl. danske Musikkonservatorium i København. 28. september til 30. oktober fortsætter udstillingen på Albertslund Rådhus 7. oktober kl foredrag med kunstneren Martin Bigum, i samarbejde med Albertslund Bibliotek Vi har fået den meget anerkendte og vidende kunstner og kunstkender Martin Bigum til at komme og holde et foredrag på Birkelundgård. Lise Jeppesen, Museumsdirektør Randers Kunstmuseum udtaler: Multikunstneren Martin Bigum (f. 1966) har markeret sig på den danske kunstscene i som et af dansk kunst absolut største talenter. I hans nye værker opbygges et særegent forunderligt og smukt univers, hvor hvirvlende fragmenter af det subjektive og det almene, historiens gang og den umiddelbare samtid, popkulturens overfladiskhed og metafysikkens sandheder splintres og samles i nye konstellationer. En bevægelse der fortsætter ud i rummet.. De seneste to år er Martin Bigum også blevet kendt som en strålende formidler, et forhold der ikke umiddelbart berører hans egen kunst, men alligevel skal nævnes. Gennem Danmarks Radios populære program Kunstquizzen, har han lært en bred offentlighed, at god kunst og forståelse af kunst er andet og mere end et spørgsmål om personlig smag, og det er ikke en lille opgave endda. Martin Bigum har udgivet flere bøger, sidst i november 2014, hvor den meget roste bog Min personlige kunsthistorie udkom. 24., 25. oktober og 1. november Claus Ørsted, foto Doron Silberberg, keramik, Profil af Claus Ørsted Claus Ørsted startede som journalistelev på Dagbladet Information og blev fotograf samme sted. Senere blev han som 21-årig fotograf det yngste medlem af Delta-gruppen, der talte nogle af tidens bedste fotografer. I 1967 instruerede og fotograferede han sin første dokumentarfilm, Kongens Enghave, som blev hædret med Bodil-prisen. Siden har han instrueret og fotograferet en lang række kort-og dokumentarfilm og tv-udsendelser. For dokumentarfilmen om De vilde Engle modtog han Filmfondens produktionspræmie.\n18 Filmen om Hjemmehjælp og omsorg blev på Filmfestivalen i New York belønnet med en guldmedalje. For en poetisk filmberetning om Det danske Vejr fik han Blue Ribbon Award. Som fotograf har Claus Ørsted taget initiativ til fotobogen Det kongelige Teater bag kulisserne Han har desuden fotograferet en række andre bøger, bl.a. Krop og Artikulation, En bog om Bornholm og Se- en ballon! Fotografierne til udstillingen Metropolis & Natura er optaget med en speciel teknik, hvor flere optagelser er eksponeret i op til 10 lag og samlet til et enkelt billede i kameraet. Doron Silberberg Doron Silberberg skaber unika-skulpturer i stentøj og bronze. De seneste år har han arbejdet med at udforske keramikken som skulpturelt materiale. I sine værker forbinder han det grafiske med det abstrakte med en ofte kritisk eller humoristisk vinkel. Redaktøren af Kunstavisen, Tom Jørgensen har skrevet: Doron Silberbergs skulpturer er hele små magiske universer præget af finurlighed, fortælleglæde, saftige kommentarer, løssluppen humor og ironiske hip til vores ofte forskruede samfund. Inspirationskilden er surrealisme, commedia dell arte og moderne assemblagekunst, men vigtigere end disse kunst- og kulturhistoriske referencer er livet selv. Doron Silberberg har simpelt hen et godt øje til tilværelsens underfundige, mærkværdige og absurde tildragelser Da Doron Silberberg dimitterede fra Kunstakademiet trådte han ind i reklame branchen. Efter mange års virke som Art Director og illustrator har Doron skiftet pen, papir og mus ud med stentøjsleret og glasuren. De seneste år har han arbejdet med at udforske keramikken som skulpturelt materiale. Doron Silberberg var blandt de 161 udstillere på kunstmessen Art Nordic i Øksnehallen maj og var en af de tre, der - velfortjent - modtog prisen som Årets kunstner. Hans små finurlige værker - hver og ét forsynet med hans lille røde laksegl! -var en berigende oplevelse. 1. november kl Paul Harrison og pianist (?). Den fantastiske britiske klarinettist og saxofonist Paul Harrison slog sig i 1997 ned i Danmark hvor han såvel som solist som med eget band har nydt stor popularitet. Paul Harrison har spillet i de fleste jazzklubber i Danmark og er jævnligt på turne i Europa med sit band. 2. november til 1. december - fortsætter udstillingen på Albertslund Rådhus\n19 1.december til 15. januar 2016 Lars Kalmar Kastanje, maler, Marie Falkenberg Mortensen, papirmagerwww.menagerie.dk/birds Lars Kalmar Kastanje Arkitekt/Designer/Kunstner. Uddannet på Kunsthåndværekerskolen, Kbhn./ Kunstakademiet, Kbhn. Maleri, acryl og papir på lærred. Maleriet er opbygget lag på lag, hvilket betyder, en lang konstruktiv proces og teknik. I mine billeder støder rolige geometriske former og farveflader sammen med objekter, hele tiden i et felt mellem det figurative og det abstrakte. Det er vigtigt for mig, at kompositionen hele tiden hænger sammen. Mit maleri er tematisk og jeg arbejder mest i serier. Marie Falkenberg Jeg er opvokset nær havet og hele min barndom har jeg leget på stranden, i skoven og på markerne med sten, skaller, sand, pinde, planter og blomster. Senere lærte jeg at tegne, male og lave papir og frem for alt at være åben for en kreativ ide. Mit foretrukne motiv er dyr: jeg er fascineret af deres form, stoflighed og sjove bevægelser. For lang tid siden begyndte jeg den lange sørg/muntre vej: at uddanne mig til at være mig selv, og resten af mit liv har jeg helliget til at nærme mig min dharma i denne proces er min skaberevne omdrejningspunktet mod det endelige: Uddannet tekstildesigner fra Danmarks Design Skole Solgt min afgangsopgave en bog om mønsterkomposition - til Danmarks Design Skoles Venner Optaget på den Fri værket solgt til Fredericia kommune Deltaget 11 gange på det censurerede Frue Plads Marked Deltaget 2 gange på den censurerede papirudstilling: Triennale du Papier, Schweitz Deltaget på censureret papirsmykkeudstilling i Østrig Udstillet i Rom, Sienna, Hamborg og Polen med IAPMA International Association of Papermakers and Artist Udstillet i Æglageret Holbæk, Dronninglund Kunstcenter, Aalborg og Gimpsinghoved, Struer med gruppen Dyreliv Indehaver af papirmager - værkstedet og fugleopfostrinsreservatet menagerie, Kanalens kvarter 38, Albertslund. Fernisering: 1. december kl på Albertslund Rådhus\n20 Bodil Lisbeth Thomsen Hans Voigt Steffensen\nREFERAT AF GENERALFORSAMLING Søndag den 9. februar 2014 kl. 19 i Galgebakkens beboerhus. Dagsorden: 1. Valg af dirigent 2. Formandens beretning 3. Kassererens forelæggelse af det reviderede regnskab 4.\nAlbertslund Kunstforening. Sæson 2013. Katalog 2013-enkeltsidet.indd 1 25/02/13 07.24\nAlbertslund Kunstforening Sæson 2013 Katalog 2013-enkeltsidet.indd 1 25/02/13 07.24 Stine Jespersen Ulla Valnert Katalog 2013-enkeltsidet.indd 2 25/02/13 07.24 Albertslund Kunstforening blev stiftet i


PULJE TIL SUPERCYKELSTIER I STØRRE BYER, TILSKUDSVILKÅR - PDF\nDownload "PULJE TIL SUPERCYKELSTIER I STØRRE BYER, TILSKUDSVILKÅR"\n1 DATO DOKUMENT SAGSBEHANDLER MAIL TELEFON 25. juni 2013 CP13/13 Lars Moustgaard PULJE TIL SUPERCYKELSTIER I STØRRE BYER, TILSKUDSVILKÅR Regelgrundlag 1. Projekter skal gennemføres i overensstemmelse med bekendtgørelse nr af 20/12/2012, der fastsætter de overordnede regler for tilsagn fra Puljen til supercykelstier i større byer. Betingelser for tilskud 2. Det er en betingelse for at en kommune kan søge om tilskud, at den højklassede cykelsti helt eller fortrinsvis ligger i et af Danmarks 5 største byområder, der fremgår af Danmarks Statistiks byopgørelse af 1. januar 2012 (Hovedstadsområdet, Aarhus, Odense, Aalborg eller Esbjerg). 3. Cykelruterne skal være trafiksikkerhedsmæssigt forsvarlige og skal derfor inden udførelsen gennemgå en trafiksikkerhedsrevision. 4. Der gives ikke tilskud til drift og vedligeholdelse. 5. Det er en betingelse for tildeling af tilskud, at der er tale om et projekt, hvis gennemførelse er afhængig af dette tilskud. Vejdirektoratet kan indhente den fornødne dokumentation herfor hos tilskudsmodtager. 6. Projektaktiviteter, der er omfattet af tilskuddet, må ikke være påbegyndt, før tilsagnet er trådt i kraft. Omkostninger afholdt før tidspunktet for tilsagn er ikke tilskudsberettigede. 7. Det er en betingelse for tildelingen af tilskud, at ansøger har dækning for sin egenfinansiering ved afgivelsen af accept af tilsagn om tilskud. Projektsamarbejde 8. I tilfælde af at flere parter ønsker at samarbejde om et projekt, kan tilskud enten søges i fællesskab eller opdelt i separate delprojekter. 9. Søger parterne tilskud i fællesskab, skal kun én part optræde som ansøger. Det er denne ansøger alene, der er ansvarlig for det samlede projekts gennemførelse og udgør den juridiske enhed, som skal opfylde alle krav i forbindelse med tildeling af tilskud. Søger parterne tilskud som separate delprojekter, optræder hver part som selvstændig ansøger. 10. Ved projektsamarbejde skal kommunerne - som en betingelse for et tilsagns ikrafttræden - indgå en aftale om, hvordan anlæg og drift skal koordineres og herunder indsende en tiltrådt forpligtende aftale om gennemførelse af det samlede projekt til Vejdirektoratet. Statsvej 11. Nogle højklassede cykelruter vil på delstrækninger kunne ligge på en statsvej. Niels Juels Gade København K EAN Postboks 9018 Telefon vejdirektoratet.dk CVR\n2 2 af Etableringen af højklasset cykelsti i forbindelse med statsvej kan indgå som en del af den kommunale ansøgning om tilskud, ved at kommunen forpligter sig til som en del af ansøgningen at etablere den højklassede cykelsti i forbindelse med statsvejen og herunder indhenter de nødvendige tilladelser til dette fra Vejdirektoratet og andre relevante parter. Det er således en betingelse for gennemførelsen, at der opnås enighed med Vejdirektoratet om den konkrete løsning i forbindelse med statsvejen. Tilskuddets størrelse og projektets finansiering 13. Tilskuddets størrelse er anført i tilsagnsskrivelsen og kan maksimalt udgøre dette beløb uanset eventuelle projektændringer. 14. Fordyrelser af projektet hos tilskudsmodtager er tilskuddets absolutte størrelse uvedkommende. Hvis projektet opnår besparelser i forhold til det oprindelige budget, reduceres tilskuddet, således at tilskudsandelen ikke overskrider den bevilligede tilskudsprocent. Ændringer i projektet 15. Ændringer af et projekt kan godkendes af Vejdirektoratet på betingelse af, at ændringen vurderes at være i overensstemmelse med projektets formål. Ansøgningen om ændring skal godkendes af Vejdirektoratet, inden ændringen iværksættes. 16. Såfremt der sker forsinkelser i projektet i forhold til slutdato, skal der straks ansøges om godkendelse af revideret tidsplan med begrundelse for forsinkelsen. Tilskudsberettigede omkostninger 17. Det godkendte budget udgør grundlaget for tilskuddet. Andre omkostninger end de godkendte kan ikke medtages i tilskudsgrundlaget, medmindre de på forhånd er skriftligt godkendt af Vejdirektoratet. 18. Moms er ikke en tilskudsberettiget omkostning. 19. Omkostninger til renter af gæld er ikke tilskudsberettigede. 20. Omkostninger til gratialer, provisioner og lignende er ikke tilskudsberettigede. 21. Opstår der indtægter i projektet, skal disse trækkes fra i tilskudsgrundlaget. Personaleomkostninger 22. Personaleomkostninger til egne medarbejdere er tilskudsberettigede. Der kan maksimalt medregnes den faktiske timeløn ganget med det antal timer, som anvendes på projektet. Timesatsen for månedslønnede beregnes som den faste årsløn divideret med et nettoårsværk svarende til timer. Til lønnen kan henregnes egentlig løn og pensionsbidrag. Personaleomkostninger skal være specificerede i det godkendte budget og fremgå som særskilt post i regnskabet. 23. Timesatserne til aflønning skal være i overensstemmelse med kravet om generelt at udvise sparsommelighed og effektiv finansforvaltning ved administrationen af projekter. Det betyder samtidig, at lønnen til den pågældende medarbejder ikke må overstige, hvad der anses for en\n3 3 af 5 almindelig, rimelig og realistisk løn for en ansat, der udfører den samme funktion udenfor projektet. 24. Der ydes ikke dækning til løn under sygdom eller sygedagpenge, ligesom medarbejdere i et projekt ikke vil få kompenseret indtægtstab i forbindelse med orlov (for eksempel barselsorlov), idet det forudsættes, at tilskudsmodtager afholder omkostningerne hertil. Overhead 25. Overhead (indirekte omkostninger) til dækning af faste omkostninger som eksempelvis husleje, el, varme, telefon og kontorhold er tilskudsberettigede omkostninger. 26. Ved en overheadprocent i det indsendte budget på maksimalt 20 pct. af personaleomkostningerne, kræves ikke særskilt dokumentation. 27. Ved en højere overheadandel end 20 pct. af de samlede personaleomkostninger skal bidraget være specificeret i det godkendte budget og fremgå som en særskilt post i regnskabet. Tilskudsmodtager skal kunne dokumentere tilskudsberettigede omkostninger til overhead. Rejseomkostninger 28. For rejseomkostninger dækkes i udgangspunktet kun indenlandske rejser. 29. Transportomkostningerne skal holdes på et rimeligt niveau i omfang og omkostninger. Ved benyttelse af eget motorkøretøj ydes kilometergodtgørelse efter reglerne om tjenestemænds benyttelse af eget befordringsmiddel på tjenesterejser. 30. Diæter og lignende i forbindelse med rejser er ikke tilskudsberettigede omkostninger. 31. Tilskudsberettigede rejseomkostninger skal være specificerede i det godkendte budget og fremgå som en særskilt post i regnskabet. Inventar og udstyr 32. Omkostninger til indkøb af inventar og udstyr er tilskudsberettigede omkostninger. Omkostningerne skal være specificerede i budgettet og fremgå som særskilte poster i regnskabet. Dokumentationskrav 33. Alle omkostninger, der indgår i projektregnskabet, skal kunne dokumenteres over for revisionen (dog med undtagelse af overheadomkostninger i særlige tilfælde jf. ovenstående). Det gælder også omkostninger fra samarbejdspartnere. 34. En omkostning kan tidligst medtages i projektregnskabet, når betaling har fundet sted. 35. Alle regnskabsbilag og øvrigt dokumentationsmateriale skal opbevares i 5 år, efter den endelige afregning har fundet sted. 36. De faktiske lønomkostninger skal kunne dokumenteres for den enkelte medarbejder. Der skal endvidere foreligge et timeregnskab for hver enkelt medarbejder, hvoraf det fremgår, hvor mange timer vedkommende har været beskæftiget med projektet. Timeregnskabet skal være attesteret af hver medarbejders leder.\n4 4 af 5 Rapportering og regnskaber 37. Der skal udarbejdes og fremsendes statusredegørelser mindst en gang om året fra projektets godkendte startdato, så længe projektet er i gang. Projekter, der varer et år eller mindre, er ikke forpligtede til at udarbejde statusredegørelser. Statusredegørelse skal fremsendes senest 3 måneder efter statusperiodens afslutning, som vil være 31. december i et år. 38. Såfremt en statusperiodes aktiviteter omfatter mindre end 3 måneder kan statusredegørelse undlades på betingelse af at aktiviteterne i stedet medtages i den kommende periodes statusrapport. 39. Statusredegørelsen skal redegøre for udviklingen generelt i projektet i den forløbne periode samt indeholde opdateret oversigt over resterende aktiviteter, herunder færdiggørelsestidspunkt 40. Såfremt projektet opdeles i delprojekter skal statusredegørelserne redegøre for fremdriften i hvert enkelt delprojekt. 41. I forbindelse med statusredegørelserne skal tilskudsmodtager fremsende et regnskab til Vejdirektoratet. Regnskabet skal opstilles i overensstemmelse med det godkendte budget, således at det opdaterede restbudget også fremgår. Såfremt projektet er opdelt i delprojekter, skal regnskabet opdeles tilsvarende. Regnskabet skal omfatte en redegørelse for de gennemførte aktiviteter sammenlignet med de budgetterede aktiviteter. 42. Senest 3 måneder efter projektets afslutning skal der udarbejdes en slutrapportering for projektet. Slutrapporteringen skal indeholde en evaluering af projektets resultater og effekter. Omkostninger til evaluering skal være indeholdt i det oprindelige budget. Såfremt evalueringen ikke kan gennemføres inden for 3 måneder efter projektets afslutning, skal der aftales en særlig frist med Vejdirektoratet. 43. Med slutrapporteringen fremsendes et ledelsespåtegnet regnskab. Regnskabet skal være udformet i overensstemmelse med de enkelte poster i projektets budget. Sammen med regnskabet fremsendes en underskrevet revisorerklæring, der sikrer, at kun projektrelevante omkostninger er bogført på projektet. Tilskudsbeløb under 0,5 mio.kr. er dog undtaget kravet om revisorerklæring, og regnskabet skal i dette tilfælde alene være ledelsespåtegnet. 44. Tilskudsmodtager skal aflægge projektregnskabet således, at: 1) Tilskuddet er opført som særskilt indtægtspost. 2) Eventuelle tilskud fra anden side til samme projekt og eventuel medfinansiering samt eventuelle øvrige indtægter er opført som særskilte indtægtsposter. 3) Afholdte omkostninger er specificeret på mindst samme måde som i det godkendte budget i forhold til eksempelvis delposter og hovedaktiviteter. Væsentlige udgifter skal være yderligere specificeret. 4) Tilskudsmodtageren har i øvrigt ansvaret for, at alle relevante oplysninger om projektet og de afledte aktiviteter videreformidles til Vejdirektoratet.\n5 5 af 5 Udbetaling af tilskud 45. Tilskuddet udbetales bagudrettet, det vil sige for udgifter, der er bogført på projektet. Der kan indsendes anmodning om udbetaling af tilskud i forbindelse med de årlige statusrapporteringer. Såfremt der indsendes statusredegørelser mere end en gang om året kan der også anmodes om udbetaling af tilskud flere gange om året, dog maksimalt hvert halve år, hvor halvårsperioderne løber fra den 1. januar til 30. juni og fra den1. juli til 31. december. 46. Vejdirektoratet anviser det bevilligede tilskud helt eller delvist i overensstemmelse med den fremsendte udbetalingsanmodning. De sidste 20 pct. tilbageholdes dog til udbetaling efter at slutrapporteringen er godkendt. 47. I tilfælde af projektfællesskab, hvor flere parter har søgt om tilskud i fællesskab, er det tilskudsmodtagers ansvar at videresende de dele af tilskuddet, som vedrører projektets samarbejdspartnere. 48. Der kan påregnes en sagsbehandlingstid fra Vejdirektoratet har materialet i hænde til den faktiske udbetaling finder sted. Tilskuddet vil blive udbetalt til den konto, som tilskudsmodtager har angivet i acceptskrivelsen. Tilbagebetaling af tilskud 49. Udbetalte tilskud skal tilbagebetales til Vejdirektoratet, hvis en eller flere af følgende betingelser er opfyldt: Tilsagnshaver har givet urigtige eller vildledende oplysninger Midlerne uden forudgående godkendelse har været anvendt til andre formål end beskrevet i projektbeskrivelsen Projektet ikke kan gennemføres som forudsat i den godkendte ansøgning Tilsagnshaver tilsidesætter sin underretningspligt efter bekendtgørelsens 9, eller Betingelserne for tilskud ikke bliver opfyldt, som de fremgår af bekendtgørelsen, revisionsinstruks eller af tilsagnsskrivelsen 50. Hvis projektet opnår besparelser i forhold til det oprindelige budget, reduceres tilskuddet, således at tilskudsandelen ikke overskrider den bevilligede tilskudsprocent. Indberetning til SKAT 51. Vejdirektoratet indberetter alle tilskud til SKAT, uanset om det udbetalte tilskud er skattefrit eller ej. Derudover har tilskudsmodtageren pligt til at opgive skattepligtige beløb, som eksempelvis løn, til de lokale skattemyndigheder. Skabeloner 52. På hjemmesiden under vejsektor/samarbejde/puljer ligger skabeloner, der anvendes til aftaler om projektsamarbejde, statusredegørelser og slutrapportering samt ansøgninger om ændringer af projektbeskrivelse og tidsplan.\nVejledning til ansøgning af tilskud fra Pulje til supercykelstier i større byer 2013\nDATO DOKUMENT SAGSBEHANDLER MAIL TELEFON 16. november 2012 16. november 2012 Vejledning til ansøgning af tilskud fra Pulje til supercykelstier i større byer 2013 Indhold: 1. FORMÅLET MED PULJE TIL SUPERCYKELSTIER\nVejledning til ansøgning af tilskud til cykelturismeprojekter med fokus på danske småøer fra Pulje til mere cykeltrafik 2010\n29. november 2010 Vejledning til ansøgning af tilskud til cykelturismeprojekter med fokus på danske småøer fra Pulje til mere cykeltrafik 2010 Indhold: 1. Formålet med puljen til mere cykeltrafik...2 2.\nVejledning til ansøgning af tilskud til cykelturismeprojekter med fokus på danske småøer fra Pulje til mere cykeltrafik 2011\n10. juni 2011 Vejledning til ansøgning af tilskud til cykelturismeprojekter med fokus på danske småøer fra Pulje til mere cykeltrafik 2011 Indhold: 1. Formålet med puljen til mere cykeltrafik... 2 2. Hvad\nVejledning til ansøgning af tilskud fra Cykelpuljen til Særlig indsats for nationale cykelruter\nDATO DOKUMENT SAGSBEHANDLER MAIL TELEFON 27. oktober 2016 Lars Moustgaard Vejledning til ansøgning af tilskud fra Cykelpuljen til Særlig indsats for nationale cykelruter Indhold: 1. Formålet med "Særlig\nVejledning til ansøgning af tilskud fra Pulje til mere cykeltrafik 2011\n1. februar 2011 Indhold: Vejledning til ansøgning af tilskud fra Pulje til mere cykeltrafik 2011 1. Formålet med puljen til mere cykeltrafik...2 2. Hvad kan der søges tilskud til?...2 3. Hvem kan søge\nForeløbig Vejledning til ansøgning af tilskud fra Pulje til fremme af cykling\nDATO DOKUMENT SAGSBEHANDLER MAIL TELEFON 30. januar 2015 Foreløbig Vejledning til ansøgning af tilskud fra Pulje til fremme af cykling Indhold: 1. FORMÅLET MED PULJE TIL FREMME AF CYKLING... 2 2. HVAD\nVejledning til ansøgning om tilskud fra Pulje til mere cykeltrafik 2014\n23. januar 2014 Vejledning til ansøgning om tilskud fra Pulje til mere cykeltrafik 2014 Indhold: 1. Formålet med puljen til mere cykeltrafik... 2 2. Hvad kan der søges tilskud til?... 2 3. Hvem kan søge\nVejledning til ansøgning af tilskud fra Pulje til mere cykeltrafik 2010\n7. juli 2010 Indhold: Vejledning til ansøgning af tilskud fra Pulje til mere cykeltrafik 2010 1. Formålet med puljen til mere cykeltrafik...2 2. Hvad kan der søges tilskud til?...2 3. Hvem kan søge tilskud?...3\nVejledning om ansøgning af tilskud fra Pulje til mere cykeltrafik\n4. juni 2009 Vejledning om ansøgning af tilskud fra Pulje til mere cykeltrafik Indhold: 1. Formålet med Transportministeriets pulje til mere cykeltrafik 2. Hvad kan der søges tilskud til? 3. Hvem kan søge\nVejledning til ansøgning om tilskud fra Pulje til fremme af cyklisme\nDATO DOKUMENT SAGSBEHANDLER MAIL TELEFON 7. september 2017 Lars Moustgaard Vejledning til ansøgning om tilskud fra Pulje til fremme af cyklisme Indhold: 1. FORMÅL... 2 2. HVAD KAN DER SØGES TILSKUD TIL?...\n(2) Med de begrænsninger, der følger af stk. 1 forudsættes det, at\nStandardvilkår af marts 2013 for modtagelse af tilskud fra ordningen for Grønne Ildsjæle Finanslov 2013, tekstanmærkning 106. 1. Generelle forpligtelser (1) Tilskuddet er ydet under en forudsætning om,\nc) den i ansøgningen indeholdte projektbeskrivelse og/eller projektering er fagmæssigt korrekt,\nMILJØstyrelsen Standardvilkår af september 2014 for modtagelse af tilskud til miljøeffektiv teknologi i medfør af Miljøministeriets bekendtgørelse nr. 456 af 25. april 2013 om tilskud til miljøeffektiv\nStandardvilkår for modtagelse af tilskud fra Puljen til implementering af regeringens ressourcestrategi af januar 2015\nStandardvilkår for modtagelse af tilskud fra Puljen til implementering af regeringens ressourcestrategi af januar 2015 1. Generelle forpligtelser (1) Tilskuddet er ydet under en forudsætning om, at tilskudsmodtageren\nBekendtgørelse om tilskud til projekter under»pulje til mere cykeltrafik«\nBEK nr 1085 af 23/11/2009 (Gældende) Udskriftsdato: 2. november 2017 Ministerium: Transport- og Bygningsministeriet Journalnummer: Transportmin., Vejdirektoratet, j.nr. 09/12963 Senere ændringer til forskriften


I foråret og den tidlige sommer overgår antallet af tobiser alle andre fiskearter i Nordsøen, og hver dag søger enorme stimer af de små fisk efter føde. Men om natten forsvinder de. Forklaringen er, at når tobiserne er færdige med at gnaske vandlopper i sig, opløser stimerne sig, og hver enkelt lille fisk begraver sig i sandbunden, hvor de bliver indtil næste dag. Trygt gemt væk fra rovdyr og fiskenet. I de kolde måneder er de fleste tobiser nedgravet i sandet døgnet rundt. Denne gemmeleg giver fiskeribiologerne grå hår i hovedet. Tobisen er en vigtig industrifisk og en betydningsfuld fødekilde for mange marine pattedyr, fugle og kommercielt vigtige fisk som torsk og laks, og det er derfor vigtigt, at bestandsvurderingerne for den er så præcise som muligt. Men deres forsvindingsnummer gør det svært for fiskeribiologerne at vurdere, hvor mange tobiser der er i et område, og at forudsige, hvornår tobiserne er tilgængelige for fiskernes net og de dyr, der lever af dem. „Vi laver bestandsvurderinger ud fra, hvor mange fisk der bliver fanget per dag i tobisfiskeriet og ud fra data fra DTU Aquas egne moniteringstogter. Problemet er, at det er meget forskelligt, hvor mange tobiser der bliver fanget, fordi man kun kan fange de tobiser, der har forladt deres skjulested i sandet. Og vi ved ikke, hvor mange det er,“ siger postdoc Mikael van Deurs fra DTU Aqua, der sammen med sine kolleger satte sig for at undersøge, hvilke faktorer der bestemmer, hvor meget tid tobiserne bruger væk fra sandbunden. „Vores resultater viser, at jo mere føde der er tilgængeligt for tobiserne, jo længere tid vil det vare, før de graver sig ned i sandbunden og ikke længere er tilgængelige for fiskeri og rovdyr. Derudover er tobisernes adfærd bestemt af, hvor meget mad der har været de sidste par dage. Det vil sige, at når det har været småt med mad, bliver tobiserne i sandbunden hele dagen,“ fortæller Mikael van Deurs, der har publiceret sine resultater i det videnskabelige tidsskrift ’Marine Biology’ sammen med Thomas Warnar, DTU Aqua, Jane W. Behrens, DTU Aqua, og John Fleng Steffensen, Københavns Universitet. Om dagen samler tobiser samler sig i enorme stimer for at søge føde. Når de er færdige med at spise, opløser stimerne sig, og hver enkelt tobis gemmer sig i sandet i havbunden. Et forskningsprojekt på DTU Aqua viser, at den tid en tobis bruger på at svømme i stimer er bestemt af, hvor meget mad der er i dens mave. Tobiserne på billedet er af arten Ammodytes tobianus. Foto: Thomas Warnar, DTU Aqua.\nIgnorerer risiko for at blive spist „Det er en almindelig antagelse, at fisks fødesøgningsadfærd er bestemt af temperatur, tid på døgnet og mængden af føde. Denne antagelse er hovedsageligt baseret på statistiske korrelationer, som ikke gør det muligt at skelne mellem direkte og indirekte faktorer. Det prøvede vi at komme uden om i dette projekt ved at lave eksperimenter i laboratoriet. Her er det nemlig muligt at kontrollere alle faktorer,“ siger Mikael van Deurs. For at afdække, hvad der afgør, hvor lang tid tobiserne er ude af sandet, fangede Mikael van Deurs og hans kolleger to hele stimer af tobis på hver omkring 900 fisk. De to stimer holdt de i to store videoovervågede akvarier i laboratoriet. Her studerede forskerne, hvordan det påvirkede tobisernes adfærd, hvis de varierede mængden af føde og vandets temperatur. Forskerne fandt ud af, at tobiserne er villige til at være ude af sandet og sårbare over for rovdyr i længere tid, hvis der er rigeligt med mad.\n„Tobiserne betaler en betydelig omkostning i både energi og risiko for at blive spist, når de svømmer frem og tilbage fra deres skjulested i sandbunden for at tage ud at søge føde. Derfor giver det god mening for dem at udnytte en god fødesituation til fulde, når den opstår,“ forklarer Mikael van Deurs. Gider ikke svømme uden mad Interessant nok fik flere dage uden mad tobiserne til at bruge mere tid begravet i sandbunden. „Mit gæt er, at det er en tilpasning til at spare energi og mindske risikoen for at blive spist, mens de venter på bedre tider. I laboratoriet observerede vi, at små stimer af tobis indimellem dukkede frem fra sandet efter længere tids inaktivitet for at udforske omgivelserne og se, om fødesituationen var blevet bedre,“ siger Mikael van Deurs og fortsætter: „Tobiserne ser ikke ud til at registrere hverken temperatur, eller hvor meget føde der er til stede. I stedet er deres aktivitet bestemt af, hvor meget mad de har spist samme dag. Det vil sige, hvor mætte de er. Jo mere mætte, jo mere aktive vil de være.“ Det betyder, at selvom vandets temperatur er optimal, vil tobiserne nedsætte deres aktivitet, hvis der ikke er nogen føde, og de har tomme maver. Der kan også være tidspunkter, hvor der er masser af føde, men det ikke resulterer i, at tobiserne kommer frem fra sandet. For eksempel hvis sigtbarheden er dårlig, og tobiserne ikke kan finde føden. Så vil deres maver være tomme, og de vil ikke være aktive. Og hvis der er rigeligt med mad, så kan tobiserne være lige så aktive i vinterens kolde vand som i det varmere vand om foråret. „Hvis man lavede rutineundersøgelser af tobisernes maveindhold, så kunne det potentielt bruges til at forudsige, hvor stor en andel af tobiserne der vil være ude af sandet og tilgængelige for både rovdyr og fiskeri. Det kunne være interessant at teste vores fund i dette studie ude i virkeligheden for at finde ud af, om analyser af tobisernes maveindhold kan bruges til at gøre bestandsvurderingerne endnu mere præcise,“ siger Mikael van Deurs. Af Kristine Bohmann\nNavnet ’tobis’ dækker over et betydeligt antal fiskearter. Arter af tobis findes i havområder over hele verden.\nTobisen er en vigtig del af Nordsøens økosystem. Både voksne tobiser og larver spiser hovedsageligt vandlopper, og de er selv en vigtig fødekilde for mange marine pattedyr, fugle og fisk.\nTobisfiskeriet kan kun finde sted, når tobiserne kommer frem fra deres skjulested I havbunden. I Danmark svømmer tobiserne hovedsageligt i de varmeremåneder, og tobisfiskeriet finder derfor sted fra maj til juli. Tobiser bliver brugt til at producere fiskemel og fiskeolie.Da fiskeriet var på sit højeste i 90'erne blev der fra Nordsøen landet ca. 1 million tons tobis om året. Mikael van Deurs har beregnet, at hvis man lagde dem på række efter hinanden, ville de kunne nå mere end 25 gange til månen og hjem igen eller 500 gange rundt om jorden. Han tilføjer, at det så lige skal siges, at fiskerne kun fanger en mindre del af hele tobis-bestanden.\nTobiserne venter på hinanden\nI laboratoriet observerede forskerne, at tobiserne formede stimer om morgenen i løbet af det første kvarter efter lyset blev tændt. De kom frem fra sandbunden én efter én og blev lige over bunden, indtil et tilstrækkeligt antal havde samlet sig. Derefter forlod stimen den nederste del af vandet for at søge føde højere oppe. Efter at have søgt føde i 4-8 timer, begyndte stimen at svømme tilbage mod sandbunden og én efter én gravede de sig ned i sandet. Den videnskabelige artikel\nMikael van Deurs, Jane W. Behrens, Thomas Warnar & John Fleng Steffensen, 2011. Primary versus secondary drivers of foraging activity in sandeel schools (Ammodytes tobianus). Marine Biology 158, 1781–1789.\nPostdoc Mikael van Deurs, DTU AquaTelefon: 3588 3428Email: ---\n06.12.11 af Kristine Bohmann


That boy - Kapitel 3 - Movellas\n~~En hånd gled ned af min arm, og jeg vågnede ved det. Jeg satte mig hurtigt op i forskrækkelse, og kiggede på ham. Et lavt smil bredte sig på hans læber, men det faldte hurtigt da han så mig øjenene. "Hvad er der sket?" Spurgte han lavt, og kiggede på mine bare arme. "Z..." Tøvede jeg lavt, og en lille tårer trillede ned af min kind. Han kiggede forvirret på mig, og agede stille min arm igen. "Hvad har han gjort?" Spurgte Niall, og hans ansigts udtryk var seriøst. "Da. Da dig og Liam gik, så..." Jeg holdte en pause, og begyndte at græde. "Hvad så?" Spurgte han, og sørgede for at få øjenkontakt med mig. "Voldtog..." Hulkede jeg, og tog mine hænder for mine øjne. Han rejste sig hurtigt op, og gik med en hurtig fart ud mod gangen. Jeg kiggede med et bange udtryk på døren, og de begyndte at råbe af hinanden. "Hvorfor fanden har i gjort det, mod hende?!" Råbte han, og jeg gik tættere på døren, og stak mit hovede ud. Niall rev Zayn i hans bluse, og han kiggede forskrækket på ham. "Hey Dude, vi gav hende bare gengæld." Tøvede Zayn, mens Louis prøvede at få Niall væk fra Zayn. "Gengæld for hvad?!" Spurgte Niall, og kiggede fornærmet på Zayn.,"drenge, hvorfor gjorde i det?" Spurgte Liam forvirret, og fik Niall trukket væk fra Zayn. Zayn lænnede sig op af væggen, og kiggede op på loftet som om han skammede sig. "Jeg gjorde det, fordi... Fordi hun.., Gjorde dig trist!" Sukkede han så, og kiggede på Harry som stod smilede. "Var du med til det?" Råbte Niall, og kiggede på Harry. "Ja." Sukkede Harry, og vendte sig om, hvilket gjorde at han så mig. "Hvorfor fanden gør i sådan noget mod hende?!" Skreg Niall, og Liam fik revet Niall ned på gulvet så han sad lænnet op af væggen. "Nu skal du tage den med lidt ro." Sagde Louis lavt, og satte sig på knæs ved siden af Niall.\nOkey hvor mærkeligt! Hvorfor er Niall så glad for mig, eller... Hvorfor beskytter han mig, og råber af sine bedste venner på grund af mig? Jeg blev revet ud af mine tanker, da jeg fin en lussing og var endt på gulvet. Jeg kiggede forskrækket op på Harry, og han så vred ud. "Hvorfor har du sladret!" Hviskede han til mig, og hev mig op ved at holde i min bluse. "Jeg siger bare sandheden..." Tøvede jeg lavt, og hans smed ned i gulvet igen. "Fuck hvor er du dum!" Grinede han, og gik nogle få skidt rundt om mig. "Okey tøs.," Mumlede han, og satte sig på knæ foran mig. Jeg kunne mærke hans ånde ned af min hals, følg for at sige sandheden var jeg ikke bange for ham mere. Han har gjort de ting han gøre nu, andet end... At slå mig ihjel, men der har jeg Niall som beskytter mig. "Men du skal bare vide, at i aften er vi to alene i huset." Smilede han, og skulle forstille at været et charmerende eller..? "Hvad skal de andre?" Spurgte jeg med et redselslagen tone. "Det rager dig ikke." Grinede ham, og kyssede mig på kinden. Jeg stivnede helt, og stirrede ud i det blå. "Bare rolig babe, vi skal jo hygge os." Hviskede han til mig, og nussede min kind. "Hvordan kan du være så rolig, når du er kidnappet?!" Spurgte Harry lavt, og vores læber var få milimeter for at røre hinanden. "Jeg... Er ikke rolig." Tøvede jeg, og en lille tårer faldt ned af min kind. "Du lades bare som om?" Grinede han, og plantede hurtigt sine læber på mine.\n"Ses Harry, vi skrider nu." Råbte Zayn, og døren ude i gangen blev smækket i. Jeg kiggede stille ned i gulvet, og lod som om jeg var alene hjemme. "Så er vi to alene sammen." Grinede Harry, og kom gående lumsk mod mig. Han tog sine arme rundt om mig, og bar mig i hans arme. Jeg lukkede mine øjne hårdt i, da jeg ikke ville tænke på hvad han ville gøre. "Er du bange for mig?" Grinede han, og lagde mig i hans seng. Jeg krympede mig sammen til en lille kulmp, og græd ned i puden. "Bare rolig, jeg gør dig ikke noget." Sagde han roligt, og lagde sig ved siden af mig. Han kom tættere på mig, og lagde sin arm rundt om mig. Jeg kunne mærke hans kropsvarmens og det var ikke lige frem fordi at den gjorde mig tryk. Jeg vendte mig stille om, så jeg kunne se på ham. "Hvis jeg må spørge... Hvorfor gør i det her mod mig?" Spurgte jeg lavt, og prøvede ikke at græde. "For át tilfreds stille os." Grinede han, og vi fik øjen kontakt. "Jeg har ikke gjort andet end at gøre dig vred." Vræssede jeg, mens jeg kiggede på det store sår på hans læber, efter jeg havde bidt ham. Hans smil falmede, og han så lidt irriteredt ud. "Lidt har du da... Første nat du var her." Sagde han lavt, og tog sin hånd om i narken på mig. Jeg kiggede forskrækket på hans ansigt, og tog en dyb indånding. "Et godt råd er... At blive gode venner med mig først, også kunne det være jeg ville det du vil..." Tøvede jeg lavt, så jeg næsten Hviskede. "Men nu står vi her, at det er for sent." Smilede han, og nussede mig i narken. "Ja, og hvis grund er det?" Snærrede jeg, og kiggede fornærmet på ham. "Rolig nu babe." Grinede han, og knappede mine bukser op. Jeg lukkede mine øjne hårdt i, og mit hjerte bankede rundt i prystet på mig. Okey... Det er nu jeg tager chancen, og... LØBER!\nJeg rejste mig hurtigt op, og løb ud om gangen mens jeg knappede mine bukser igen. Jeg trak ned i håndtaget, og løb ud af huset. Mørket var steget på himlen, men der var alt for tåget i himlen til at kunne se stjernerne.\nJeg løb alt hvad jeg kunne, ud af selve grunden og drejede så til Højre og løb på vejen. "Hey tøs!" Skreg Harry, og jeg kunne høre skridt bag mig. Jeg vendte mit hovede bag ud, og så at Harry løb efter mig. Jeg satte farten op, og vendte så mit hovede mod vejen igen, men jeg væltede hurtigt. En bil havde ramt mig, og det hele blev sort af slaget. "Omg, jeg har kørt en ned!" Lød et skrig, som lød som Zayn. Godt nok var det hele sort, men kunne svagt høre alt hvad de sagde. "Det er Will." Sagde Harry, og han lød forpustet. Jeg kæmpede om at åbne mine øjne igen, men kunne ikke. Jeg kunne svagt mærke en der tog om mig, og hev mig nogle meter længere væk. Jeg kom i armene på en, og kunne mærke hans ånde ned på mit blod som var i ansigtet. "Er hun død?" Spurgte Liam, med en bange tone. En finger kom på min puls på halsen, og et lavt grin kom fra Niall som sad med mig. "Hun lever stadig." Sagde han, med en tone som lød lettet. "Hvad skete der?" Tøvede jeg lavt og svagt, og prøvede at åbne mine øjne. "Du... Lever!" Grinede Harry, men jeg ignorrerede ham. "Du blev kørt ned." Mumlede Harry lavt, og før jeg vidste af det, kyssede han mig på munden. Jeg fik hurtigt åbnet mine øjne, og kiggede forskrækket på ham. Han trak sig stille fra mig igen, mens et lille rødmende smil var på hans læber. "Hvorfor kysser du mig?" Spurgte jeg lavt, og prøvede at få øjen kontakt med ham, men kunne ikke. "Det... Er lige meget." Mumlede han lavt, og rejste sig op. "Er du okay Will?" Spurgte Louis, og tog mig i hans arme. Han bar mig ind på bagsædet, og smækkede der efter døren. "Hvorfor løb i her, uden for?" Spurgte Zayn med en lidt hård tone. "Hun prøvede at stikke af, og hvorfor kommer i så tidligt hjem?" Mumlede Harry, og jeg hørte en falde ind i bilen, og en lyd som lød at han landede på jorden. Et højt hosten kom fra ham som væltede. "Zayn stop så!" Skreg Louis, men det hele blev sort for mig. Det sidste jeg nåede at høre, var Niall som skreg om hjælp.


Præfixet 044 er områdenummeret for Liptovský Mikuláš. For det fiktive telefonnummer 7768061 og er forvalg / områdekoden 044, det nummer, der skal ringes op, er 044 7768061. Og Liptovský Mikuláš ligger i Slovakiet.\nOmrådekodepræfikset / forvalg tildeler abonnentens telefonnummer til en bestemt placering. Der findes andre typer præfiks ud over områdekoden: Internationale landepræfikser, præfikser for mobiltelefonudbydere og præfikser for forskellige tjenester. Disse kombineres for at passe til flere formål. Når du ringer fra et land til et andet i tilfælde, hvor modtageren af opkaldet har en fastnet, kombineres landepræfikset med områdekoden og abonnentens nummer. For det fiktive telefonnummer 7768061 er forvalg / områdekoden 044 (Liptovský Mikuláš) og Landekode 00421, det nummer, der skal ringes op, er 00421 44 7768061. Hvis opkaldet er til en mobilenhed, kombineres Landekode med mobiltelefonudbyderens præfiks og abonnentens nummer. Hvis der foretages et opkald til en abonnent i det samme land, kan Landekode udelades. I tilfælde af nationale opkald fra et fastnet til et andet kan områdekoden / forvalg også udelades i mange lande, når begge abonnenter har den samme områdekode / forvalg. Især i lande, hvor abonnenter er i stand til at bevare det samme telefonnummer efter at have flyttet til en anden placering eller by, skal områdenummeret – i dette tilfælde 044 – selvfølgelig også ringes op.\nHvis du er uden for Slovakiet, og du vil ringe til en person i Liptovský Mikuláš, skal du udover Landekode have Landekode for det land, du ønsker at ringe til. Landekode for Slovakiet er +421 (00421), så hvis du er i Danmark, og du vil ringe til en person i Liptovský Mikuláš, skal du prefikse personens telefonnummer med +421 44. Nulet foran områdekode er udeladt i dette tilfælde. For det fiktive telefonnummer 7768061 er forvalg / områdekoden 044 (Liptovský Mikuláš) og Landekode 00421, det nummer, der skal ringes op, er 00421 44 7768061.


ibis budget Newport i Newport til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n164 Malpas Road, Newport, Newport, Storbritannien - Se på kort\nMere om ibis budget Newport\nMed en praktisk beliggenhed i Newport er ibis budget Newport et fremragende udgangspunkt for at gå på opdagelse i denne livlige by. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Inden for nem rækkevide er der også Tredegar Park Golf Club, Caerleon Golf Club, Llanyravon Golf Club.\nIbis budget Newport tilbyder også mange faciliteter der vil berige dit ophold i Newport. Gæsterne på dette hotel har glæde af reception åben hele døgnet, handicapfaciliteter, renseri, elevator, værdiboks på stedet.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde aircondition, opvarmning, skrivebord, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, toiletsager. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Uanset hvilket formål din rejse har, så er ibis budget Newport et fremragende valg, når du er i Newport.\nBooking.com Anmeldelser (1924)Agoda Anmeldelser (11)\nAlle slags rejsende (11)Forretningsrejsende (2)Par (5)Rejsende alene (1)Familie med små børn (2)Familie med store børn (1)


Den tyske regering godkender atomstop\nKommentarer ▼Klimadebat.dk > Nyheder > Klima- og energipolitik > Den tyske regering godkender atomstop\nDen tyske koalitionsregering har givet sin opbakning til forbundskansler Angela Merkels plan om at lukke alle tyske kernekraftværker inden 2022. Vedvarende energi skal spille en stor rolle i fremtidens Tyskland, men også mindre klimavenlige energiformer vil blive sat i stedet.\nUden kernekraft vil Tyskland mangle 10 GW energi, og noget af den skal ifølge planen komme fra gasfyrede værker, der modsat atomkraft belaster atmosfæren med store mængder CO2.\nMen Merkel ønsker, at Tyskland skal blive et foregangsland for grøn energi. Og lovforslaget om at fjerne kernekraften indeholder en ambition om, at vedvarende energi skal levere 35 procent af landets elektricitet i 2020 – i dag er det 17 procent. Det skriver Businessgreen.com.\nKernekraft er kommet i unåde hos regeringen efter nedsmeltningen på et japansk atomkraftværk tidligere på året, en ulykke, der havde voldsomme, negative konsekvenser for den i forvejen trængte, japanske økonomi.\n7. juni 2011, 20:28 0 Kommentarer · 2085 Fremvisninger ·\nDeltag aktivt i debatten om nyheden Den tyske regering godkender atomstop:


Tømrerfirma i Kni Kær - Få 3 gratis og uforpligtende tilbud her!\nTømrerfirma Kni Kær\nmaj 23, 2016 februar 19, 2020\nBilligt tømrerfirma i Kni Kær\nDe fleste mennesker vil finde det svært at finde et tømrerfirma i Kni Kær i disse dage, og hvis du vil tænke på det, kan en tømrer være at have problemer med at finde nogle arbejdspladser i dag, da kun få mennesker foretrækker trækonstruktioner, møbler osv ud af desperation at finde en god tømrerfirma i Kni Kær, ikke haste ind ansætte den første, du vil finde. Spørg efter citater og hans snedkeri oplevelse. Nedenfor er nogle spørgsmål, du bør spørge, når de søger en tømrer til at ansætte.\nDe vigtigste spørgsmål at stille, før leje en tømrer er om sin oplevelse. Hvor længe har han kunnet tilbyde tømrerfirma i Kni Kær tjenester? Generelt tømrere, der har flere års erfaring er mere dygtige og kender flere teknikker end andre. Der er dog nogle undtagelser, og dem, der kun har et par års erfaring bør have en chance også.\nDerudover bør du spørge tømrer om projekter, der ligner din. Det er bedre, hvis tømrerfirma i Kni Kær har gjort lignende projekter i løbet af året. Der er en større chance for, at han kender de nyeste materialer, nyeste teknikker, etc.\nDet er også vigtigt, at du beder om en portefølje. Uanset om du er på udkig efter tømrere og hvad det er, at du har brug for tømreren at gøre, bør du altid bede tømrerfirma i Kni Kær om en portefølje. Den skal have masser af billeder af hans tidligere projekter. Kig nøje og undersøge hvert billede.\nGodt tømrerfirma i Kni Kær\nHvis du er tilfreds med den tømrer erfaring, kommunikationsevner, portefølje og skitse, kan du spørge, hvor meget han eller hun ville opkræve dig. Faktisk kunne bede om et tømrerfirma i Kni Kær tilbud ske, selv før vi beder om hans erfaring. Du kan endda bede ham om at give et detaljeret tilbud, så du ved, hvor meget er for materialerne, og hvor meget er for arbejdsmarkedet.\nDet meste af tiden, kan brugen af underleverandører påvirker omkostningerne. Når ansættelse tømrere i dit område, er det bedst at spørge, om tømreren vil basere sig på underleverandører. Hvis de vil, hvilke de vil arbejde med. Det er også bedst, hvis du kunne opfylde disse underleverandører tømrerfirma i Kni Kær.\nDu bør være meget kræsen, når de ansætter en tømrer. Spørg ham om hans oplevelse, prøve værker, en skitse af dit projekt, og omkostningerne tømrerfirma i Kni Kær.\nTømrerfirma Sankt Jørgensmark Odense\nTømrerfirma Tåstrup Favrskov


LA Rams franchise tagger Trumaine Johnson\nMarch 2, 2017 by Christoffer\nLos Angeles Rams har designeret cornerback, Trumaine Johnson, med et non-exclusive franchise tag.\nDet er anden sæson i træk at Johnson bliver franchise tagget af Rams, og det betyder at Johnson nu kommer til at blive ligaens bedst betalte Cornerback. Johnson kommer til at tjene hele 16.7 millioner dollars i løbet af 2017 sæsonen, medmindre de to parter bliver enige om en kontraktforlængelse.\nEfter at have ladet Cornerback, Janoris Jenkins, forlade holdet i sidste off-season, var Rams tydeligvis ikke klar til også at lade Johnson smutte. Med dette franchise tag har LA holdet i bund og grund fortalt Johnson at de ser ham som en af ligaens bedste Cornerbacks.\nDet kommer til at ligge grobunden for de kommende kontraktforhandlinger imellem de to parter. Det ville være meget overraskende hvis Johnson ikke forblev ligaens bedst betalte Cornerback, såfremt de to parter skulle nå frem til en forlængelse af samarbejdet.\nRams CB Trumaine Johnson når måske FA\nLA Rams skifter til et 3-4 forsvar\nLA Rams hyrer ny offensiv koordinator\nLA Rams har ansat en ny OL coach\nFiled Under: Los Angeles Rams, NFC, NFC West, Nyheder slider, Seneste nyheder - nyheder


Road Trip i Jylland – Danmark - OnTrip.dk\nVores road trip i Jylland, gav os mange gode oplevelser. Vi fik et gensyn med Vesterhavet, Rebild bakker og Slette Strand. En rejse der også viste os nye museer, enorme statuer, fyrtårn og smuk natur ved Vadehavet. Et road trip hvor vi genopdagede Danmark og som overraskede os positivt.\nVores rute på vores road trip i Jylland som var på næsten 500 km. Vi overnattede tre steder.\nTo overnatninger hos familien i Hune.\nEn overnatning i Herning, på Best Western Plus Hotel Eyde.\nEn overnatning i Sønderborg på hotel Steigenberger Alsik Hotel & Spa.\nVi havde lige fået ny bil og da vores planlagte ferie til Canada, ikke kunne lade sig gøre pga. Corona, var vi ikke i tvivl. Vi skulle med vores nye bil på road trip i Jylland. Vi kørte fra Sjælland over Storebæltsbroen, hold i en masse køer og sent på eftermiddagen, var vi fremme i Hune.\nHune er en lille by, der ligger 2 kilometer fra Blokhus. I denne lille hyggelig by bor Tores mor og her tilbragte vi et par dage. Byen har kun 619 indbyggere og ligger omgivet af smuk natur. Vi startede selvfølgelig også den første aften med at besøge Vesterhavet, hvor vi så solen gå ned og fik en lang køretur på stranden.\nI Hune åbnede Nordens eneste museum med papirkunst i 2018. Museet tog os med på en rejse i papirkunstens verden. Det var især Bit Vejles imponerende papirkunstværker som hun meget detaljeret med en saks har klippet, som var meget smukke.\nMuseet var ikke særligt stort og på nær de få store værker, var det faktisk lidt en skuffelse.\nPris: DKK 80 for voksne og DKK 40 for børn 3-11\nÅbningstider: Tirsdag-søndag 10-16 og fra 1.juli.\nVi fik også et gensyn med Blokhus. Et sted vi begge ofte har besøgt som børn. Her en gråvejrdag i september, var byen ikke fyldt med ferieglade turister men virkede lidt søvnig og træt efter en lang sommersæson.\nVi spiste en frokost med udsigt til Vesterhavet på Kunstcafeen Blokhus. Vores valg af frokost var stjerneskud og desværre var udsigten bedre end maden som var lidt skuffende.\nEfter nogle dage hos familien, forsatte vi vores road trip i Jylland.\nVi valgte at køre af de små landeveje og tog turen over den majestætiske Aggersundbro. Vi var desuden heldige, for broen var oppe og vi fik dermed den bonusoplevelse, af se broklappen var oppe og der var et skib der sejlede igennem.\nHerefter forsatte vi vores road trip i Jylland og tog til Slette Strand. Et sted Tore besøgte meget som barn og det var endnu et af de steder, i Jylland som fremkaldte masser af minder.\nEndnu et sted ved Vesterhavet blev besøg. Solen skinnede, havet var roligt og blåt. Sikke dog en smuk dag, at besøge byen som er et af de største kystlandingspladser med omkring 20 fiskerbåde. Området er et populært sommerhusområde og det som vi ikke vidste, da vi besøgte stedet er, at fiskeren i byen er med i en populær Tv-serie som hedder:\nGutterne på kutterne.\nVi nød at kigge på bådene, det gode vejr og spiste frokost. Thorup strand Fiskerhus som lå helt nede ved vandet, havde udendørs borde og inde i butikken købte vi Fish &Chips og fiskefrikadeller med brød og remoulade. Om det var stemningen, vejret eller at vi bare var sultne ved vi ikke men det var noget af de bedste fisk, vi nogensinde har spist.\nVi sagde nu farvel til Vesterhavet og kørte ind i landet. Vi kørte forbi det område hvor Tore har gået på efterskole, genså steder og minderne myldrede frem. Vi endte ved Rebild Bakker – National Park. Et naturskønt, storslået og smukt kuperet hedelandskab. Vi nød det smukke landskab og selvom det var i september, blomstrede en del af lyngen stadig og derfor så vi de enorme bakker som ligesom var pakket ind i rødlige tæpper\nVi var også lige et smukt forbi Rold Storkro. Det var ikke fordi vi skulle have et ophold her, hvilket bestemt godt kan anbefales men vi skulle lige hilse på råvildtet inden vi kørte mod vores overnatningssted.\nBest Western Plus Hotel Eyde – Herning\nVi forsatte med at køre sydpå og Herning blev, for os et naturligt stop på vores road trip i Jylland. Hotellet lå centralt i hjertet af byen og her var vi også virkelig heldige og blev opgraderet til et stort lækkert nyrenoveret værelse. Sengen var lækker, der var et par stole og bord, topmoderne badeværelse og værelset farver samt indretning, var hyggelig.\nVi valgte at spise middag på hotellet. Restauranten virkede og så ud som en krostuen og der var hyggelig. Vi fik en pariserbøf og en burger og begge retter var utrolig velsmagende ligesom den inkluderet morgenmad også var.\nVores ophold på Best Western Plus Hotel Eyde, var bestemt en rigtig god oplevelse og vi kommer gerne igen.\nEfter et dejligt ophold i Herning forsatte vi vores road trip i Jylland og kørte endnu engang ud mod kysten. Vi endte ved Blåvandshuk Fyr, som vi måtte besøge. Tidligere på året havde vi besøgt fyrtårne på Sjælland, så nu var tiden kommet til at besøge et i Jylland.\nLidt fakta om fyret\nFyret står på Danmarks vestligste punkt.\nDet er opført i år 1900\nDet er 39 meter højt.\nDet blev elektrificeret i 1948\nPærer der anvendes i dag, er på 1.000 W\nDu kan komme op i fyret via de 170 trapper.\nEntre DKK 50\nFyret i sig selv var smukt med den omkringliggende barske natur var mere imponerende. De bakkede klitter, havet og stranden. Sikke en udsigt.\nEfter smukke naturoplevelser forsatte vi med at køre en tur ind til Blåvand. På vores road trip i Jylland, havde vi ikke set særlig mange mennesker men hold da op, de var da alle sammen samlet i Blåvand. Der var masser af mennesker alle vegne men vi fik da set de markante gadelamper som alle var lavet som et fyrtårn.\nMålet var bageren. Vi havde fået et tip om, at bageren i Blåvand, skulle bage de bedste nøddemazarin kager. Efter vi havde købt en af dem, forsatte vi vores road trip.\nBonus: kagen var bestemt en af de bedste nøddemazariner, vi nogensinde har smagt.\nVi forsatte nogle få kilometer og endte ved Tirpitz og glædede os til at opleve dette museum. Det er designet af Bjarke Ingels i en ombygget bunker fra 2. Verdenskrig med en spændende historieudstillinger.\nHan har virkelig med stål og glas formået at intrigeret bunkeren og det var lige så smukt som søfartsmuseet i Helsingør, som han også har designet.\nMed vores udleveret fjernbetjening, kunne vi gå rundt til de forskellige udstillinger og få informationerne. De faste udstillinger var:\nEn hær af beton.\nDen skjulte vestkyst.\nDesuden var der en særudstilling om de livsfarlige miner.\nUdstillingerne var superspændende, anderledes og oplysende men det var især vores besøg inde i Tirpitz bunkerne hvor vi via den underjordiske tunnel kom til den gamle kanonbunker.\nVi fik også lige kravlet en tur op på toppen og så museet fra oven.\nDet var et god besøg, som tog os tilbage til 2. verdenskrig og det var en spændende oplevelse.\nDer er en cafe på museet.\nÅbningstider: 10-17 fra tirsdag-søndag. I skoleferien er der længere åbningstider.\nEntre: DKK 145\nVi forsatte sydpå på vores road trip i Jylland og endte i Esbjerg. Her stoppede vi ved de 4 hvide mænd som er 9 meter højde betonskulpturer og hedder mennesket ved havet. Skulpturerne er lavet af billedhuggerne Svend Wiig Hansen, i anledningen af Esbjergs kommunens 100-års jubilæum.\nSmukt stod de der og kiggede ud over havet og symboliserede mødet mellem mennesket og naturen. Det var ret imponerende og da vi kom helt tæt på dem, fik vi også forskellige dimensioner og vinkler.\nVadehavet og sort sol? Nej desværre\nSeptember er kendt for sort sol ved Vadehavet. Her er der masser af stære og derfor kan dette naturfænomen opleves. Jagten gik ind på at opleve sort sol og bilen satte kurs mod Kammersluen ved Ribe ås udløb i Vadehavet.\nPå vejen så vi en del marker fyldt med stære men desværre var det ikke muligt, at stoppe og vente. Derfor forsatte vi til slusen og området deromkring, fordi vi havde læst at der ville være chance for at opleve det her.\nVi kiggede på slusen som i sig selv var interessant, kørte på den meget smalle bro over slusen og derefter kørte vi langs med diget. Vi kiggede, kiggede og kiggede men intet skete. Der var ingen stære. Efter en del tid gav vi op og forsatte vores road trip.\nVi var fast besluttet på at vores road trip i Jylland nu var forbi og satte kuren mod Tyskland. Vi ville finde et sted at overnatte i Tyskland, inden vi ville forsætte vores ferie og køre længere sydpå i Tyskland men vi fortrød.\nVi var næsten nået til grænsen og ved den sidste afkørsel på motorvejen kørte vi fra og vendte om. Vi havde længe talt om, at vi ville opleve hotel Steigenberger Alsik Hotel & Spa i Sønderborg og se det havneområde som vores yndlingsarkitekt Frank Gehry har skabt masterplanen til.\nDerfor blev vores sidste overnatning i Jylland, på Hotel Alsik i Sønderborg inden vi dagen efter kørte til Tyskland.\nVi havde dog lidt tid om morgen inden vi forsatte vores road trip. Vi nød havneområdet, så på alle sejlbådene, der denne smukke efterårsdag sejlede i fjorden. Broen gik op og der var en gevaldig trafik. Herefter kørte vi et smut forbi den historiske smukke Dybbøl Mølle hvor den første blev opført i 1744 og genopbygget adskillige gange. Den er nok mest kendt for de slesvigske krige og for mig var det en god afrunding på historien, på mit road trip i Grænselandet året før.\nHvad mener vi om vores road trip i Jylland\nDet var selvfølgelig dejligt at besøge Tores mor men derudover nød vi også, at gense en masse steder vi begge har besøgt som børn og i vores purre ungdom. Vesterhavet bliver vi aldrig trætte af at kigge på ligesom Rebild bakker. At vi desuden fik set nye ting som et par museer, fik jagtet sort sol, dog uden helt, set fyrtårn og smukke skulpturer var bonusoplevelser.\nVores road trip i Jylland var bestemt en positiv oplevelse og vi har da også, fået lyst til at opleve mere af vores smukke land.\nDanmark Jylland Road trip UNESCO World Heritage Site Vesterhavet


1xBet Sports - Bet online og del glæden med vennerne\nEr du glad for sport, og har du lyst til at få endnu mere spænding i kampene, kan du overveje at begynde at placere bets på de kampe, du ser, da det bringer meget mere intensitet ind i kampen.\nPludselig bliver det meget mere spændende at sidde og se en ellers måske halvkedelig fodboldkamp. Har du mulighed for at vinde penge på kampen, er det langt mere interessant at se den, og du kan i sidste ende tjene penge på kampen, hvis du vel og mærke har placeret de korrekte bets på opgøret.\nBesøg 1xBet Sports her\nHvis du vil gøre det nemt og enkelt for dig selv at spille på sportskampe, kan du med fordel vælge at bruge 1xBet Sports platform til at sætte dine væddemål. Det er hurtigt og let at oprette dig inde på deres hjemmeside, og når du har gjort det, har du adgang til at kunne bette 24 timer i døgnet året rundt.\nSå uanset om du har lyst til at spille en onsdag eftermiddag eller lørdag nat, kan du altså gøre det hos 1xBet Sports. Der er altid en kamp i gang et eller andet sted i verden.\nDel glæden med vennerne\nDet er sjovt at spille alene, men det er endnu sjovere at spille med dine venner. Så hvis du endnu ikke har prøvet det, kan det klart anbefales at samle alle gutterne en eller flere gange om måneden og sætte penge på den samme kamp, som I så fælles sidder og ser.\nDet er ikke sikkert, det er jer alle sammen, der ender med at vinde, men så længe du nøjes med at spille for beløb, du har råd til at tabe, gør det ikke den store forskel, om du vinder eller taber. Det er bare en hyggelig hobby at have med sine venner.


Ivan Pedersen - Julekoncert – Musikforsamling\nIvan Pedersen – Julekoncert\nIvan Pedersen - Julekoncert\n"En julekoncert med mere"\nIvan Pedersen, Martin Jønsson & Ulrik Bust\nUnder koncertnavnet EN JULEKONCERT MED MERE kan publikum møde en trio bestående af sanger/ sangskriver Ivan Pedersen – tangentspilleren Martin Jønsson og saxofonisten: Ulrik Bust.\nTrioen har bestemt sig for at udfordre nogle af traditionerne omkring det klassiske Julerepertoire, som man i disse måneder kan opleve overalt i landet i stadig flottere rammer og med alle de sædvanlige kunstnere.\nMusikken behøver – mener trioen – ikke at være oppustede versioner af de sædvanlige og elskede sange for at opleves smuk eller højtidelig og den behøver ikke at være sød som sirup for at være en ægte melodisk fejring af julen.\nTrioen påstår, at hvis den alligevel må bøje af og tage en af de ”u-undgåelige” jule-titler op, så medfører ensemblets usædvanlige instrumentale sammensætning helt naturligt en ny vinkel på værket, som således får tydeliggjort sin relevans for højtiden og nyt liv.\nIkke stort – ikke flot – ikke dyrt – men anderledes. På én gang sjovt OG højtideligt – Rocket, Poppet OG Soul´et – men alligevel julet, på en gang klassisk OG nyt. Med masser af alvor og humor, ny og gammel musik, anekdoter og instrumentale overraskelser.\nDe tre musikere er i konstant proces med repertoiret i den bevidsthed, at selvom julehøjtiden hører under det mest traditionelle i vores kulturliv, så vil en bevidstløs gentagelse af det samme år efter år automatisk komme til at kede nyere generationer, selvom de OGSÅ elsker højtiden. Så trioen inviterer altså til musikalsk legestue med julens sange som emne.\nUnder sidste års jule turné med ”En julekoncert med mere” oplevede trioen igen og igen, at publikum spontant rejste sig til stående applaus både under – og efter koncerterne. De tre mener – lettere selvoptagede – at de MÅ have gjort et eller andet rigtigt, og regner med – sammen med publikum i hele landet – at lege med julens musik igen i 2015.\nGennem resten af året kan de tre medvirkende mødes i forskellige andre musikalske konstellationer, næsten alle sammen i rockmusikalske – eller deciderede popsammenhænge, og trioen fremstår tilsammen med mere end 100 års instrumental og scenisk erfaring.\nJulekoncert med Ivan Pedersen var en varm og god oplevelse. Ivan er en glimrende formidler af såvel musik som indhold og en meget behagelig samarbejdspartner. Vores kirkekor – såvel voksne som børn – medvirkede sammen med Ivan på enkelte numre og havde en god oplevelse.\nElse Højgaard Smidt, Organist, Tolstrup Kirke