Store Hollywood-film som næsten blev kasseret | Mmm.dk\nStore Hollywood-film som næsten blev kasseret\nMange af dine yndlingsfilms overlevelse har faktisk hængt i en meget tynd tråd!\n22. november 2017 af M!\nMan bliver overrasket over, hvor mange problemer der egentlig ofte opstår, når en film bliver produceret. Mest af alt bliver man overrasket over at høre, at nogle af tidens mest ikoniske film nærmest var på randen til at blive kasseret. Vi har samlet en række af de største film, som var lige på vippen til at blive sat ud af produktion\nEn af vor tids største animationsfilm var på nippet til ikke at blive færdigudviklet I 1995. Disney var meget usikre på Pixars nye projekt om computeranimationer i spillefilmslængde, da de ikke var klar til at give slip på de klassiske tegnestrøg - desuden viste de første manuskript-tests på computeren en Buzz og Woody som var ubehagelige, sarkastiske og langt fra den kække duo, som vi kender i dag. Produktionen blev holdt tilbage, og manuskriptforfatterne fik blot tre måneder til at lave et helt nyt manuskript. Heldigvis for os blev manuskriptet færdiggjort til tiden og vi kan i dag glæde os over animationens plads i filmens verden.\nKunne du forestille dig Wes Cravens mest skræmmende gyser som en Disney-produktion? Vi ville helt sikkert have oplevet en Freddy Krueger som kildede børn i søvn og dansede rundt med enhjørninger – Disney var uhyggelig tæt på at være det eneste studie med interesse for projektet, men Wes Craven ville ikke gå på kompromis med Disneys ønske om at gøre handlingen børnevenlig. Paramount Pictures var lige forbi projektet, men droppede det på grund af, at projektet til forveksling lignede Joseph Rubens film ’Dreamscape’. Heldigvis landede manuskriptet hos New Line Cinema, som på daværende tidspunkt var et lille, uafhængigt selskab. ’Nightmare on Elm Street’ ville blive deres første reelle spillefilm, men under optagelserne af filmen opstod der problemer med distributionsaftalen, og castet såvel som crewet blev ikke betalt i to uger. De formåede at kæmpe sig igennem produktionsproblemerne, og nu ligger Nightmare-franchisen som den 2. bedste indtjenende gyser-franchise lige under ’Halloween’. New Line Cinema er siden da blevet et stort produktionsselskab på grund af denne film, og firmaet bliver ofte omtalt som ’the house that Freddy built’.\nDumb & Dumber(1994)\nDa Farrelly-brødrene fik den geniale idé at smede to kæmpeidioter sammen på en rejse mod et mål, som gav absolut ingen mening, var studieselskaberne yderst skeptiske. De komiske eskapader på film lå ikke lunt i svinget eller først i køen hos studiernes præferencer, og Jim Carrey og Jeff Daniels blev begge stærkt frarådet at medvirke i Farrelly-brødrenes film – de fleste sagde simpelthen, at de ville ødelægge deres karriere ved at være med i denne film! Heldigvis kom Motion Picture Corporation of America på banen, og en af vor tids bedste komediefilm kunne endelig se dagens lys.\nNu tænker du sikkert: denne film burde ikke være blevet lavet! Vi er helt enige, men alligevel er der en fed historie bag produktionen. Produktionsselskabet Universal Pictures gik med til et budget på 100 millioner dollars, men produktionen endte helt oppe på 175 millioner dollars. En masse manuskriptproblemer resulterede i, at selskabet blev nødt til at få nyt blod på holdet – bl.a. skulle James Newton Howard kreere musikken igen fra bunden, og Joss Whedon blev i sidste øjeblik kaldt ind for at hjælpe med skriveriet – han kaldte det ’syv uger i helvede’. Hele produktionen blev yderligere udskudt da en enormt dyr kulisse til filmen blev ødelagt af en orkan. Kevin Costner mistede næsten livet i uvejret, stuntkoordinatoren blev sendt på hospitalet og Kevin Costners stuntmand var forsvundet i havet i flere dage. Man kunne fristes til at tro, at selve havet ikke ville være med til filmens tilblivelse.\nHer taler vi ikke decideret om produktionsproblemer på virksomheds øjemed, men mere om selve filmen som værende forbandet! Rygterne går i hvert fald på unaturlige hentydninger til, at produktionen skulle stoppes, og gølgende ting gjorde produktionen af denne dæmoniske film yderst besværlig:\n· Manuskriptforfatteren David Seltzer, skuespilleren Gregory Peck og produceren Mace Neufeld var alle med i et fly som blev ramt af et lyn – i tre forskellige tilfælde!\n· Gregory Pecks søn skød sig selv under filmens produktion.\n· IRA - irske republikanske hær – bombede et af hotellerne, hvor crewet boede og desuden også restauranten, som de skulle spise i.\n· Et fly som var planlagt at skulle fragte dele af rollebesætningen, blev i sidste øjeblik flyttet til et skema normale passagerruter – flyet styrtede ned og dræbte alle om bord.\n· Dyrepassere blev angrebet af deres egne dyr under optagelserne – én blev dræbt at en løve.\n· Den sygeste fact af dem alle er, at på fredag d. 13. august 1976, kørte special-effect-konsulenten John Richardson galt i et biluheld. Hans assistent blev dræbt ved at blive skåret midt over af bilens forreste hjul. Da Richardson kravlede ud af bilen kiggede han op og så et vejskilt, hvorpå der stod: Ommen 66,6 km.\nMon ikke produktionsselskabet var lidt skeptisk ved efterfølgeren?\nDet første udkast til filmen blev afvist af Columbia Pictures, da de mente af produktet ikke var ’sexet nok’. De næste fire år fik instruktør Robert Zemeckis og Bob Gale afslag hos samtlige produktionsselskaber – de prøvede endda at sælge ideen hos Disney, som dog ikke var fan. Specielt ikke af de morsomme, incest-prægede forhold mellem mor og søn. I hele denne proces undgik både Gale og Zemeckis deres gode ven Spielberg, da de ikke ville blive kendt som dem, ’der kun kunne få et job, fordi de var venner med Spielberg’. De valgte til sidst at bide i det sure æble, og tog gudskelov fordel af deres værdifulde kontakt. Efter en lang række problemer med at få Michael J. Fox væk fra ’Blomsterbørns Børn’ og ikke mindst få Christopher Lloyd på rollelisten, blev filmen endelig til - og det er vi saftsuseme glade for!\nEn af tidens mest ikoniske sci-fi-franchises var tilbage i 70’erne ikke den mest eftertragtede produktion i tiden. Sci-fi-genren var ikke specielt populært på det tidspunkt, og George Lucas fik både et afslag fra selskaberne United Artists og Universal Pictures. De mente simpelthen ikke, at det ville være det værd i forhold til, hvor stort budgettet skulle være. Lucas formåede heldigvis at få en aftale med Alan Ladd, jr., chefen hos 20th Century Fox, hvor de blev enige om sequel-rettigheder, merchandise og andre aspekter. Ladd havde ikke decideret en tiltro til filmen, men mere en tiltro til Lucas. Produktionen gik i gang, men blev hurtigt afbrudt under optagelserne i Tunesien, hvor en regnstorm ødelagde store dele af de dyre rekvisitter. Samtidig havde en stor del af besætningen svært ved at tage projektet seriøst, da de var sikre på, at filmen ville blive set som en dårlig børnefilm. Til sidst kom projektet bagud med to uger, og Lucas fik besked på at produktionen skulle være færdig indenfor en uge, hvis ikke projektet skulle kasseres. Med nogle ændringer i skemaet, opdelingen af crewet i tre enheder og en masse hårdt arbejde blev filmen færdig til tiden – dog efter at George Lucas blev diagnosticeret med forhøjet blodtryk og stress. Han overlevede gudskelov og kan nu se tilbage på tiden som udgangspunkt for den formidable Star Wars-saga.\nMargot Robbie er på vej med solofilm til Harley Quinn\nSkaberen af Rick & Morty giver fans råd om, hvordan man håndterer depression\nGeniet bag serien har også andre guldkorn til folket.\nChristopher Nolan understreger forskellen på Dark Knight-trilogien og andre superheltefilm\nNøglen til en god film ifølge mesterinstruktøren.


Håndbold Spiller Foreningen har ansat Michael Sahl Hansen som direktør. 32-årige Michael Sahl Hansen afløser foreningens nuværende direktør, Annelise Vidø, som har valgt at søge nye udfordringer.\nMichael Sahl Hansen er uddannet cand.merc. i økonomisk markedsføring og kommer fra en stilling inden for marketing og håndbold i PARKEN Sport & Entertainment. Michael Sahl Hansens aktive håndboldkarriere foregår i øjeblikket hos 1. divisionsklubben AG Håndbold.\nFormand Torben Vinther:\nHan har den rigtige håndboldmæssige og uddannelsesmæssige baggrund. Han er en vellidt og kendt person, der kommer helt frisk fra miljøet. Vi er meget glade for at have ansat Michael Sahl Hansen og har store forventninger til samarbejdet. Vi er sikre på, at han bliver en god direktør.\nMichael Sahl Hansen:\nDet bliver en kæmpe udfordring, og jeg ser frem til at arbejde med at få endnu bedre vilkår for spillerne. Nu hvor min aktive karriere er ved at gå på hæld, så vil jeg rigtig gerne blive i håndboldmiljøet. Jeg glæder mig til at komme i gang og lægge en indsats i foreningen, som også tidligere har hjulpet mig som spiller.\nFakta om Michael Sahl Hansen:\n- 32 år\n- uddannet cand.merc. i økonomisk markedsføring\n- professionel håndboldkarriere i FIF, FCK Håndbold og AG Håndbold\n- 24 Y-landskampe og 13 U-landskampe\nMichael Sahl Hansen, 40 18 75 10\nTorben Vinther, 20 21 00 11


Kombi barnevogn, Sort Sølvstel - Pure - Topmark fra Topmark\nHjem / Baby og småbørn > Babytransport / Kombi barnevogn, Sort Sølvstel – Pure – Topmark\nVarenummer (SKU): T8050-Sort-Sølv Kategori: Baby og småbørn > Babytransport\nKombi barnevogn, Sort Sølvstel – Pure – Topmark fakta\nKombi barnevogn, Sort Sølvstel – Pure – Topmark fra Topmark\nKombi barnevogn, Sort Sølvstel – Pure – Topmark er fantastisk at have, når man har børn, og det forstår man godt, for kvaliteten er god og prisen er også god. Når vores tanker er omkring børnene, vil vi ikke gå ned på kvalitet, og går du med Kombi barnevogn, Sort Sølvstel – Pure – Topmark er du godt på vej. Kombi barnevogn, Sort Sølvstel – Pure – Topmark købes ofte i online butikken Babyshower. Når behovet melder sig for autostole, sutteflasker eller knæbeskyttere, er vi stolte af, at du ret sikkert finder det her på siden. Barnevognen holder ikke evigt, derfor skal du passe på den. De vigtigste ting at holde øje med er stellet, hjulene og tekstilerne. Når en barnevogn bliver passet godt på, holder den meget længere, og alle elsker en pæn, ren og velholdt barnevogn.\nKombi barnevogn, Sort Sølvstel – Pure – Topmark til de små\nKombi barnevogn, Sort Sølvstel – Pure – Topmark får stadig topkarakter blandt forbrugerne der har købt den i den altid eftertragtede varekategori Baby og småbørn > Babytransport. Der kommer hele lovpligtige 14 dages returret til at sikre dig mod fortrydelse af købet af din vare. Vidste du at størstedelen af dem der handler online køber Kombi barnevogn, Sort Sølvstel – Pure – Topmark hos onlineshoppen Babyshower, der har forstået vigtigheden af at have de rigtige varer på hylden. Hos webshoppens store udvalg finder du noget for alle, og der kan klikkes køb på produktet er på siden. Ved at købe dine varer i en webshop er priserne bedre- og det lader sig gøre, når man ikke skal betale til showroom og butikker på dyre adresser.\nFordele når du køber Kombi barnevogn, Sort Sølvstel – Pure – Topmark online\nNår webshops leverer dine produkter, er du stillet lidt bedre, som ikke nødvendigvis findes i fysiske butikker. Alle danske webshops skal jævnfør loven give 14 dages returret. efter dit online køb, der er endda shops, der vælger at give mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. Derudover har du et meget større udvalg, som gør det let at sammenligne priser, når man kan se de forskellige shops priser med det samme. For at det ikke skal være løgn, kan du endda lave en prissammenligning direkte på din mobiltelefon i bussen eller toget. Den helt stort fordel ved købe produkterne online er at slippe for, at være underlagt butikkernes åbningstider. Dine varer bliver sendt direkte hjem til dig, alternativt kan de sendes til dig arbejde, så vælg det, der passer bedst til dig. I dag er der ingen grund til at skulle stå i kø ved en kasse – ved online handel køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så undgår du skrigende unger, der plager deres forældre om slik og søde sager.\nVær den første til at anmelde “Kombi barnevogn, Sort Sølvstel – Pure – Topmark” Annuller svar


Hvordan vasker jeg tøj farvet af solcreme? Få gode råd her!\nDet er aldrig sjovt at opdage, at ens yndlingsbluse eller børnenes hvide badedragt har fået gule skjolder og er blevet misfarvet af solcreme.\nDet er derfor vigtigt at være ekstra påpasselig, når du smører dig med solcreme. Vi anbefaler, at du lader solcremen tørre godt ind i huden, inden du tager sommerkjolen over hovedet for at undgå, at solcremen smitter af, og at du undgår lyse tekstiler, som er ekstra modtagelig for misfarvning.\nSådan får du solcreme af tøjet - vores bedste vaskeråd\nEr uheldet alligevel ude, er vores bedste vaskeråd at komme koncentreret vaskemiddel til farvet tøj direkte på pletten og lægge tøjet i en plastikpose natten over. Vask herefter ved så høj temperatur, som tøjet kan tåle, og gentag proceduren op til tre gange, hvis det er nødvendigt.\nOBS: Det er vigtigt ikke at anvende vaskepulver med optisk hvidt, blegemiddel eller klorin. Klorin forværrer pletterne og muligheden for at fjerne dem - i værste fald gør det pletterne røde.\nAlternativt kan du sende tøjet til rens, det har nogle af vores kunder haft succes med.\nGode huskeråd til at undgå afsmitning af solcreme\n• Vask hænderne grundigt efter du har smurt solcreme på, så du undgår pletter på tekstiler og andre genstande.\n• Vask solcremen af, inden du går i seng, så du undgår, at det smitter af på sengetøjet.\nSolcreme til børn, der ikke farver tøjet\nEr du på jagt efter en solcreme til dig selv eller dine børn, som ikke giver pletter på tøjet, så kan du godt lede længe. Her får du forklaringen på, hvorfor bliver mit tøj farvet gult af jeres solcreme?\nFå flere gode råd om solcreme & pletter i videoen, og hvad du gør for at undgå pletter på tøjet


Set fra mit vindue - august 2017, efter sommerferien | aarhusstift.dk\nAugust 2017 - Set fra mit vindue\nDet er noget underligt noget med sommerferien. De tre-fire uger den forløber over, vil i hverdagens rummel forsvinde næsten ubemærket. Men i sommerferien er tiden en anden. Den går langsommere, og verden ændrer karakter. Gaderne overtages af turisterne. Villavejene ligger øde hen. Det store islæt af studerende og unge mennesker vi har i byen, hvor jeg bor, bliver mærkbart mindre. Det kommer ligesom en træthed eller måske nærmere ladhed over det hele. Andre kunder i butikkerne, andre gæster i biograferne, en anden menighed i kirkerne. Ja, de fleste af os, dalrer også feriedvaske rundt i andre sammenhænge, i andre gader, end dem, vi plejer.\nNu er vi så, så småt, ved at vende tilbage til normaltilstanden. Dagene er blevet kortere, aftnerne mørkere, løvet tungere, og trafikken begynder i den grad at antage samme niveau som før ferien. Hjemkomne familier fylder forrådskamrene op i det lokale Føtex, og de tilbagevendte studerende fejrer gensyn og rus-kurser.\nSå er der et helt år til næste sommerferie. Om ikke så længe - heldigvis - er det efterårsferie, og efter den pynter butikkerne så småt op til jul. Nå undskyld, jeg vil ikke ødelægge den ærede læsers gode humør og den efter-ferie-fred, der endnu måtte være tilbage. Dette blot for at understrege, at hverdagen er her igen, og at det på mange måder også er godt nok. En lang ferie - tror jeg, jeg kan få de fleste til at indrømme - omend hårdt pressede - er vi ikke beregnede til.\nBibelen begynder, som mange vil vide, med en myte om, hvordan mennesket fra begyndelsen færdedes i ferieagtig harmoni med skaberen, sig selv og omgivelserne. Som bekendt varede det ikke ved. Et dramatisk brud indtraf, hvorefter det daglige slid med dertil hørende bekymringer satte dagsordenen. Siden har det været den herskende normaltilstand. Og selvom det i den grad kan stikke af fra os fra tid til anden, så er lediggangen sjældent at foretrække. Den tilstand trives vi ikke i. Derfor holder vi også af hverdagen.\nMen jeg tror til gengæld, at det er vigtigt, at vi, for at undgå det hele igen går i et og dagene æder dage, ugerne uger og månederne måneder, må dyrke ritualerne, hverdagenes ritualer.\nDe kan være mange slags: en spadseretur ved aftenstid, et glas rødvin med ægtefællen, en biograftur i ny og næ, kirkegang om søndagen. Ritualer handler jo blandt mange ting om genkendelighed og om at få lidt form på den tid, der ellers let kan blive til en stor uformelig masse af dage, der bare går alt, alt for hurtigt.\nMåske har det også noget med alderen at gøre. En tid er man mest til opbrud og fester, siden, når tiden er blevet mere knap, er det hverdagenes forudsigelige gænge og de gentagne glimt af det gode liv, der tæller.\nDerfor irriterer det mig også - for nu at ride den kæphest en gang til - at vores byer i stigende grad underlægges et herskende event-tyranni. Vejene, gaderne, pladserne og parkerne (her i Aarhus også kystlinjen ved Tangkrogen!) hvor vi sagtmodige yndere af hverdage og rutiner gerne færdes, udlægges i stigende grad til permanente party-zoner med store menneskemængder, parkerede biler i stabler, høj musik og konstant fest til følge.\nJeg ved godt, at jeg lyder som en sur gammel mand. Det er jeg måske også. Men mest af alt er jeg en ellers tilfreds borger i en dejlig by, der er ved at vende tilbage til hverdagen, som jeg med mange andre holder vældigt meget af, og som jeg tror, er det, der holder i længden. Når alt kommer til alt.


Industristole – Global Stole sætter ergonomi og kvalitet i højsædet | Industristole | SCAN-FLEX STÅLREOLER A/S\nSøg på scan-flex.dk\nHos os har du "FRIT VALG PÅ ALLE HYLDER" og et bredt program af gennemprøvet inventar til indretning af lager, magasin, arkiv, værksted, garderobe, produktion og kantine. Herudover tilbyder vi et solidt program af materiel til intern transport af store som små emner.\nScan-Flex Stålreoler A/S er en seriøs og kompetent sparringspartner, når det gælder rationelle og effektive indretninger.\nScan-Flex Stålreoler A/S Hjulmagervej 11\nTlf. 59 18 63 63\n« Værkstedsborde – filebænke\nIndretningsforslag – nemt, gratis og uforpligtende »\nIndustristole – Global Stole sætter ergonomi og kvalitet i højsædet\nPå udkik efter industristole / arbejdsstole med ergonomi, teknik og kvalitet i højsædet? Scan-Flex forhandler hele Global Stole’s program af industristole / arbejdsstole. Om du vil sidde højt eller lavt har vi stolen der passer til din arbejdssituation.\nAlle universalstole er udstyret med Euromatic sædemekanisme, som gør at du sidder naturligt og afslappet. Ved hjælp af 2 små gaspatroner indstilles sædevinklen og ryglænet nemt. Vælg mellem 4 højder: superlav, lav, mellem og høj.\nSe priser på vores webshop\nVores montørstole er til dig der ellers måtte sidde på hug eller stå foroverbøjet. Montørstolene kan fåes i mange varianter og til mange typer brugere, fra børnehavepædagoen til svejseren. Vælg mellem sæder i PU-skum, plast eller polster.\nStåstøttestole forbedre arbejdstillingen og aflaster ryg og ben ved stående arbejde. Vælg mellem flere varianter af ståstøttestole. Sæder i PU-skum, plastik og polstret.\nTaburetter er perfekte i situationer hvor man har behov for at skifte mellem stående og siddende arbejde for eksempel sammen med hæve/sænkeborde. Med mange kombinationsmuligheder for individuel tilpasning med flere typer stel og sæder, sikres du god ergonomi og optimal arbejdstilling.\nScan-Flex – meget mere end blot industristole / arbejdsstole\nScan-Flex tilbyder indretning af lagre, magasiner, arkiver, værksteder og personalerum. Et forretningskoncept som har resulteret i løbende udvikling, solid fremgang og styrket markedsposition.\nScan-Flex har i mange år løst et utal at vidt forskellige, større og mindre opgaver for såvel offentlige som private kunder. Dette gør Scan-Flex til en seriøs leverandør og kompetent sparringpartner, når der skal indrettes.\nNøgleord: Industristole, Værkstedsindretning, Værkstedsinventar\nFlere pallereoler til Kryta\nScan-Flex Stålreoler har taget sin egen medicin\nScan-Flex Stålreoler er flyttet til Hjulmagervej i Holbæk\nPallereoler til Tjellesen Max Jenne AS\nFlytbare kontorer – Et transportabelt modulkontor fra Lagerkomponenter\nMezzanin og pallereoler til DS stålprofil A/S\nNy produktserie af mezzaniner og modulvægge\nCopyright © 2018 SCAN-FLEX STÅLREOLER A/S - Alle rettigheder forbeholdes


Indsigt: Forsoningskommissionen: en grønlandsk folkekomedie\nEmnekreds: Forsoningskommission, Grønlands historie, Rigsfællesskab og selvstyre.\nDemonstrationen foran Landstinget den 30.september 2014 førte til Aleqa Hammond-styrets fald\nDet besejrede Danmark var i 1814 alt andet end en grådig kolonimagt, som gik efter at få fingrene i Grønland. Men Danmark tog opgaven på sig og løste den, så Grønland i dag står med en stærkere oprindelig kultur end de fleste tidligere kolonier. Derfor er Forsoningskommissionen ren folkekomedie. Det mener historikeren Thorkild Kjærgaard.\nTirsdag den 14. januar 2014 var det 200 år siden, at Grønland blev et rent dansk ansvarsområde. Indtil da havde Grønland sammen med Island og Færøerne, de to andre gamle norske bilande i Nordatlanten, været et dansk-norsk fællesanliggende. Sådan skulle det ikke længere være. Ved Freden i Kiel, der blev underskrevet i det store, nu nedrevne Buchwaldscher Hof på Dänische Strasse i Kiel sent på natten mellem den 14. og den 15. januar 1814, blev det bestemt, at den dansk-norske union skulle opløses som del af den europæiske fredsslutning efter mere end tyve års uafbrudt krig. Den dansk-norske union havde da bestået siden 1380.\nFastlandsnorge – den del af den skandinaviske halvø, vi i dag kender som Norge – skulle gå til Sverige som kompensation for Finland, som Sverige havde mistet til Rusland i 1809. De nordatlantiske øer, som Norge i sin tid havde bragt med ind i unionen, skulle fremover høre til Danmark, endskønt de både formelt og ikke mindst reelt stadig var en del af kongeriget Norge, tydeligst for Grønlands vedkommende.\nFrem til 1814 var den store arktiske ø i det nordøstlige hjørne af det nordamerikanske kontinent hovedsagelig styret af nordmænd. Det gjaldt lokalt i Grønland, hvor de fleste missionærer og langt de fleste koloniembedsmænd var norskfødte, og det gjaldt centralt i den dansk-norske hovedstad København, hvor de grønlandske sager blev ekspederet gennem de “norske kontorer.” Også de to store offentlige institutioner uden for centraladministrationen, som tog sig af Grønland – Seminarium Groenlandicum på Købmagergade, der var en sprogskole for kommende grønlandsmissionærer, og Den Kongelige Grønlandske Handel på Christianshavn – var i hovedsagen bemandet med nordmænd.\nFreden i Kiel ændrede den nordeuropæiske scene til ukendelighed. For Norden som helhed betød den – efter det korte mellemspil med den svensk-norske union, der brød sammen i 1905 – en fragmentering og deraf følgende marginalisering i international politik, som Nordisk Råd og andre behjertede forsøg på at hele sårene aldrig har kunnet rette op på.\nFor Norge og Danmark var freden på hver sin måde en katastrofe: Norge mistede sit elskede nordatlantiske imperium, som den fælles dansk-norske statskasse efter Hans Egedes geninddragelse af Grønland i riget 1721 havde brugt enorme ressourcer på. Og Danmark så sig uden Norge reduceret til »et lidet, fattigt land«. En andenrangs spiller med et mægtigt nordatlantisk appendiks, som man ikke rigtig vidste, hvad man skulle gøre med, og som mange, inklusive selveste kong Frederik VI, så på med skepsis eller endog uvilje. Der eksisterede i 1814 ikke noget dansk ønske om at blive en polarnation.\nDer er skrevet adskillige bøger og publiceret dynger af lærde afhandlinger om Freden i Kiel. Men det betyder ingenlunde, at hver sten er vendt og forhandlingsforløbet klart belyst. Tværtimod er Freden i Kiel et minefelt spækket med myter, skrøner, fortielser, beskyldninger om højforræderi og benægtelse af åbenlyse magt- og geopolitiske realiteter.\nEn af de hyppigst forekommende skrøner om Freden i Kiel er beretningen om, at Grønland, Færøerne og Island kom til Danmark ved et diplomatisk kup begået af Frederik VIs durkdrevne og snarrådige chefforhandler i Kiel, Edmund Bourke. Kynisk udnyttede Bourke trætheden efter dages og nætters opslidende forhandlinger og den angiveligt manglende historiske viden hos den svenske hovedforhandler, friherre Gustav af Wetterstedt, til i sidste øjeblik at få listet en bestemmelse ind i traktaten om, at de nordatlantiske øer ikke skulle følge Norge ind i unionen med Sverige, fordi de ikke var en del af Norge og aldrig havde været det. I opregningen af, hvad der skulle forstås ved Norge, kom undtagelsen ind i den fransksprogede sluttekst som et parentetisk indskud: »la Groenlande, les îles de Ferröe et l’Islande non comprises« (på dansk: »Grønland, Færøerne og Island ikke deri indbegrebne«).\nDenne historie – senest gengivet i Martin Breums fortræffelige og meget læste bog Når isen forsvinder – har intet på sig. Der skal, heldigvis eller desværre, mere til for at ændre verdens gang end en åndsnærværende diplomat, rent bortset fra at det toptrænede svenske diplomati og den lærde Wetterstedt, som senere blev sit lands udenrigsminister, naturligvis var helt på det rene med de nordatlantiske øers statsretlige stilling. Men fornuften og det kølige overblik har haft svært ved at få ørenlyd, når det drejer sig om Freden i Kiel 1814.\nEn af de få, der har forsøgt at sætte Freden i Kiel ind i en større geopolitisk sammenhæng, er grønlandshistorikeren Finn Gad, der i en engelsksproget artikel fra 1979 argumenterede for, at den virkelige dukkefører ved forhandlingsbordet i Buchwaldscher Hof var repræsentanten for den britiske regering, Edward Thornton.\nDanmark-Norge havde siden 1807 ligget i krig med England og været afskåret fra direkte kontakt med Grønland, Island og Færøerne af Royal Navy, der holdt det nordatlantiske område fra Norges vestkyst over Færøerne, Island og Grønland til de daværende britiske kolonier i Canada i et jerngreb. Intet kunne ske uden om England, der sad med alle kortene på hånden. Det mest nærliggende var derfor ifølge Finn Gad at se Grønland og de øvrige nordatlantiske øers overdragelse til Danmark som resultat af et britisk ønske eller måske snarere et britisk krav.\nDet er, som bemærket af Finn Gad, højst ejendommeligt, at Edmund Bourke – af danske og norske historikere udråbt til henholdsvis helten og skurken fra Kiel – i sine skrivelser til København i dagene efter fredsslutningen ikke på noget tidspunkt giver udtryk for stolthed over at have reddet de nordatlantiske øer for Danmark. For Finn Gad at se kan de nordatlantiske øer derfor næppe have været noget, den danske chefforhandler kæmpede for, snarere noget han ikke kunne undgå.\nDen iagttagelse slap Finn Gad ikke godt fra. Gad, der var noget af en underhund i det historiske establishment, blev brutalt slagtet flere gange af den prominente københavnske professor Ole Feldbæk, sidst i det autoritative værk Dansk Udenrigspolitiks Historie (2003), hvor det om Gads tese summarisk hedder, at den »savner belæg og sandsynlighed«.\nIngen af delene er rigtige. For det første er det ikke sandt, at Finn Gad ikke belægger sin tese. Han har været længere nede i Edmund Bourkes papirer fra dagene og nætterne i Kiel end nogen tidligere forsker og afdækker vigtige, ikke tidligere bemærkede vidnesbyrd om massivt tryk på den danske hovedforhandler fra Edward Thorntons side. For det andet er det ikke sandt, at tesen savner sandsynlighed. Tværtimod er den overordentlig sandsynlig. Ja, så sandsynlig, at den – hvis ikke lige det havde handlet om så betændt et emne som Freden i Kiel – ville være blevet accepteret uden videre på grund af sin indlysende strukturelle styrke. Nemlig ved at pege på, at det var Storbritannien, som bestemte i Nordatlanten, og at tingene derfor nødvendigvis måtte ordnes på sådan en måde, at London blev tilfreds.\nDet ville London ikke blive, hvis det hele skulle gå efter bogen, og de foregående års stormagtsaftaler, gående ud på, at Sverige skulle have Norge som kompensation for Finland, var blevet udmøntet på den måde, at de nordatlantiske øer havde fulgt Norge ind i den nye svensk-norske union. Det ville nemlig have betydet, at der var opstået en ny stærk nordeuropæisk magt med hovedstad i Stockholm og støttepunkter tværs over Nordatlanten frem til Canada, hvad der hurtigt kunne blive en udfordring for Royal Navy.\nDer var i og for sig ikke noget, Sverige hellere ville. Så langt tilbage som i 1658 havde den sejrrige krigerkonge Karl X Gustav over for Danmark-Norge gjort krav på Norge, Island og Færøerne, og havde Grønland været i spil på det tidspunkt, ville han utvivlsomt også have rejst krav om det. Men hvor meget vidtløftige drømmerier om at få fingrene i Grønland, Island og Færøerne end kan have appelleret til Sverige og til den brillante franske revolutionsgeneral, hærfører og tidligere rival til Napoleon, Jean Baptiste Bernadotte, der nu i 1814 som svensk kronprins under navnet Karl (XIV) Johan stod i spidsen for Sverige, så havde de ingen gang på jorden.\nUindskrænket britisk herredømme over Nordatlanten var et vigtigt krigsmål for regeringen i London. Det var derfor en selvfølge, at England ikke ville give plads for en ny, potentiel konkurrent til erstatning for det just eliminerede Danmark-Norge. Det Norge, som Storbritannien ville tillade Sverige at få, var fastlandsnorge og kun fastlandsnorge. Det havde Sverige allerede de facto accepteret før fredsforhandlingerrne i Kiel. Men for god ordens skyld blev det alligevel slået fast med syvtommersøm, at nok skulle Sverige have Norge, men det var uden Færøerne, Island og Grønland, “der aldrig havde hørt til Norge,” som Bourke og Wetterstedt frimodigt erklærede i skøn samdrægtighed – formentlig for at blive fri for at sige sandheden, som var, at de begge handlede efter britisk ordre. Ingen skulle bagefter komme og sige, at stormagterne havde snydt Sverige!\nMed hensyn til de nordatlantiske øer var der for England herefter to muligheder: Man kunne beholde dem og inddrage dem i det britiske imperium, således som blandt andre den indflydelsesrige naturvidenskabsmand og mangeårige præsident for Royal Society, Joseph Banks, var ivrig fortaler for. Eller man kunne overføre dem til det stærkt svækkede Danmark. Om Danmark havde lyst til at modtage de nordatlantiske øer spillede i den forbindelse ikke nogen rolle. Danmark var nødt til at makke ret over for England.\nMan valgte det sidste, formentlig fordi man dermed mente at have fundet en løsning, som friholdt det i forvejen vidt udspændte britiske regeringsapparat fra nye, belastende opgaver, samtidig med at man sikrede Englands dominans i Nordatlanten lige så godt, som hvis England selv havde overtaget øerne. Som nordeuropæisk småstat ville Danmark altid være tvunget til at danse efter Englands pibe, og heller ikke på den anden side af Atlanterhavet øjnede man i London noget eller nogen, som kunne true Englands stilling.\nHer forregnede England sig alvorligt. Man undervurderede Danmark, som på mirakuløs vis genrejste sig i løbet af 1800-tallet. Men først og fremmest undervurderede det arrogante og selvsikre Storbritannien det unge USA, deres tidligere koloni. Og det fortsatte Storbritannien med at gøre en rum tid endnu.\nDa USA i 1823 formulerede den såkaldte Monroedoktrin, som erklærede hele den amerikanske halvkugle for USA’s interessesfære med en tilføjelse om, at europæiske kolonimagter, som allerede var etablerede, kunne beholde deres besiddelser, men at nye magter ikke ville blive tålt nogetsteds, trak man på smilebåndet i London. Hvis nogen ligefrem havde sagt, at Monroedoktrinen kunne få betydning for Englands adgang til Grønland, ville man have leet højlydt.\nIkke desto mindre var det lige præcis, hvad der skete, da USA, der i 1916 havde meddelt, at “den amerikanske regering ikke ville modsætte sig, hvis den danske regering udvidede sine politiske og økonomiske interesser til hele Grønland,” i 1920 med underforstået henvisning til Monroedoktrinen, nægtede at give Storbritannien forkøbsret, hvis Danmark skulle ønske at sælge Grønland. Et transatlantisk samarbejde havde udviklet sig mellem Danmark og Storbritanniens tidligere koloni USA, som i mellemtiden var blevet verdens stærkeste magt.\nDøren til Grønland var ved at lukke sig for England, der ikke længere var ene om at bestemme i Nordatlanten. I 1940, ved begyndelsen af Anden Verdenskrig, smækkede den endeligt i. Det skete, dagen efter at englænderne uden først at informere USA havde besat Island, da præsident Franklin D. Roosevelt kaldte den britiske ambassadør i Washington Lord Lothian til Det Hvide Hus. Her lod en tydeligt irriteret præsident ambassadøren vide, “at han [Roosevelt] havde taget den britiske besættelse af Island til efterretning, og at han i den forbindelse ikke havde noget særligt at indvende, men hvis de [englænderne] forsøgte det samme kneb i Grønland, ville han blive meget vred.”\nDet er næsten unødvendigt at sige, at englænderne siden den dag har holdt sig langt væk fra Grønland.\nHvis Storbritannien kunne gøre forhandlingerne i Kiel om, ville man sikkert lytte til Joseph Banks og instruere Edward Thornton til at sætte sig på de nordatlantiske øer – i stedet for i forvisning om Englands urokkelige overmagt at lade dem gå til Danmark. Kun på den måde kunne England gøre sig håb om at bevare kontrollen over Nordatlanten på længere sigt.\nVar det sket, ville det ikke blot have sikret Storbritanniens position i Nordatlanten. Det ville også have trukket Grønland, Island og Færøerne ind i den overmægtige angelsaksiske verdens uimodståelige favntag og dermed have givet de tre landes små befolkninger en anden skæbne end den, der endte med at blive dem til del. Grønland ville være blevet behandlet på lige fod med de britiske kolonier i det nordøstlige Canada, og det er svært at forestille sig, at grønlandsk i dag ville have eksisteret som andet end – i bedste fald – et uddøende minoritetssprog.\nSet på baggrund af ovenstående er den grønlandske “forsoningskommission,” som blev nedsat tidligere på året, åbenlyst ude af trit med de historiske realiteter. Tværtimod burde Grønland være taknemmelig for, at forhandlingerne i Kiel endte med, at Storbritannien pålagde et modvilligt Danmark at overtage Grønland i stedet for at indlemme øen i det britiske imperium.\nDanmark var i 1814 alt andet end en grådig kolonimagt, som gik efter at få fingrene i Grønland. Men man tog opgaven på sig og løste den på en sådan måde, at Grønland i dag uden konkurrence fremstår som det rigeste, det sundeste og det bedst fungerende samfund i Arktis – og det eneste sted, ikke bare i Arktis, men på hele det amerikanske kontinent, hvor den indfødte befolkning ikke er en trængt minoritet, men folket, kort og godt. Grønland er også det eneste sted på den amerikanske halvkugle, hvor det indfødte sprog ikke er truet. Af de mange hundrede sprog, som fandtes i Den ny Verden, da Columbus gik i land 1492, er grønlandsk det eneste, som trives og har det godt. Der er en rig litteratur på grønlandsk, og det benyttes overalt, både som dagligsprog og som magtens sprog. Det bruges i regeringskontorerne, ligesom det bruges i hjemmene, på gaden, i butikkerne, i kirken, i skolen og i retssalene. Kan man det ikke, har man et problem.


Stor Beavertail slæde med pose til lokkegæs - Perfekt til ande- og gåsejagt\nDen nye Beavertail slæde i stor model er ideel til en lang række formål, hvor du skal fragte mere end du kan bære. Med slæden får du en praktisk og slidstærk canvas pose, så du kan fragte op til 24 full body lokkegæs.\nStor Beavertail slæde med pose til lokkegæs antal\nVarenummer (SKU): JP-22 Kategorier: Andejagt, Gåsejagt, Jagtskjul, Skydepram Brand: Beavertail\nNyhed fra amerikanske Beavertail\nPå lager sommer 2021\nDu kan allerede nu bestille den nye Beavertail slæde i stor model, som er ideel til en lang række formål, hvor du skal fragte mere end du kan bære.\nSlæden er udført i samme høje og kraftige kvalitet, som du kender fra Beavertails både, og den er helt perfekt til at slæbe efter båden med ekstra lokkefugle mv. Med slæden får du en praktisk og slidstærk canvas pose, så du kan fragte op til 24 full body lokkegæs i slæden (se video herunder).\nNår du er på trækjagt fra pram må du gerne bruge motor til transport ud til jagtstedet, men den må ikke forefindes i båden under selve jagten. Her kommer slæden virkelig til sin ret, da du kan opbevare den sikkert her, og tøjre slæden et stykke fra stedet, hvor du jager.\nBeavertails Sport Sled leveres med et trækreb, så den er nem at trække på både land og vand. Slæden har samme type bund som prammene og ligger derfor stabilt på vandet.\nEfter jagten kan du trække det nedlagte vildt tilbage til bilen med forholdsvis få kræfter.\n100% Virgin Polyethylen-materiale (afbalanceret stivhed, fleksibilitet, styrke og holdbarhed)\nRoto-støbt konstruktion uden samlinger\nTestet til brug selv under ekstreme vejr forhold (kulde / varme)\nFarve: Marsh Brown\nDimensioner: 162 x 72 x 28 cm\nGræs Camouflage til dør liggeskjul


Wage-Labour and Capital & Value, Price, and Profit At Download Gratis Bøger\nDownload Wage-Labour and Capital & Value, Price, and Profit EPUB Gratis\nStop Træt forbundet med søg Internet præcis kan du Download e-bog Wage-Labour and Capital & Value, Price, and Profit, der kan være alle du kan. Om reference kan finde ud af den virkelige E-bog Wage-Labour and Capital & Value, Price, and Profit, , og lærebøger forbundet anderledes generos gennem fantasy samt Detektiv at et nyt elsker Narrative. omsorg for din tid og indsats, du kan være lære skal i listing forbundet med publikationer. fagfolk af elektrisk bibliotek:\nVores er gavnligt kendte ikke mangel forbundet med af reklame, Du kan live den individuelle bog Wage-Labour and Capital & Value, Price, and Profit stille.\nEfter Komme til, sin e-bøger Wage-Labour and Capital & Value, Price, and Profit kan omskrevet i favorit i fil, rtf, epub, e -book, fb2, for at se mobi data format lære at læse dem rejser, , og asi pass en lidt mere spændende ferie.\nevne til at download publikationer frit, det er ikke nødvendigt, at du er nødt til at bruge ikke behøver at at brug af text bøger.\nI modsætning til de typisk lager, digitalt lager er afgjort åbn dag 24 timer i døgnet, Check out!\nVi - din liste af lærebøger altid ajourførte. Hver uge en helt ny ebooks, tidsskrifter, kurser, mp3-lydbog er tilføjet.\nEn simpel i Tillæg til logisk Design i liste forbundet vejledninger vil sandsynligvis blive give mindske dette time af med hensyn til de ønskeligt funktion.\nOphold med mennesker, læse en god publication Wage-Labour and Capital & Value, Price, and Profit live en lille livsstil.\nA hent Wage-Labour and Capital & Value, Price, and Profit helt gratis i fb2, txt, epub, pdf, mobi format i forhold til, android styresystem, iphone telefon og iPad, iBooks, der kan telefon også pille, vælge ideel e-bog formatering i a lav. lyst Browse på Nettet guide Wage-Labour and Capital & Value, Price, and Profit se Link under.\nWage-Labour and Capital & Value, Price, and Profit Anmeldelser\nBog Titel : Wage-Labour and Capital & Value, Price, and Profit\nSider tæller: 62\nUdgivelses dato: 25.07.1975\nBog bedømmelse: 4.4 ud af 5 (143 stemmer)


Veloverstået stævne i Sundeved05-03-2019 - 16:56\nAlle fire ekvipager fra Kasprzak Dressage placerede sig i toppen til landsstævnet.\nAnna og Romanova leverede to flotte resultater, da de endte som nummer et i MA2 om fredagen og nummer to i Prix St. George om søndagen.\n"Romanova er stadigvæk meget tændt, når hun kommer ud, men sammenlignet med Blue Hors i november, er det blevet meget bedre. Det var kun anden gang, hun red Prix St. George, og vi fik alligevel en andenplads, så jeg kan kun være tilfreds med hende," siger Anna, der satser på, at mere stævnerutine kan hjælpe til at tøjle Romanovas temperament.\n"Vi skal bare ud og starte flere stævner, så hun kan komme ud og se, at man altså godt kan gå til ridning andre steder end hjemme," lyder det.\nSom stævnehest er Quarton derimod af en anden og roligere støbning. Han blev testet i Grand Prix om søndagen og endte på en andenplads.\n"Han var lidt usikker, og vi har lidt, der skal finpudses endnu. Men han gjorde det så fint og lavede kun få fejl, og så er han så sød og rar at have med til stævner," siger Anna om Quarton.\nForuden Anna var Kasprzak Dressage også repræsenteret af Josefine Hoffmann og Victoria K. Pedersen i Sundeved. Josefine og Driver vandt ECCO Cup i U25-klassen, mens Victoria og Donna Fetti blev nummer to for Young Rider, så alt i alt blev der kun hentet gode resultater til stævnet.\nDen kommende weekend skal Anna afsted til stævne igen. Denne gang er det dog med Rock Star, som hun tager med til Herning, hvor de skal ride Grand Prix fredag og kür søndag. Küren Rock Star skal gå, er i øvrigt den, der oprindeligt er lavet til Pepe.\n"Jeg har lige i dag besluttet mig for at ride Pepes gamle kür, som jeg har fået til at passe fint til Rock Star. Jeg kender jo den kür så godt og der er mange gode minder forbundet med den, så musikken giver mig helt gåsehud, og jeg glæder mig virkelig til at ride den igen," siger Anna, der håber på et godt resultat, der kan give hende og Rock Star et skub i den rigtige retning mod EM til sommer.\n"Jeg håber, vi kan være med til EM, og som det ser ud nu, vil det være Rock Star, jeg satser på. Han virker som om, han er den hest, der er mest med også på det psykiske plan. Han har gået virkelig godt i træningen og jeg håber, vi kan få de gode takter med ind på banen i Herning," siger Anna forventningsfuldt.


Sko til fest. Find de helt rigtige her\nHvor finder jeg sko til fest ?\nDer er mange steder at købe sko, støvler, sandaler og især sko til fest. Der er meget at holde styr på om mode og fodtøj. Og heldigvis er du kommet til det rigtige sted. Vi hjælper med det hele. Bare gå videre via vores henvisning eller læs videre her på siden, så finder du alt hvad du skal bruge.


Blauer Zweigelt Pure, 2018 – KC Vinimport\nBlauer Zweigelt Pure, 2018\nBlauer Zweigelt Pure rammer i næsen med duft af modne mørke bær, kirsebær, blommer, lakrids og hindbær. Det er specielt de mørke frugter der kommer til udtryk. I munden rammer den med en intens smag der folder sig ud i samarbejde med silkebløde tanniner og en elegant frugt.\nZweigelt er Østrigs mest beplantede rødvinsdrue. Historien om druen startede i 1922 og druens popularitet er forståeligt vokset lige siden da. Dette eksemplar af den undervurderede Østrigske drue er et helt rent eksempel på hvad Zweigelt kan når de ikke får selskab af andre druesorter. Den er nemlig en del af Pure kollektionen fra Artisan Wines. Her der der fokus på druens rene og klassiske smag og derfor får vinene heller ingen fadlagring.\nFranz Schneider fra Artisan Wines anses som en af de helt store vinmagere når det kommer til dyrkningen af Zweigelt. Han plejer stort set selv sine ca. 10 ha vinstokke året rundt med undtagelse af høsten, hvor druerne håndplukkes i samarbejde med familie og venner.\n90 Point af Wine Enthusiast og Best Buy


Mode & Tekstildesign Den Skandinaviske Designhøjskole\nog klæde sig ud\nMere om Mode & Tekstildesign\nDu kommer til at arbejde med farve- og formlære, modeillustration, trendanalyse, tilskæring, kollektionsopbygning samt opsyning af beklædningsdele. Tekstildesign drejer sig om mønster- og rapportudvikling, serigrafiteknikker og materialelære. I faget indgår ideudvikling, research, analyse, skitsering samt udarbejdelse af præsentationsmateriale.\nHvordan ser en efterårskollektion ud, når tøjet skal kunne vaskes i maskine og køberne er kvinder, bymennesker og studerende med et stort begær på nyt tøj, men meget få penge.\nLæs mere om hvad du lærer, hvordan undervisningen foregår og hvorledes dagligdagen former sig, hvis du vælger Mode & Tekstildesign som hovedfag.\nShoeeeees – no 1.\nUd over funktion er skoen blevet et smykke vi bærer, det afspejler hvem vi er, hvilken kultur vi hører til og hvilke ideal vi ønsker at opnå. Skoens rejse fra ren funktion til udtryksform har været lang og forunderlig.\nHer er vores bud på forårets kollektion 2018 eller 2022, af endnu en flok forunderlige, humoristiske og farverige sko.\nHvorfor er ryggen tit så trist?\nDet har vi så gjort noget ved. Vi har designet spændende personlige “selvportrætter”, printet det i 3 – 4 farver på en skøn brun silke.\nDe nye rygmærker skal vi arbejde videre med i en senere opgave – tilskæring.\nStyling af HIJAB\nPAS foto kontra FASHION foto.\nKunstnerisk fortolkning af en HIJAB.\nHvordan ville Yayoi Kusama, Frida Kahlo og Pia Kjærsgaard´s HIJAB se ud, hvis de altså gik med en?\nMaskin og håndstrik projekt. Personlig fortolkning af en given person overført til en HIJAB.\nder er mange måder at tænke bæredygtighed på.\nVi brugte for eksempel ikke meget elektricitet i sidste uge, da hele projektet skulle produceres med hænderne.\nVi havde besøg af franske designer Julie Bourgeois “ TATACHRISTIANE” fra Berlin.\nTæppeunderlag og mængder af garn blev over ugens forløb forandret til skønne “jakker”.\nKonceptet var: permaculture applied to fashion.\nEr der nogen øvre grænse for hvor mange grafiske kompositioner man kan designe ud fra en, cirkel, trekant og firkant? Jeg kan fortælle, vi nåede den ikke.\nDe kan være vandrette, lodrette, diagonale og meget, meget mere.\n6 dage med 3 teknikker og 3 stykker beklædning. Der er fart på Mode og Tekstil.\nAlt er prøvet af. Det sværeste var nok at finde ind og ud igen af kjolerne – inspireret af Julian Roberts’ mønsterudvikling.\nYour First Memory of a Jacket\nEfter at have undersøgt barndommens ”minder”, gik vi over til at arbejde med tekstile undersøgelser og tegne minikollektioner.\nKroppen er vores verden\nI denne uge blev vi inviteret ind i Shingo Satos verden – en forunderlig verden, hvor vi arbejdede med transformationer og rekonstruktioner.\nHvordan kan man larme uden at lave lyd?\nHer er flere fantastiske bud på visuel larm; et virvar af udtryk, der alle larmer, så højt de kan.\nSkal vi være ens?\nVi har arbejdet med forskelligheder og kontraster. Plastikkirurgi, skønhedsidealer, ”retten til et liv” mm. Alt dette endte ud med outfits til den individuelle krop.\nVi nøjes ikke med sten – vi pakker også kroppen ind.\nEn uge med nåle, nåle, staut, nåle, ømme fingerspidser og flere nåle.\nSporty, skæringer, geometriske former, volume, Y-3 var nogle af inspirationsordene denne gang.\nHvordan designer man interessant ”ready to wear”-beklædning ud af 1,5 m stof? Udfordringerne bestod i at bruge så meget stof som muligt med færrest mulige overskæringer mm.\nAlt blev vurderet, målt og vejet til sidst.\nDSD møder Afrika\nI selskab med Afrikas raffinerede kropsudsmykning, masker og dragter blev der designet nye prints. Inspirationen blev hentet på vores studietur til Amsterdam og Tropenmuseet.\nEn festival skaber glæde…\nDe studerende på mode og tekstil har i samarbejde med designer Bas Kosters arbejdet med karakterdesign. De har givet liv til nye Northtyper, der alle skal skabe glæde på Northside Festival 2015\nTraditionen tro søgte en del af eleverne på Mode og Tekstil også i år ind på Designskolerne. Eleverne kom på deres livs REJSE i disse uger og der blev holdt FOKUS. De var bla. omkring. blodets, udløsningens, hudens, øjets rejse mm. Meget spændende, udfordrende, hårde uger, med alt for lidt søvn, en lille bailey i ny og næ og en masse ligesindede omkring én.\nHer en pose blandede bolsjer af årets løsninger.\n… som designer?\nDet er et svært spørgsmål, så vi fik heldigvis hjælp af Bas Kosters fra Amsterdam til at besvare det.\nByt en by\nEfter en intens procesuge hvor vi behandlede – og mishandlede – ortofotos af bla. Høng, Oslo, Ry, Reykjavik, endte alle op med rundskårne nederdele med manipulerede ortofotos printet på.


Træt af at vaske op i hånden? Så overvej en smal opvaskemaskine » 8Coconuts\nHjem » Træt af at vaske op i hånden? Så overvej en smal opvaskemaskine\nDet er ikke uden grund, at de fleste danske hjem har en opvaskemaskine. Det er både tidskrævende og irriterende at skulle stå med både potter, pander og service i opvaskebaljen.\nFørst når man skal vaske op i hånden, går det op for en, hvor meget service man egentlig bruger i løbet af en gennemsnitlig dag.\nDerfor er det ikke underligt, at man på et tidspunkt bliver træt af at vaske op i hånden – især hvis man har en travl hverdag, hvor der også er andre ting at se til. Bor man alene eller to mennesker sammen, kan en smal opvaskemaskine være den oplagte løsning.\nDet er nemlig en mindre model, som passer perfekt til dem, der er trætte af at vaske op i hånden, men som ikke kan fylde en almindelig opvaskemaskine op hver dag.\nEn stor opvaskemaskine er ikke for alle\nEn stor – eller bare almindelig – opvaskemaskine er en stor luksus i hverdagen. Men det er ikke for alle, at det er den optimale løsning. Den almindelige opvaskemaskine er nemlig lavet til den gennemsnitlige børnefamilie, og der er derfor plads til en del.\nHvis man bor alene eller kun to sammen, kan man blive nødt til at vaske, når maskinen kun er halvt fyldt, eller vente flere dage på at kunne fylde den hele. En stor vaskemaskine vil samtidig være dyrere i drift og fylde en del i køkkenet.\nDerfor kan det i nogle tilfælde være smart at gå efter en smal opvaskemaskine. En smal opvaskemaskine er lige så dyb som en almindelig, men ca. 10 cm smallere, så man har mindre plads at fylde ud.\nFind en god smal opvaskemaskine\nI den lille lejlighed, hvor man bor 1 eller 2 personer, er den smalle opvaskemaskine perfekt. Den fylder ikke så meget, men opfylder behovet og sikrer, at ens dage med at vaske op i hånden er talte.\nFordi flere og flere får øjnene op for det smarte ved de smallere modeller, er der også mange at vælge imellem på markedet.\nEr du heldig og ser dig godt for, kan du derfor komme til at gøre et rigtigt godt køb, hvor du får en smart løsning på dit problem til en rigtig god pris.


Deal Svendborg - Se alle de bedste deals i Svendborg | CupoConcept\nDeals i Svendborg\nVi har samlet de bedste deals i Svendborg, så du kan nøjes med at holde øje ét sted. Hos CupoConcept vil vi gerne hjælpe dig med at spare flere penge i hverdagen, og tilføje mere spontanitet – uden at det skal tømme din bankkonto. I Svendborg finder du mange spændende ting. Du kan få de skarpeste tilbud, når du skal ud at spise, tage til events, få massage, eller ud at rejse. Vi har deals til dig, der ønsker at spare rigtig mange penge!\nVil du gerne lidt væk fra Svendborg og ud at rejse, så har vi de bedste deals her til dig på rejser. Vi har faktisk ofte deals til 2, så du kan tage en ven eller din kæreste med dig, og sammen få jer en oplevelse for livet. Du kan finde rejser til mange forskellige destinationer i verden, så du kan få den drømmerejse, som du ønsker dig – til meget lave priser!\nDu kan også få en oplevelse i Svendborg, da vi har skønne deals på ophold. Tag fx og book et ophold på et hotel eller en kro med din partner, hvor I kan nyde et weekendophold på et af de fineste steder. I kan også kombinere jeres deal med et tilbud på en restaurant, da Svendborg er fyldt med lækre spisesteder. De dygtige kokke står klar til at give jer en madoplevelse I sent vil glemme! I Svendborg kan du prøve meget forskellige mad, men hvis sulten lige trænger på en morgen, så har vi deals på brunch, hvor I kan få jer en rigtig lækker morgenmad. Er I vilde med sushi, så har Svendborg også mange gode sushirestauranter, hvor I kan spise løs af den frisklavede sushi. Vi har nogle super skarpe tilbud til dig, så du kan få mere spontanitet i hverdagen og spare utrolig mange penge.\nFå flere oplevelser i livet\nSvendborg byder på en masse spændende seværdigheder og aktiviteter til alle og enhver Her hos CupoConcept har vi de bedste deals til dig. Måske trænger du lige til at få løsnet musklerne engang med en god omgang massage og afslappende wellness. Eller hvis du har lyst til at få klippet håret hos en dygtig frisør. Uanset hvad du vil eller mangler, så har vi super skønne tilbud klar til dig, hvor du kan få mange flere oplevelser i din hverdag. Svendborg er en hyggelig by, som du kan opleve på en helt ny måde.\nCupoConcept har de skarpeste tilbud til dig lige her. Find de bedste deals i Svendborg, og få tilføjet noget mere spontanitet i din hverdag. Svendborg byder på oplevelser til alle og enhver, og her hos os, kan du spare penge på dem! Tilmeld dig vores nyhedsbrev, og gå aldrig glip af et vanvittigt godt tilbud i Svendborg igen!


Effekter af kurser med vejledning og særligt tilrettelagt opkvalificering for ledige - PDF\nDownload "Effekter af kurser med vejledning og særligt tilrettelagt opkvalificering for ledige"\n1 Jacob Nielsen Arendt Effekter af kurser med vejledning og særligt tilrettelagt opkvalificering for ledige En oversigt over danske og internationale kvantitative studier\n2 Publikationen Effekter af kurser med vejledning og særligt tilrettelagt opkvalificering for ledige En oversigt over danske og internationale kvantitative studier kan downloades fra hjemmesiden KORA og forfatteren Mindre uddrag, herunder figurer, tabeller og citater, er tilladt med tydelig kildeangivelse. Skrifter, der omtaler, anmelder, citerer eller henviser til nærværende, bedes sendt til KORA. Omslag: Mega Design og Monokrom Udgiver: KORA ISBN: Projekt Juli 2013 KORA Det Nationale Institut for Kommuners og Regioners Analyse og Forskning KORA er en uafhængig statslig institution, hvis formål er at fremme kvalitetsudvikling, bedre ressourceanvendelse og styring i den offentlige sektor.\n3 Forord Denne rapport er bestilt af Arbejdsmarkedsstyrelsen. Rapporten er et led i styrelsens afdækning af viden om effekter af den aktive indsats over for ledige. Formålet med denne rapport er at afdække effekten af en bred gruppe af indsatstyper under tilbuddet om vejledning og opkvalificering. De studier, der er afrapporteret, er alene udvalgt af forfatteren og løbende indarbejdet i Arbejdsmarkedsstyrelsens vidensbank Rapporten er udarbejdet af forskningsleder Jacob Nielsen Arendt, KORA, har været gennemlæst og kommenteret af seniorforsker Brian Krogh Graversen, SFI, lektor Lars Skipper, Aarhus Universitet og forsker Henrik Lindegaard Andersen, KORA. De takkes for konstruktive kommentarer. Jacob Nielsen Arendt Juli\n4 Indhold Sammenfatning Indledning Vejledning og særligt tilrettelagt opkvalificering Baggrund Timing af effekter Studiernes metode Metode Resultater Danske studier Design og indsatstyper Specifikke indsatstyper Internationale studier Specifikke indsatstyper Opsummering og diskussion Konklusion Litteratur Appendiks English Summary... 61\n5 Sammenfatning Denne litteraturoversigt opsummerer danske og internationale kvantitative effektmålinger af indsatser over for ledige, der kan karakteriseres som vejledning og opkvalificering uden at være ordinær eller erhvervsrettet uddannelse. Søgningen i litteratur blev foretaget i kendte databaser, publicerede litteraturoversigter og ved at gennemlæse referencer i fundne studier. Der inkluderes resultater for indsatser iværksat efter 1995 i OECD-lande. I internationale studier afgrænses endvidere vejledende og opkvalificerende kurser til en varighed på op til tre måneder grundet vanskeligheder med at identificere ordinær uddannelse. Søgningen resulterede i, at 44 studier blev inkluderet, gennemlæst og refereret. Der er identificeret to overordnede typer af kurser, der går på tværs af danske og internationale studier: Jobsøgningskurser, henholdsvis kurser med vejledning og særligt tilrettelagt opkvalificering. Sidstnævnte gruppe benævnes i det følgende blot som kurser med vejledning og opkvalificering. Blandt de 44 studier er 25 internationale, hvor 16 indeholdt effektmålinger af jobsøgningskurser heraf 13 kurser med vejledning og opkvalificering (nogle indeholder begge typer kurser). De resterende 19 studier er danske. Blandt disse er inkluderet både effektstudier på niveau med de internationale studier, effektmålinger af lavere kvalitet samt deskriptive studier. Formålet hermed er i højere grad end det er muligt i højkvalitetsstudier at afdække indholdet af indsatserne. 12 af de danske studier indeholder effektmålinger, heraf seks af høj kvalitet, hvoraf to indeholder effektmålinger af jobsøgningskurser, og fire indeholder effektmålinger af kurser med vejledning og opkvalificering. Resultaterne af litteraturoversigten opsummeres i det følgende først for jobsøgningskurser og dernæst for vejledende og opkvalificerende kurser. I denne sammenfatning er de danske studier af lavere kvalitet ikke medtaget, men de beskrives i rapporten. Der er set på resultater for forskellige grupper af ledige, herunder forsikrede og ikke-forsikrede 1, for langtidsledige (defineret som mere end et års ledighed) og andre udsatte grupper (ikkearbejdsmarkedsparate, lavtuddannede og indvandrere) og endelig for effekter på mellemlangt og længere sigt (her defineret som henholdsvis 1-3 år og mere end tre år). Disse opsummeres alle i rapporten, men er ikke alle medtaget her. Der fokuseres på effekterne på selvforsørgelse eller beskæftigelse, og gennemgangen tager udgangspunkt i Arbejdsmarkedsstyrelsens evidenshierarki (beskrevet i kapitel 4). Evidens for jobsøgningskurser er præget af, at meget få studier ser på ikke-forsikrede, udsatte ledige eller på effekterne på længere sigt. Derfor opsummeres samlet evidens for jobsøgningskurser som: Der er modstridende viden om effekten af jobsøgningskurser på kort sigt for ledige generelt. 1 Forsikrede opgøres typisk på baggrund af offentlige ydelser (og fx ikke A-kassemedlemskab eller supplerende private tillægsforsikringer) og er derfor i Danmark lig dagpengemodtagere, mens ikkeforsikrede er kontanthjælpsmodtagere. Sommetider inddeles ledige i arbejdsmarkedsparate eller ikkearbejdsmarkedsparate. Det er klart, at gruppen af arbejdsmarkedsparate typisk vil være større end gruppen af forsikrede, da arbejdsmarkedsparathed typisk er en betingelse for at være forsikret, og dermed vil gruppen af ikke-arbejdsmarkedsparate være mindre end de ikke-forsikrede. 5\n6 Ses specifikt på danske studier af effekten af jobsøgningskurser findes: Der er modstridende viden om effekten af jobsøgningskurser i Danmark. Alle studier er evalueret på kort sigt for forsikrede ledige. I det følgende sammenfattes evidens for kurser med vejledning og opkvalificering på tværs af danske og internationale studier. Der er indikation for en positiv effekt af kurser med vejledning og opkvalificering for ledige generelt. Der er indikation for en positiv effekt af kurser med vejledning og opkvalificering for ikke-forsikrede. Der er stærk evidens for, at kurser med vejledning og opkvalificering har en negativ effekt kort efter kursusstart (fastlåsningseffekt). Der er stærk evidens for, at kurser med vejledning og opkvalificering har en positiv effekt efter kursusdeltagelse (programeffekt). Der er indikation for, at kurser med vejledning og opkvalificering har en negativ nettoeffekt på længere sigt, dvs. at programeffekten ikke opvejer fastlåsningseffekten. Fire danske højkvalitetsstudier har målt effekten af kurser med vejledning og opkvalificering. Sammenfattende for disse findes: Der er moderat evidens for, at kurser med vejledning og opkvalificering har negative effekter på beskæftigelse. Der er indikation for, at kurser med vejledning og opkvalificering har negative effekter for forsikrede, mens der er modstridende evidens for ikke-forsikrede. Der er stærk evidens for, at kurser med vejledning og opkvalificering har negative effekter kort efter kursusstart (fastlåsningseffekter), men modstridende viden om effekter efter endt kursusdeltagelse (programeffekter). Der er moderat evidens for negative effekter af kurser med vejledning og opkvalificering på mellemlangt sigt. Kurser med vejledning og opkvalificering (eksklusive ordinær uddannelse) inddeles i Danmark i tre typer: 1) Kortvarig vejledning og afklaring, der typisk har som sigte, at den ledige bliver afklaret med hensyn til egne kompetencer og jobmuligheder, samt at opøve færdigheder i jobsøgning og fx CV-skrivning, 2) særligt tilrettelagte uddannelsesforløb, der typisk har mindre opkvalificering og omstilling til nye jobtyper som sigte, samt 3) særligt tilrettelagte projekter, der typisk er ikke-ordinære kommunale beskæftigelsesprojekter med sigte på at vænne den ledige til arbejdsmarkedet. Deskriptive studier viser, at de samme typer af kurser godt kan anvendes inden for alle kategorier af kurser, og at gruppen af kurser ofte er meget heterogen. Ikke desto mindre er sondringen mellem disse tre typer kurser anvendt i effektmålinger, og her findes følgende: Der er moderat evidens for, at både kortvarig vejledning og afklaring, særligt tilrettelagte projekter samt særligt tilrettelagte uddannelsesforløb, har en negativ effekt. 6\n7 De markante forskelle mellem effekten af kurser med vejledning og opkvalificering i internationale studier og i Danmark kan tilskrives en overvægt af tyske studier, der finder, at korte kurser med et opkvalificerende sigte har positive effekter for de fleste grupper af ledige også på længere sigt. Ses der nærmere på erfaringerne fra Tyskland, findes: Der er stærk evidens for, at korte tyske kurser, der foregår på private virksomheder, har positive effekter. Der er stærk evidens for, at korte tyske kurser, der foregår som ren klasseundervisning, har positive effekter, men at effekterne er markant mindre end kurser på private virksomheder. Det kan ikke udelukkes, at der er andre forhold, såsom kvaliteten i kurserne, udvælgelsen af deltagere eller opfølgning fra sagsbehandler, der har betydning for forskellen i effekter i Danmark og Tyskland. Både beskrivelsen af danske og internationale studier er præget af, at der ikke foreligger detaljerede beskrivelser af indholdet af indsatserne, der anvendes. Denne viden skal derfor indhentes via spørgeskemaer eller ved indhentning af specifikke datakilder fra jobcentrene. De beskrivende studier indeholdt i denne oversigt viser, at der foregår en lang række forsøg i kommunerne med sigte på at forbedre indsatserne over for især de svagere ledige, men at disse stort set aldrig evalueres på en måde, så man kan sige, om de virker eller ej. 7\n8 1 Indledning Formålet med dette studie er at sammenfatte eksisterende viden omkring effekten af brugen af aktive tilbud over for ledige kategoriseret som vejledning og opkvalificering med eksklusion af ordinære eller erhvervsfaglige kurser. Vejledning og opkvalificering er en af tre indsatser specificeret i lov om aktiv beskæftigelsespolitik, hvor de to andre er aktivering i job med løntilskud eller virksomhedspraktik. Der fokuseres som sagt i denne rapport på typen af vejledning og opkvalificering, der ikke er indbefattet under ordinær uddannelse, men dermed på tre andre typer af tilbud: kortvarig vejledning og afklaring, særligt tilrettelagte projekter og særligt tilrettelagte uddannelsesforløb. Grundet vanskeligheder med at identificere ordinær uddannelse i internationale studier afgrænses disse til kurser med en maksimal varighed på tre måneder. Bemærk, at varighedsbegrænsningen ikke er foretaget for danske studier, samt at danske studier kan indeholde aktivering på arbejdspladser under særligt tilrettelagte projekter. Dette er gjort for i udgangspunktet at få alle danske evalueringer af aktivering under tilbuddet om vejledning og opkvalificering (ud over ordinær uddannelse) med. Rapporten er inddelt som følger. I kapitel 2 beskrives afgrænsningen af typen af indsatser yderligere. Kapitel 3 gennemgår ganske kort forskellige typer af effekter, der ofte opgøres i denne litteratur, og forventninger til de specifikke indsatser. Herudover opsummeres de mest almindelige metoder, der er anvendt til effektmålingen og fordele og ulemper herved. I kapitel 4 beskrives litteraturoversigtens metode. Kapitel 5 indeholder søgningens resultater opdelt i hovedafsnit med danske og internationale studier og underinddelt efter indsatstyper. Kapitel 6 opsummerer, og kapitel 7 konkluderer. 8\n9 2 Vejledning og særligt tilrettelagt opkvalificering For at kunne klassificere indsatserne, der inkluderes i denne litteraturoversigt, skal det specificeres, hvad der definerer indsatser under vejledning og særligt tilrettelagt opkvalificering. Gruppen af indsatser blev indført med arbejdsmarkedsreformen Flere i arbejde gennemført i 2003 (Regeringen 2002). Reformen erstattede 32 forskellige tilbud om aktivering med tre overordnede tilbud: Vejledning og opkvalificering, virksomhedspraktik og løntilskud. Ifølge Lov om aktiv beskæftigelsespolitik (LAB 2011) kan vejledning og opkvalificering bestå af følgende: 1. Uddannelser, der har hjemmel i lov, som udbydes generelt, og som umiddelbart er rettet mod beskæftigelse på arbejdsmarkedet, jf. stk Uddannelser og kurser, der ikke er omfattet af punkt 1, samt særligt tilrettelagte projekter og uddannelsesforløb, herunder praktik under uddannelsesforløbet, danskundervisning og korte vejlednings- og afklaringsforløb. Indeværende studie omhandler typer af tilbud, der hører under pkt. 2, dog med den tilføjelse, at erhvervsfaglige kurser, som fx AMU-kurser og danskundervisning udelukkende for indvandrere, ikke inkluderes. Det er denne afgrænsning, der benævnes vejledning og særligt tilrettelagt opkvalificering. Dette valg afspejler et ønske fra Arbejdsmarkedsstyrelsen om at begrænse typen af indsatser, der indgår i oversigten, idet det forventes, at effektmålinger af almindelig uddannelse og efteruddannelse er mere udbredt. Arbejdsmarkedsstyrelsen har i deres opdrag givet enkelte uddybende eksempler på indsatstyper. Disse er beskrevet i boks 1. Litteraturoversigten er begrænset til studier af indsatser, der har fundet sted tidligst i Dette er gjort, da det vurderes, at senere indsatser vil være mere relevante, og for at afgrænse oversigtens omfang. Arbejdsmarkedsreformen i 2003 medførte, at indsatser, der tidligere var klassificeret som kortvarige vejlednings- og introduktionsforløb, blev afløst af korte vejlednings- og afklaringsforløb, mens særligt aktiverende forløb til dels blev afløst af særligt tilrettelagte projekter (Danmarks Statistik Dokumentation). Under den nuværende lovgivning kan de nævnte indsatser iværksættes når som helst, såfremt forløbet højst varer seks uger. Efter et års ledighed for ledige over 30 år og efter seks måneders ledighed for ledige under 30 år kan forløbet vare over seks uger. Dette kan fraviges, såfremt det er særligt vanskeligt at finde arbejde inden for den lediges fagområde, eller hvis tilbuddet opkvalificerer til arbejdsområder, hvor der er mangel på arbejdskraft (LAB 2011). Disse regler gælder både for dagpengemodtagere og arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere. 9\n10 Boks 1 Foranstaltninger hørende under pkt. 2 i tilbud om vejledning og særligt tilrettelagt opkvalificering Uddannelser og kurser, ekskl. ordinære uddannelser: Ordblindekurser, produktionsskoler, USB, EGU, korte forberedende uddannelser, fx FVU a danskundervisning b. Særligt tilrettelagte uddannelsesforløb, herunder praktik under uddannelsesforløbet Særligt tilrettelagte projekter, fx: Produktion med henblik på salg til markedspris. Servicearbejde (fx have- eller snerydning) til borgere, der ikke selv kan klare det, eller for kommunen (fx vedligeholdelse af parker, ejendomme). Korte vejlednings- og afklaringsforløb: Jobsøgningskurser, coaching til afdækning af kompetencer. a b USB er ungdomsuddannelse for unge med særlige behov. EGU er erhvervsgrunduddannelsen. FVU er forberedende voksenundervisning. Udelukker sprogundervisning, der sker efter lov om danskuddannelse til voksne udlændinge. Særligt tilrettelagte uddannelsesforløb er en meget blandet aktiveringskategori. Der er ingen garanti for, at særligt tilrettelagte forløb ikke indeholder afklaring og vejledning eller jobsøgningskurser (Braun & Nielsen 2001; Sørensen & Meyer 2000). Derfor kan man sætte spørgsmålstegn ved det brugbare af en opdeling af indsatser, der anvender lovgivningens inddeling. Ikke desto mindre vil dette blive anvendt nedenfor for at være konsistent over for tidligere litteratur, og fordi der typisk ikke haves anden information omkring kursernes indhold. Det er os ikke muligt at opnå information om indholdet fra eksisterende registerdata. Det vil derfor kræve en spørgeskema- eller interviewundersøgelse at fastlægge dette. Eksempler herpå er Braun & Nielsen (2001) for dagpengemodtagere samt Sørensen & Meyer (2000) for kontanthjælpsmodtagere. De bekræfter, at antallet af forskellige typer af indsatser og de anvendte metoder er stort inden for de grupper af indsatser, der hører under vejledning og særligt tilrettelagt opkvalificering. Det har derfor været et specifikt formål med indeværende studie at identificere studier, der kvantitativt beskriver indsatser under vejledning og særligt tilrettelagt opkvalificering mere eksplicit, end hvad der er tilgængeligt i administrative registre. Brugen af vejledning og opkvalificering som indsats over for ledige er udbredt. Ifølge Beskæftigelsesministeriet (2005a) udgjorde vejledning og opkvalificering (inkl. ordinær uddannelse) ca. 65% af al aktivering i En betragtelig del heraf er dog ordinær uddannelse. DØRS (2007) opgør, at al aktivering, der ikke er jobtræning eller ordinær uddannelse, udgjorde 20% af alle aktiveringsforløb i 1995, 11% i 2001 og 23% i Andelen af aktiverede i særligt tilrettelagte uddannelsesforløb er faldet fra 5% i 1995 til 2% i 2003, mens andelen i vejlednings- og introduktionsforløb udgjorde 0% i 1995 og 9% i 1995, og andelen i særligt aktiverende forløb har ligget på 1-2%. Ligeledes varierer den gennemsnitlige varighed af disse indsatser. Særligt tilrettelagte uddannelsesforløb varierer mellem 16 og 23 ugers gennemsnitlig længde og særligt aktiverende forløb (i dag særligt tilrettelagte projekter) mellem 10 og 20 uger. Disse varigheder skal dog tolkes med varsomhed, da de er opgjort via registerdata, hvor den faktiske varighed opgøres og ikke den 10\n11 planlagte. Forløb, der afsluttes før tid, hvad enten det er på grund af sygdom eller opnået beskæftigelse, vil dermed blive registreret som havende kortere varighed. Rambøll (2008b) indeholder beskrivelser på indsatser, der anvendes som del af tilbuddet om vejledning og opkvalificering i forbindelse med regeringsinitiativet Ny chance til alle. Initiativet blev igangsat i 2006 og gik ud på, at alle kontanthjælpsmodtagere, der inden for det seneste år ikke havde modtaget tilbud om aktivering, skulle modtage dette. For at skabe incitamenter til dette blev den statslige refusion til kommunerne øget for de perioder, hvor de ledige blev aktiveret. 54 ud af 64 jobcentre rapporterer, at det førte til, at over 75% af alle i målgruppen fik tilbud om aktivering. Næsten en tredjedel af de aktiverede deltog i kortvarig vejledning og afklaring og lige så mange i særligt tilrettelagte projekter. En spørgeskemaundersøgelse til landets jobcentre viser, at en del kommuner har oprettet nye forløb og tilkøbt nye forløb fra andre aktører, som må formodes også anvendes i dag. Nogle retter sig mod den mere arbejdsmarkedsparate og velfungerende del af målgruppen. Disse forløb har fokuseret på blandt andet jobsøgning, CV-udarbejdelse, jobsamtaler og brancheafklaring. De fleste tilbud har dog fokuseret på ledige i matchgruppe 4 og 5 med andre problemer ud over ledighed. I disse tilbud anvendes langt flere elementer lige fra kurser om livsstil, kost, motion, misbrug og arbejdspladskultur, og der tilknyttes også tilbud om hjælp fra fx psykologer eller fysioterapeuter samt forskellige typer af støttepersoner (mentorer). Noget overraskende er det kun 3% af kommunerne, der i høj grad anvender læse- og skriveundervisning, mens langt flere anvender jobsøgningskurser og mindre opkvalificering såsom truckcertifikat og SOSU-forforløb. 11\n12 3 Baggrund Den forventede effekt af vejledning og særligt tilrettelagt opkvalificering på den enkelte ledige kan beskrives med forskellige teoretiske udgangspunkter. To hovedgrupper af teorier er humankapitalteori og søgeteori (se fx Ben-Porath 1967; Becker 1993; Mortensen 1978). Disse er ikke gensidigt udelukkende, og groft skitseret kan de fleste typer af aktivering beskrives ud fra en af disse to typer af teorier. Set fra den lediges synspunkt vil der ifølge disse teorier være en af flere følgende faktorer, der angives som værende hovedårsag til forskellig varighed af ledighed, indtil der findes et job: 1. Reservationsløn, den mindste løn, hvortil den ledige vil acceptere et arbejde (kan tænkes som en vektor indeholdende andre jobkarakteristika). 2. Mulige løntilbud, der kan opnås ved en given reservationsløn (der vil afhænge af givne karakteristika ved ledige og disses jobmarked). 3. Søgeintensiteten, hvormed den ledige forsøger at finde job. 4. Antallet af jobtilbud, den ledige modtager i et givent tidsrum ved en given søgeintensitet. Det skal understreges, at en aktiv beskæftigelsespolitik også kan have makroeffekter, der påvirker ikke-aktiverede og ikke-ledige fx gennem lønpres eller øget konkurrence om eksisterende job, se fx Calmfors (1994) for en beskrivelse af nogle af disse. Uddannelsesaktivering og andre indsatser med det formål at opkvalificere den ledige kan begrundes ud fra humankapitalteori. Formålet med indsatserne er, at den ledige bibringes færdigheder, der er efterspurgt på arbejdsmarkedet. Indsatsen vil øge raten af jobtilbud, og dermed mindskes, alt andet lige, tiden i ledighed. Indsatser af denne type kan dog have den modsatrettede effekt, at de øger reservationslønnen og derved forlænger ledighedsperioden. I sidstnævnte tilfælde vil efterfølgende job alt andet lige være af en bedre kvalitet. Jobsøgning, vejledning og samtaler har til formål at nedbringe ledighed ved at øge søgeintensiteten og forbedre kvaliteten af jobsøgning eller fx at ændre eller udvide de områder, inden for hvilke der søges job. Dermed øges også antallet af tilbud, den ledige modtager. Indsatser, der foregår på en arbejdsplads, såsom løntilskud, praktik eller virksomhedsaktivering, er en mere blandet type af indsats. De forudsætter selvsagt, at der er etableret en kontakt til en potentiel arbejdsgiver, og typen af indsats vil derfor kræve en høj søgeintensitet både af den ledige og af sagsbehandlere. Men derudover er formålet med indsatsen typisk at bibringe den ledige noget joberfaring enten i form af vedligeholdelse af kvalifikationer eller i form af introduktion til nye erhverv. Dermed har indsatsen både et søgeperspektiv og et opkvalificerende perspektiv. 3.1 Timing af effekter Indsatser over for ledige kan have flere forskellige former for effekter. De inddeles typisk efter, hvorvidt de indtræffer før, under eller efter, at indsatsen finder sted. 12\n13 Ex ante-effekter beskriver effekter, der optræder, inden aktiveringsindsatsen træder i værk. Teoretisk set kan man forestille sig sorteringseffekter, der virker ved, at folk uden job selekterer sig ind eller ud af arbejdsløshedsunderstøttelse afhængig af, hvor attraktivt de synes, det er. Ex ante-effekter, der forekommer i løbet af ledighedsperioden, men inden aktivering begyndes, kaldes motivations- eller trusselseffekter (threat effects). Der findes en række studier, der indikerer, at disse effekter er betydelige på det danske arbejdsmarked (fx Geerdsen 2006; Rosholm & Svarer 2010; Vikström, Rosholm & Svarer 2011). Hovedforklaringen, der typisk gives for disse effekter, er en formodning om, at den ledige øger sin søgeintensitet lige inden aktivering for at undgå aktivering. Teoretisk kan man forestille sig den omvendte effekt, såfremt den ledige ser frem til at få et udbytte af aktiveringen. Fastholdelseseffekter (eller lock-in-effekter) er effekter, der indtræder under aktivering. Typisk forklares det ved, at intensiteten, hvormed der søges efter nye job, nedsættes i perioder, hvor den ledige er optaget af fx kurser eller er ansat i støttet beskæftigelse. Ex post-programeffekter beskriver en ændret afgang fra ledighed, der sker efter endt aktivering, typisk fordi indsatsen har øget den lediges kvalifikationer, netværk eller jobsøgningskompetencer. Disse kan opgøres over forskellige tidshorisonter på kort og langt sigt. Særligt lange aktiveringsforløb med et opkvalificerende mål som sigte vil på grund af en lang fastholdelseseffekt også kræve en lang efterfølgende ex post-aktiveringsperiode, for at fremvise en samlet positiv effekt. Såfremt en given opkvalificerende indsats øger den lediges produktivitet over resten af vedkommendes arbejdsliv, vil alle studier, hvor den ledige ikke følges, til vedkommende trækker sig tilbage fra arbejdsmarkedet, potentielt undervurdere effekten af aktiveringen. I praksis vil de fleste aktiveringsindsatser dog være af begrænset varighed, og dermed må man formode, at effekterne også er begrænsede, således at en relativ kort ex post-aktiveringsperiode vil være tilstrækkeligt til at give et retvisende billede af effekten af aktivering. 3.2 Studiernes metode I dette afsnit kommenteres kort på de metoder, der anvendes til at identificere effekterne af vejledning og opkvalificering. Effekten af en indsats er i den kvantitative litteratur defineret som forskellen i udfald mellem situationen, hvor der modtages, og situationen, hvor der ikke modtages den givne indsats. Dette er en kontrafaktisk sammenligning, så effekten kan aldrig observeres, og der skal altid konstrueres en kontrolgruppe. Det grundlæggende evalueringsproblem i effektstudier er, at kontrolgruppen er anderledes sammensat end den gruppe, der modtager indsatsen, således at målte udfald for disse grupper kan være forskellige, selv hvis indsatsen ikke sættes i værk. Dette kaldes selektionsproblemet. De metoder, der typisk anvendes til at løse selektionsproblematikken, og som også er anvendt i de fleste af studierne i denne oversigt, er primært følgende: 1. Lodtrækningsforsøg 2. Kontrol for observerede forskelle fx ved hjælp af matching eller regression 3. Kontrol for uobserverede forskelle ved hjælp af statistiske metoder, såsom timingof-event, fixed effect, difference-in-difference. 13\n14 Forskellige metoder gør brug af forskellige betingelser for, at en kausal effekt kan identificeres. Lodtrækning hviler ud over en valid lodtrækningsprocedure på, at der fx ikke er systematiske forskelle mellem kontrol- og deltagergrupperne i andelen, der rent faktisk deltager i forsøget (ens no-shows), falder fra undervejs eller eventuelt skifter kategori (crossover). Matching og regression kontrollerer for observerede karakteristika og forudsætter således, at alle årsager til selektion er observeret. Derimod kan fx timing-of-event og difference-in-difference-metoderne kontrollere for nogle årsager til selektion, hvor selektionskilden ikke er observeret. Det kan de ved at anvende andre antagelser, som det kommer for vidt at komme ind på her. Hvorvidt en given metode er relevant vil bero på den givne indsatstype, udvælgelsen af deltagere og på de observerbare karakteristika, der haves til rådighed. Det ligger uden for rammerne af dette projekt at vurdere kvaliteten af hvert enkelt studie, der har anvendt en af de her beskrevne metoder. Derimod vil der løbende blive kommenteret på de danske studier, der ikke opfylder gængse metodekrav, men som alligevel er medtaget i oversigten. Derudover er gjort nogle metodemæssige iagttagelser, som påvirker kvaliteten af flere af de inkluderede studier, der nævnes i det følgende. En række danske studier anvender før-efter-evalueringer for deltagerne uden nogen kontrolgruppe. En særlig afart heraf er den såkaldte fixed effekt-metode. Disse vil have tendens til at give for positive resultater ved anvendelse til effektmåling af aktivering. Det skyldes, at deltagerne pr. definition er mere ledige inden indsatsen end efter, hvor mange vil finde beskæftigelse også uden indsatsen. Dette forstærkes, såfremt der sker en selektion ind i aktivering, hvor mange deltagere har særlig dårlig arbejdsmarkedstilknytning og dermed har været medvirkende årsag til deltagelse i aktivering. En specifik problemstilling for flere af de inkluderede studier er, at indsatsen, der evalueres effekt af, i flere lande (som Danmark og Tyskland) ofte er obligatorisk i den forstand, at alle ledige vil modtage den, såfremt de er ledige længe nok. Dette er et dynamisk evalueringsproblem, der ikke er fundet entydige løsninger på. En tilgang til det dynamiske evalueringsproblem er at definere modtagelse af en indsats, som en given indsats inden for et givent tidsrum. Det vil sige, at der i kontrolgruppen er ledige, der modtager samme indsats, blot på et senere tidspunkt (fx Biewen m.fl. 2007), hvilket studier af Sianesi var blandt de første til at påpege (fx Sianesi 2004). Det vil ikke være en valid strategi at ekskludere ledige, der modtager indsatsen fra kontrolgruppen, da de kan være udvalgt på baggrund af forhold, der har betydning for, om de kommer i beskæftigelse. En række studier, primært studier der anvender matching som metode, løser problemet ved at simulere en startdato for ledige i kontrolgruppen (fx Lechner & Wunsch 2008; 2009). Frederiksson & Johansson (2008) samt Fitzenberger m.fl. (2012) argumenterer for, at denne metode kan give en negativ skævhed i estimaterne for effekten af indsatsen, særligt i lande, hvor alle potentielt aktiveres på et eller andet tidspunkt. Lechner & Wunsch (2008) argumenterer omvendt for, at effekten af treatment på et givent tidspunkt i forhold til intet treatment indtil da vil være mere positiv end den mere interessante effekt i form af treatment vs. aldrig treatment, fordi de, der aktiveres senere, vil blive fastholdt i ledighed senere. 14\n15 4 Metode Denne litteraturoversigt har til formål at identificere danske og internationale kvantitative studier af indsatser over for ledige hørende under typen vejledning og opkvalificering, der ikke er ordinær eller erhvervsfaglig uddannelse, og som ikke foregår på en arbejdsplads. Et problem i forhold til projektet er, at der ofte ikke haves tilstrækkeligt med informationer til at vurdere, om en given foranstaltning bør indgå i litteraturoversigten. For eksempel kan der mangle information om, hvorvidt en uddannelse er ordinær (dvs. har hjemmel i lov og udbydes generelt), eller fx om optræning på en virksomhed er en del af et specielt tilrettelagt forløb. Der kan i de relevante studier også mangle information om, hvorvidt indsatser med vejledning og afklaring hører under aktivt tilbud, eller om det falder under jobcentrets normale ansvarsområder som fx vejledning om muligheder for beskæftigelse og uddannelse (LAB 2011, 9, stk. 1), det almene kontaktforløb og samtaler (LAB 2011, kapitel 7), eller om det er en del af udarbejdelse af en jobplan (LAB 2011, kapitel 9). Denne usikkerhed i forhold til, hvilken type foranstaltning et givent studie evaluerer, er endnu mere udtalt, når det kommer til internationale studier med andre typer tilbud og inddelinger af disse. Der er tendens til, at den eksisterende kvantitative litteratur rubricerer de aktive beskæftigelsesforanstaltninger i grupper, der er for brede til, at det kan vurderes, om de falder inden for vejledning og særligt tilrettelagt opkvalificering. En typisk gruppering kan findes fx i Card, Kluve & Weber (2009), der i deres oversigtsartikel rubricerer aktive foranstaltninger i grupperne: 1. Undervisning eller jobtræning 2. Jobsøgning 3. Løntilskud i private virksomheder 4. Løntilskud i offentlige virksomheder En tilsvarende, men lidt mere forfinet, inddeling anvendes i Kluve (2010). Alle studier, hvoraf det eksplicit fremgår, at indsatsen er en ordinær eller erhvervsfaglig (vocational) uddannelse, ekskluderes. Det gælder fx aktivering i AMU-kurser samt deltagelse i almen uddannelse, eller hvor det fremgår, at der deltages i en certificeret uddannelse. Denne sortering gælder både danske og internationale studier. For internationale studier, hvor det vil være vanskeligere at afgøre, om et givent kursus er en ordinær uddannelse, har der været behov for at anvende et yderligere selektionskriterium. Der vil derfor blive inkluderet studier, der måler effekten af korte kurser og uddannelsesforløb med en varighed på maksimalt tre måneder. Dette er afgjort et arbitrært valg, men det sker under den formodning, at de dermed typisk ikke er at opfatte som ordinære uddannelsesforløb. Litteraturoversigten baseres både på danske og internationale studier. De studier, der udvælges, skal være karakteriseret ved at bygge på veldokumenterede kvantitative undersøgelser, hvor man med en rimelig sikkerhed kan sige, at det, der afdækkes, er en kausal sammenhæng. Minimumskriteriet er derfor, at der enten er tale om et eksperimentelt design eller et ikke-eksperimentelt design, hvor identifikationen af den kausale sammenhæng er godtgjort. Der inkluderes desuden danske kvantitative studier af relevante indsatser, hvor en effekt ikke med rette kan siges at være målt. Det vil sige, at der enten ikke har 15\n16 været en kontrolgruppe, eller der på anden vis ikke er argumenteret for, at der er taget højde for forskelle mellem dem, der modtager foranstaltningen, og dem, der ikke gør. Det inkluderer studier, der ikke er publiceret i tidsskrifter eller ved universiteter, men fx er udredninger fra offentlige institutioner eller konsulentfirmaer. Årsagen hertil er, dels at antallet af danske effektstudier er begrænset, dels at det fra Arbejdsmarkedsstyrelsens side har været ønsket også at opdrive studier, der kommer i dybden med beskrivelsen af specifikke indsatser, som ikke opgøres i fx administrative registerdata. Det skal i den sammenhæng nævnes, at der løbende er foretaget mange forsøg i danske kommuner med særligt fokus på socialt svage med andre problemer end ledighed. Flere af disse forsøgsindsatser har primært fokus på forskellige sundheds- og rehabiliteringsindsatser, og disse er ikke medtaget i indeværende studie. For en oversigt over effektstudier for denne gruppe kan fx henvises til litteraturoversigten i Christensen & Nordentoft (2011). Der inkluderes studier, der er skrevet på engelsk, dansk, norsk eller svensk og enten er offentliggjort i anerkendte peer-reviewed tidsskrifter eller som arbejdspapirer, der er publiceret i anerkendte working paper-serier (fx IZA, NBER) eller som del af universiteters working paper-serier. Litteratursøgningen er udført ved at i) søge i online databaserne Econlit, Social Science Abstracts, Sociological Abstracts, Repec, IZA, NBER, ii) gennemgå referencer i fundne studier, iii) gennemgå review, iv) Google-søgning efter dansk litteratur, der ikke er publiceret i tidsskrifter eller ved universiteter. Der anvendes følgende kombination af søgeord: aktivering, aktiv indsats eller aktiv arbejdsmarkedspolitik samt effekt eller evaluering samt hvert af indsatsområderne vejledning og opkvalificering, opkvalificering. Søgetermerne kombineres med eksklusion af studier af ordinær uddannelse, som beskrevet ovenfor, studier af løntilskud eller virksomhedspraktik samt studier, hvoraf det eksplicit fremgår, at vejledningen udelukkende består af samtaler med sagsbehandleren. Sidstnævnte typer af studier har været genstand for litteraturoversigter (Rosholm & Svarer 2010; 2011). De nævnte generelle søgeord suppleres med søgetermer for mere specifikke tiltag, som beskrevet i boks 1: a) ungdomsuddannelse for unge med særlige behov, USB, erhvervsgrunduddannelsen, EGU, korte forberedende uddannelser, forberedende voksenundervisning, FVU, særligt tilrettelagte projekter, uddannelsesforløb, produktion, servicearbejde, jobsøgningskursus. For søgning efter engelsksproget litteratur er følgende søgetermer anvendt: b) active labour market policy, eller ALMP og c) impact eller effect samt: d) skill upgrading, preparatory, training, class-room, language course, language lessons, production, job search assistance, coaching, pool job, production job, service job, specially adapted training. Disse søgeord anvendes med og uden eksklusionskriterierne, ordinary education, job training, monitoring, såfremt den enkelte søgemaskine tillader det. 16\n17 De hit, der findes ved søgningen, er indsamlet, og titel og abstract læst. Ved tilfælde af tvivl om, hvorvidt studiet skal inkluderes, er yderligere afsnit læst. Ved søgning i Google er søgetermer ændret, såfremt der fremkom mere end 500 hits. Herefter er den korte beskrivelse i Google læst, og der er klikket ind på dem, der så relevante ud. Følgende review er gennemset for at se, om der skulle være manglende studier: Card, Kluve & Weber (2010); Kluve (2010); Bergemann & van den Berg (2008); Arbejdsmarkedskommissionen (2008). Resultatet af forskellige trin i søgningen er beskrevet i tabel 4.1. Tabel 4.1 Resultater af litteratursøgning Søgemaskine Udvalgt Inkluderet til gennemsyn Econlit, Social Science Abstracts, Sociological Abstracts 27 5 Repec 5 1 NBER 6 0 IZA Google Referencer + review Total Af de 70 inkluderede studier blev 26 ekskluderet igen ved nærmere gennemlæsning, fx fordi studierne kun omhandlede erhvervsfaglig uddannelse (fx Arellano 2010), foregik på virksomhed (Åslund & Johansson 2006), eller fordi de kun evaluerede effekten af samtaler og monitorering (fx van den Berg & van der Klaauw 2006; Gorter & Kalb 1996; Dolton & O Neill 2002) eller på anden vis ikke faldt ind under de valgte indsatser. Blandt danske projekter blev nogle studier med særligt fokus på udsatte ledige identificeret, men de fleste af disse omhandlede indsatser, hvor fokus var behandling for andre problemer end ledighed (fx Rambøll 2010) eller samtaler, praktik eller andet, der også lå uden for de valgte indsatser (fx Langeland kommune 2008). Studier, hvor effektmålingen er sket ved at spørge kommuner eller den aktør, der udfører aktivering, om hvor mange der fx kommer i beskæftigelse, er også udeladt (fx Braun & Nielsen 2001). Derfor er i alt 44 studier inkluderet i denne litteraturoversigt: 19 danske og 25 udenlandske. 17\n18 Tabel 4.2 Arbejdsmarkedsstyrelsens videnshierarki Overordnet vidensniveau Detaljeret vidensniveau Kriterier Evidens Stærk evidens En overvægt på tre eller flere studier med høj kvalitet og/eller et forskningsbaseret review viser resultater, der går i samme retning. Moderat evidens En overvægt på to studier af høj kvalitet viser resultater, der går i samme retning. Indikation Indikation En overvægt på et studie af høj kvalitet eller flere studier med begrænset kvalitet viser resultater, der går i samme retning. Ingen viden/effekt Modstridende viden Studier viser resultater, der går i forskellig retning. Ingen overvægt. Ingen viden Ingen eller få studier med begrænset kvalitet viser resultater. Ingen overvægt. Der kan anvendes forskellige metoder til at syntetisere resultaterne i en litteraturoversigt. Den gyldne standard vil inden for fx den sundhedsvidenskabelige litteratur være en metaanalyse. Givet at der er relativt få studier i denne litteraturoversigt, og at disse er baseret på forskellige forskningsdesign af vidt forskellig kvalitet, vil dette ikke nødvendigvis være det bedste valg her. Derfor gives en narrativ syntetisering. Dette suppleres med et forsøg på en mere kvantitativ opgørelse af resultaterne. I opdraget til litteraturoversigten er der henvist til et evidenshierarki, der arbejdes med i Arbejdsmarkedsstyrelsen. Det er beskrevet i tabel 4.2. Man kan diskutere brugen af subjektive termer som moderat og stærk evidens. Ikke desto mindre giver tabel 4.2 en gennemskuelig ramme for, hvornår termerne anvendes, der tager højde for, at studier af god og mindre god kvalitet skal vægtes forskelligt. Det skal nævnes, at ved en opgørelse af eksempelvis forekomsten af en overvægt på tre studier, der peger i samme retning, vurderes positive effekter op imod ikke-positive (og ikke mod negative eller nuleffekter for sig) henholdsvis negative mod ikke-negative. Endelig vil resultater opgjort for delpopulationer i samme studie blive talt som selvstændige resultater, da resultaterne for forskellige delpopulationer kan være modsatrettede og dermed ikke kan opgøres som et samlet resultat for studiet. Evidenshierarkiet anvendes i første omgang på resultater for varighed af ledighed eller overgang til selvforsørgelse eller beskæftigelse, mens andre udfaldsmål som løn, offentlig forsørgelse eller varighed af efterfølgende beskæftigelse nævnes i det omfang, de er undersøgt. Evidenshierarkiet er ikke en facitliste men et understøttende værktøj, og i den samlede vurdering vil individuelle skøn blive foretaget af forfatteren, hvor der fx kan tages højde for antal resultater fra samme studie eller yderligere kvalitetsvurderinger end den grove inddeling i høj eller lav kvalitet. 18\n19 5 Resultater I dette kapitel præsenteres oversigter over resultaterne fra de inkluderede studier. Først præsenteres de danske studier, dernæst de internationale. Resultaterne er underinddelt efter indsatstype. Resultaterne rubriceres alfabetisk i tabeller, og effekterne rapporteres som enten positive (+), negative (-), eller ingen effekt (0). Positiv effekt refererer her til en signifikant effekt, der er gavnlig, dvs. den mindsker fx ledighed, overførselsgrad, depressionssymptomer eller øger fx beskæftigelse, løn eller livskvalitet. Medmindre andet er anført, er nævnte positive og negative resultater signifikante på 5%-niveau. For hver indsatstype opsummeres evidensen opgjort efter resultater for selvforsørgelse eller beskæftigelse som effektmål med udgangspunkt i Arbejdsmarkedsstyrelsens evidenshierarki (tabel 4.2 i forrige kapitel). Det bemærkes, at opsummeringen af danske studier i dette kapitel både medtager studier af høj og lav kvalitet, hvilket der delvis er taget højde for i evidenshierarkiet, mens det er valgt kun at lægge vægt på højkvalitetsstudierne i sammenfatningen. Det kan afstedkomme mindre forskelle i resultaterne. Evidens opgøres så vidt muligt som en samlet vurdering på tværs af målgrupper, efterfulgt af resultater opdelt på forsikringsstatus, for udsatte ledige samt effekter målt på mellemlang eller langt sigt. Udsatte ledige defineres som ledige med andre problemer end ledighed (ikke-arbejdsmarkedsparate) eller langtidsledige (ledighed over 12 måneder). Mellemlangt sigt defineres her som effekter målt 1-3 år efter indsatsens påbegyndelse og langt sigt for effekter ud over tre år. Derudover nævnes resultater for andre effektmål end beskæftigelse eller selvforsørgelse samt andre potentielt udsatte grupper med lav socioøkonomisk status eller indvandrerstatus. Efter opsummeringen gennemgås de enkelte studier. 5.1 Danske studier Design og indsatstyper En oversigt over de 19 inkluderede danske studier ses i appendiks tabel A1. Her ses indsatstype, data, periode, antal observationer, effektmål, metode, og om studiet er publiceret i et peer-reviewed tidsskrift. Det bemærkes, at kun to af de danske studier er publiceret i peer-reviewed tidsskrifter (Clausen m.fl ; Graversen & van Ours 2008), og at kun disse således ville være inkluderet i litteraturoversigten efter traditionelle inklusionskriterier. Ud over disse vurderes det, at fire andre har høj kvalitet på niveau med de internationale studier (Jespersen, Jakobsen & Bøge 2006; Christensen & Jakobsen 2009; Skipper 2010; Vikström, Rosholm & Svarer 2011), og disse er formentlig ikke publiceret, da de to første er på dansk, og de to sidste er relativt nye. Disse studier er markeret i de efterfølgende tabeller som højkvalitetsstudier. Studierne af høj kvalitet anvender med en undtagelse metoder, der også ses 2 Det bemærkes, at der findes et working paper, Clausen m.fl. 2006, som efter kommunikation med den ene medforfatter, Eskil Heinesen, indeholder selvstændige analyser i forhold til den publicerede artikel. Da analyseperiode og metode er enslydende, og data har et meget stort overlap, er det valgt at se bort fra Clausen m.fl i oversigten. 19\n20 anvendt i den anvendte internationale litteratur, nemlig timing-of-event varighedsanalyse (Clausen m.fl. 2009) propensity score matching (Christensen & Jakobsen 2009; Jespersen, Jakobsen & Bøge 2006; Skipper 2010) samt randomiserede kontrollerede forsøg (Graversen & van Ours 2008; Vikström, Rosholm & Svarer 2011). Af de resterende 13 danske studier anvender seks før-efter-målinger for deltagerne (Beskæftigelsesministeriet 2005a 3 ; Graversen & Weise 2001; Langager 1997; Arbejdsministeriet 2000; Jensen & Holm 2001; Rambøll 2008b), hvilket som nævnt i teoriafsnittet kan give for positive resultater. Disse medtages i oversigten over effektstudier, men kategoriseres på grund af den formodede positive skævhed ikke som værende af høj kvalitet. Endelig er der 6 af de danske studier, der kun anvender en eftermåling for deltagerne (Rambøll 2003; 2008a; 2009; Hansen & Malmgren 2011; Aarhus Amt 2003; LG Insight 2006), således at en effektmåling ikke er mulig. Studierne er medtaget i oversigten, fordi de beskriver indsatserne mere specifikt end eksisterende effektmålinger, men kan af gode grunde ikke indgå i vurderingen af effekterne. Endelig er et enkelt studie baseret på et af de andre studiers effektmåling og har således ikke en selvstændig effektmåling, men har tilføjet omkostninger således at der kan udføres en cost-benefit-analyse (Christensen 2002). Blandt de studier, der anvender et før-efter design for deltagere i aktivering, er der endvidere et par, der ser på effekten af afsluttet aktivering i stedet for påbegyndt aktivering, hvilket er en yderligere kilde til selektion (Arbejdsministeriet 2000; Langager 1997). Det skal derudover nævnes, at Langager (1997) og Graversen & Weise (2001) anvender fixed effekt-metoden, mens Rambøll (2008b) anvender lineær regression. Alle kontrollerer dog, i modsætning til de tre andre studier, der anvender før-efter-designet, også for en række observerede karakteristika for deltagerne. Særligt de to førstnævnte er derfor kvalitetsmæssigt over de resterende studier baseret på før-efter-designet, men metoderne anses ikke for at være helt på niveau med de bedste danske og internationale studier på grund af den valgte metodes skævhed. Rambøll (2008b) har en række ulemper ved, at det inkluderer få kontrolvariabler, anvender faktiske antal uger i aktivering som interventionsvariabel (som oplagt er endogen), og endelig indeholder stikprøven ikke nogen uger, hvor der ikke også kan forekomme aktivering. Det er derfor af lidt lavere kvalitet. Et sidste kritikpunkt af flere af de danske studier er, at mange anvender selvforsørgelsesgrad som udfaldsmål. Særligt i forhold til ikke-arbejdsmarkedsparate ledige kan det være et problem, fordi selvforsørgelse for disse ikke udelukkende er lig beskæftigelse. Dette opvejes dog fx i (Christensen & Jakobsen 2009; Jespersen, Jakobsen & Bøge 2006; Skipper 2010), der også anvender andre udfald Specifikke indsatstyper I de næste underafsnit præsenteres resultaterne opdelt efter indsatsens type. Indledningsvis beskrives et enkelt studie af den overordnede indsats vejledning og opkvalificering, hvorefter studier af undergrupperinger af indsatstyperne beskrives. Undergrupperingen følger lovgivningens gruppering (kortvarighed, afklaring og vejledning, særligt tilrettelagte projekter og særligt tilrettelagte uddannelsesforløb), efterfulgt af specifikke indsatstyper, hvor der foreligger lidt flere studier (læsekurser og jobsøgningskurser). Det er valgt, at de 3 Beskæftigelsesministeriet (2005b) bygger på arbejdspapiret Beskæftigelsesministeriet (2005a). Dette inkluderer flere resultater. Begge anvendes her, da der rapporteres forskellige resultater, men de tæller kun som et studie. 20