Forslag. Fællesregulativ for offentlige vandløb i Aabenraa Kommune - PDF\nDownload "Forslag. Fællesregulativ for offentlige vandløb i Aabenraa Kommune"\n1 Forslag Fællesregulativ for offentlige vandløb i Aabenraa Kommune\n2 Offentlighedsperiode Forslag til Fællesregulativ for offentlige vandløb i Aabenraa Kommune er offentliggjort den 21. oktober Eventuelle bemærkninger og indsigelser til forslaget skal være skriftlige, og fremsendes senest den 17. december 2015 til: Aabenraa Kommune Kultur, Miljø & Erhverv Skelbækvej Aabenraa Eller som e-post til: Forslag til Fællesregulativ for offentlige vandløb i Aabenraa Kommune Udarbejdet af Aabenraa Kommune, Kultur, Miljø & Erhverv /Team Natur i samarbejde med NIRAS A/S. Skabelonen er underlagt gældende dansk lov om ophavsret. Alle rettigheder til skabelonen forbeholdes NIRAS A/S. Journal nr.: 13/38982\n3 INDHOLD Indledning Oversigt over vandløb omfattet af fællesregulativet Grundlaget for regulativet Det retslige grundlag Formål Konsekvenser Gyldighed Kort Vandløbenes skikkelse og/eller vandføringsevne Vandløbenes vedligeholdelse Grødeskæring Grødeskæring. Metoder Grødeskæring. Terminer Skæring af vegetation på brinkerne Kontrolmålinger af skikkelse og/eller vandføringsevne Bundoprensning Bundoprensning. Metoder Bundoprensning. Terminer Grøde, fyld, grene og andet Oplægning af grøde, Fyld, grene og andet ved sædvanlig vedligeholdelse Bortskaffelse af grøde, fyld, grene og andet ved løbende oplægning Bortskaffelse af grøde, fyld, grene og andet på grødeoptagningspladser Bortskaffelse af sand fra sandfang Vedligeholdelse af rørlagte vandløb Redskaber til udførelse af vedligeholdelsen Skalapæle, måleinstrumenter og afmærkninger Sne og is i vandløb Sejlads... 24\n4 6. Vandløbsrestaureringer og -reguleringer Friholdelse af arealer langs vandløb meter bræmmer Arbejdsbælter Drift af stemmeværker Hegn og kreaturvanding Hegn Kreaturvanding Bevoksninger, Beplantning og bevarelse af skyggegivende vegetation Udløb for dræn- og spildevandsledninger Placering af dræn- og spildevandsudløb Vedligeholdelse af dræn- og spildevandsudløb Broer og andre bygværker Dimensioner for broer og andre bygværker Vedligeholdelse af broer og andre bygværker Opstemningsanlæg, flodemål m.v Dimensioner af opstemningsanlæg, flodemål m.v Vedligeholdelse af opstemningsanlæg, flodemål m.v Tilsyn Tilrettelæggelse af tilsyn Bredejere og andre interesseredes medvirken ved tilsynet Samarbejde med andre myndigheder Lovinformation til bredejerne Vandløbsmyndighedens færdsel langs vandløb Ændring af vandløbenes tilstand Nye vandløbs tilløb Forurening af vandløbene Skader på vandløbene Betydelig skade på vandløbene Straf Særlige aftaler... 44\n5 16.1. Særbidrag Revision Dato for fællesregulativets vedtagelse og ikrafttræden De enkelte kommuners underskrifter Aabenraa Kommune Haderslev Kommune Sønderborg Kommune Tønder Kommune Oversigt over offentlighedsperioder, godkendelser og vedtagelser Procedure for vedtagelse Oversigt over indsigelser Oversigt over klager Stadfæstelse Bilagsoversigt Bilag 1 til Fællesregulativ for offentlige vandløb i Aabenraa Kommune Oversigt over omfattede vandløb. Bilag 2 til Fællesregulativ for offentlige vandløb i Aabenraa Kommune Oversigt over omfattede regulativer. Bilag 3 til Fællesregulativ for offentlige vandløb i Aabenraa Kommune Oversigt over vandløbsstrækninger og regulativer i fællesregulativet, som er fælles med nabokommunerne. Bilag 4 til Fællesregulativ for offentlige vandløb i Aabenraa Kommune Grundlag og konsekvens. Bilag 5 til Fællesregulativ for offentlige vandløb i Aabenraa Kommune Oversigtskort Bilag 6 til Fællesregulativ for offentlige vandløb i Aabenraa Kommune Oversigt over vandløbsstrækninger med vandføringsregulativer.\n6 INDLEDNING Fællesregulativet er udarbejdet af vandløbsmyndigheden i Aabenraa Kommune. Fællesregulativet indeholder de generelle overordnede bestemmelser for sædvanlig vedligeholdelse og for administration af offentlige vandløb i Aabenraa Kommune. Regulativer skal sikre, at vandløbenes skikkelse og/eller vandføringsevne fastholdes. Regulativrevision kan ikke ændre et vandløbs skikkelse og/eller vandføringsevne. Sådanne ændringer kan kun ske gennem regulerings- eller restaureringsprojekter. Da en række bestemmelser om vandløbenes vedligeholdelse og administration gælder for alle offentlige vandløb, har Aabenraa Kommune valgt at samle dem i et fællesregulativ. I de enkelte regulativer findes specifikke bestemmelser og beskrivelser, der kun gælder i det enkelte vandløb dvs. de individuelle bestemmelser og beskrivelser for vandløbet. Dette fællesregulativ indeholder generelle beskrivelser og bestemmelser for 640 offentlige vandløb i Aabenraa Kommune. Beskrivelserne og bestemmelserne i fællesregulativet erstatter de tilsvarende beskrivelser og bestemmelser i de gældende regulativer samt eventuelle tillægsregulativer og fællesregulativer. Dette fællesregulativ berører ikke de specifikke beskrivelser og bestemmelser for de enkelte vandløb. De enkelte regulativer er fortsat gældende for de specifikke forhold for de enkelte vandløb. Fællesregulativet skal harmonisere regulativernes generelle beskrivelser og bestemmelser for alle de 640 offentlige vandløb, som vedligeholdes af Aabenraa Kommune. Gennem vedtagelse af dette fællesregulativ træffes afgørelse om vandløbsvedligeholdelsen. Beskrivelser og bestemmelser kan ses i fællesregulativets enkelte afsnit, som starter med en af følgende: Gives følgende generelle beskrivelse af for de forhold, som enten er beskrevet i loven eller fastlagt gennem afgørelser og herefter er optaget i fællesregulativet. Eller: 1\n7 Gælder følgende generelle bestemmelse for for de forhold, som vandløbsmyndigheden i forbindelse med vedtagelse af fællesregulativet fastsætter bestemmelser for. Vandløbsmyndighedens afgørelse om bestemmelser kan påklages i den lovpligtige klageperiode, som afholdes under vedtagelse af fællesregulativet. Beskrivelser fastsætter ikke en ny retstilstand og kan derfor ikke påklages. 2\n8 1. OVERSIGT OVER VANDLØB OMFATTET AF FÆLLESREGULATIVET En komplet liste over de vandløb, der er omfattet af dette fællesregulativ, fremgår af bilag 1. En komplet liste over de regulativer, der får deres generelle bestemmelser erstattet af dette fællesregulativ, fremgår af bilag 2. Aabenraa Kommune har i fællesregulativet flere offentlige vandløbsstrækninger fælles med nabokommunerne Haderslev, Sønderborg og Tønder. Nabokommunerne har været inddraget under udarbejdelsen af forslag til fællesregulativ. Forslag til fællesregulativ sendes også i høring hos nabokommunerne. Oversigt over omfattede vandløbsstrækninger, der er fælles med nabokommunerne fremgår af bilag 3. De dansk-tyske grænsevandløb er ikke omfattet af fællesregulativet da de administreres af Den dansk-tyske grænsevandløbskommission. 3\n9 2. GRUNDLAGET FOR REGULATIVET 2.1. DET RETSLIGE GRUNDLAG Det retslige grundlag for fællesregulativet er: Lovbekendtgørelse nr.1208 af 30. september 2013 om vandløb med senere ændringer (Vandløbsloven). Bekendtgørelse nr af 11. december 2007 om regulativer for offentlige vandløb med senere ændringer. Cirkulære nr. 21 af 26. februar 1985 om Vandløbsloven. Regulativer, fællesregulativer og tillægsregulativer for de offentlige vandløb, som er nævnt i bilag 2. Andre relevante love, som er nævnt i dette dokument, er: Lovbekendtgørelse nr. 879 af 26. juni 2010 med senere ændringer (Miljøbeskyttelsesloven). Lovbekendtgørelse nr. 951 af 3. juli 2013 med senere ændringer (Naturbeskyttelsesloven). Lovbekendtgørelse nr. 934 af 24. september 2009 af lov om okker med senere ændringer (Okkerloven). Lovbekendtgørelse nr. 932 af 24. september 2009 med senere ændringer (Miljømålsloven). Afgørelser for de enkelte vandløb henhører under de specifikke regulativer. Redegørelse for grundlag og konsekvens er vedlagt som bilag 4 til fællesregulativet. 4\n10 2.2. FORMÅL Formålet med revision af de offentlige vandløbs generelle beskrivelser og bestemmelser i de enkelte vandløbsregulativer til generelle beskrivelser og bestemmelser i dette fællesregulativ er: At sikre ensartede generelle beskrivelser og bestemmelser for alle offentlige vandløb i Aabenraa Kommune. At ligestille bredejere ved offentlige vandløb i Aabenraa Kommune. At forenkle og rationalisere administrationen af vandløbene. At gøre regulativet lettere forståeligt KONSEKVENSER Beskrivelser og bestemmelser i dette fællesregulativ ophæver og erstatter de tilsvarende beskrivelser og bestemmelser i de gældende regulativer, tillægsregulativer og fællesregulativer. Hvor der er undtagelser fra ovennævnte, vil det fremgå under det relevante regulativafsnit. Redegørelse for grundlag og konsekvenser er vedlagt som bilag 4 til fællesregulativet. Bilaget indeholder også Aabenraa Kommunes vurdering af disse konsekvenser. Det er Aabenraa Kommunes vurdering, at de generelle overordnede bestemmelser ikke ændrer afstrømning eller miljø negativt eller i en sådan grad at det vil kræve en reguleringssag. 5\n11 2.4. GYLDIGHED Beskrivelserne og bestemmelserne i dette fællesregulativ træder i kraft, når det er vedtaget af vandløbsmyndigheden og den lovpligtige 4 ugers klageperiode er over. Såfremt regulativet påklages, vil ikrafttræden afvente klagemyndighedens afgørelse. Indtil fællesregulativet er vedtaget og eventuelt stadfæstet, vil de generelle beskrivelser og bestemmelser i de gældende regulativer, tillægsregulativer og fællesregulativer være gældende. Dette fællesregulativ vil være gyldigt fra ikrafttræden til det ophæves gennem vedtagelse af et nyt regulativ. Bestemmelserne og beskrivelserne i dette fællesregulativ ophæver de tilsvarende bestemmelser og beskrivelser i de gældende regulativer, tillægsregulativer og fællesregulativer. Undtagelser fra dette vil fremgå tydeligt under det relevante regulativafsnit KORT Oversigtskort med vandløb omfattet af fællesregulativet er vedlagt som bilag 5. I bilag 1 og 2 ses henholdsvis lister med vandløbsnavne og regulativnavne omfattet af fællesregulativet. 6\n12 3. VANDLØBENES SKIKKELSE OG/ELLER VANDFØRINGSEVNE De enkelte regulativers beskrivelser af skikkelse og/eller vandføring behandles ikke i dette fællesregulativ. Bestemmelser vedrørende regulativtyper (skikkelses- eller vandføringsregulativer) samt angivelse af strømrender og antal grødeskæringer kan kun ændres forbindelse med revision af de specifikke regulativer. De enkelte regulativers beskrivelser og bestemmelser herom er gældende, indtil de enkelte vandløbs specifikke bestemmelser revideres. Der henvises til de enkelte vandløbs specifikke regulativer. 7\n13 4. VANDLØBENES VEDLIGEHOLDELSE I fællesregulativet gives følgende generelle beskrivelse af vedligeholdelsen af de offentlige vandløb. Beskrivelse: Vandløbsmyndigheden i Aabenraa Kommune er ansvarlig for vedligeholdelse af offentlige vandløb i kommunen. De enkelte regulativers specifikke bestemmelser om bredde af strømrender og antal grødeskæringer er fortsat gældende, og vil først kunne revideres i forbindelse med revision af de enkelte vandløbs specifikke regulativer. I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse om udførelse af vedligeholdelsen. Vandløbsmyndigheden planlægger selv arbejdets gennemførelse inden for de fastlagte terminer. Vandløbsmyndigheden afgør, bl.a. ud fra økonomiske hensyn, om arbejdet med vedligeholdelse udføres af eksterne entreprenører eller kommunalt ansatte. Bestemmelser om planlægning og udførelse af vedligeholdelsen i de enkelte vandløbs regulativer udgår, og erstattes af bestemmelsen i dette fællesregulativ. Bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelser om planlægning og udførelse af vedligeholdelse. 8\n14 4.1. GRØDESKÆRING Bestemmelserne om grødeskæring i afsnit 4.1 er generelle bestemmelser. Vandløbsspecifikke bestemmelser som f. eks. strømrendebredde og antal grødeskæringer findes i de specifikke/enkelte vandløbs regulativer. De vandløbsspecifikke bestemmelser ændres ikke i dette fællesregulativ. Antallet af grødeskæringer kan kun ændres gennem reguleringsprojekter, hvor konsekvenser af og økonomiske forhold omkring ændringen afklares og vedtages. Først herefter kan en ændring indarbejdes i regulativet GRØDESKÆRING. METODER I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse for metoder til den grødeskæring, som er del af den sædvanlige vedligeholdelse. Grødeskæringen skal ske i de strømrender, som er angivet i de specifikke/enkelte vandløbs regulativer. I specifikke/enkeltvandløbs regulativer, hvor der alene er angivet skæring i fuld bundbredde, vil strømrendebredde svare til den regulativmæssige bundbredde. Strømrenderne kan slås i naturlige eller bugtede strømrender. Mindre grødebanker kan efterlades i strømrenden, såfremt den samlede strømrendebredde er til stede. Strømrenderne skæres med en tolerance på -/+ 10 cm for strømrender under 1 meter og med -/+ 10 % af bredden af strømrender på 1 meter eller mere. Grøden skæres med en tolerance på +10 cm i forhold til faktisk bund. De i regulativerne fastsatte strømrendebredder skal være til stede, den dag grødeskæringen er udført. Grøde uden for strømrenden slås ikke eller kun i begrænset omfang. Problemarter med stive stængler kan beskæres i hele vandløbets bredde i forbindelse med den sædvanlige vedligeholdelse (Se afsnit 4.2). 9\n15 Problemarter kan i øvrigt bekæmpes som beskrevet i Naturstyrelsens anbefalinger 1 i forbindelse med den sædvanlige vedligeholdelse (Se afsnit 4.2). Bestemmelsen gælder for alle åbne vandløbsstrækninger. Hvis rørlagte strækninger genåbnes, vil bestemmelsen også gælde disse strækninger. Bestemmelser om metoder til grødeskæringer i de enkelte regulativer erstattes af bestemmelsen i dette fællesregulativ. Bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelser for metoder til grødeskæring Undtagelse: Vandløbsstrækninger med vandføringsregulativ, som fremgår af bilag 6, er undtaget fra de generelle bestemmelser om metode for grødeskæring. Bestemmelserne for metode og omfang for grødeskæring i de specifikke regulativer følges i stedet. Bemærkning: Problemarter er planter, der gror aggressivt og breder sig i store forekomster. De kan true biodiversiteten i vandløbet, og nogle arter med forveddede stængler vil under deres nedbrydning kun langsomt forgå, og knække ud i strømrenden til gene for afstrømningen GRØDESKÆRING. TERMINER I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse for terminer for grødeskæring. Terminer for grødeskæringer i vandløb med geometrisk eller teoretisk skikkelse: Grødeskæring gennemføres i perioden 1. juni til 15. oktober med hovedindsatsen i august og september. 1 Nuværende og kommende anbefalinger, pt.: Skov- og Naturstyrelsen; Grødeskæring i vandløb - erfaringsopsamling af metoder, praksis og effekter,\n16 I vandløb, hvor der i regulativet er fastsat 2 årlige grødeskæringer, gennemføres den tidlige skæring i perioden 1. juni til 15. juli. Hvis de specifikke regulativer foreskriver to grødeskæringer, skal der være mindst 4 uger mellem grødeskæringer i det enkelte vandløb. Vandløbsmyndigheden planlægger vandløbsvedligeholdelsen i de enkelte vandløb indenfor de nævnte terminer. Bestemmelser om terminerne for grødeskæringer i de enkelte vandløbs regulativer for geometrisk og teoretisk skikkelse udgår og erstattes af bestemmelsen i dette fællesregulativ. Bestemmelsen gælder for alle åbne vandløbsstrækninger. Hvis rørlagte strækninger genåbnes, vil bestemmelsen også gælde disse strækninger. Bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelser for terminer for grødeskæring. Undtagelse: Vandløbsstrækninger med vandføringsregulativ, som fremgår af bilag 6, er undtaget fra de generelle bestemmelser om terminer for grødeskæring. Bestemmelserne for terminer for grødeskæring i de specifikke regulativer følges i stedet. Bemærkning: De enkelte regulativers bestemmelser om antal grødeskæringer berøres ikke af denne bestemmelse. Antal grødeskæringer er fortsat som fastlagt i de enkelte vandløbs regulativer. 11\n17 4.2. SKÆRING AF VEGETATION PÅ BRINKERNE I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse for skæring af vegetation på brinkerne. Urtevegetation på brinkerne skæres som udgangspunkt ikke. Urter med stive stængler og problemarter kan bekæmpes på brinkerne i forbindelse med den sædvanlige vedligeholdelse (se afsnit 4.1.1). Selvsåede træer og buske på uhensigtsmæssige voksesteder kan beskæres på brinkerne som en del af den sædvanlige vedligeholdelse. Kæmpebjørneklo bekæmpes i henhold til gældende indsatsplan. Bestemmelsen gælder for alle åbne vandløbsstrækninger. Hvis rørlagte strækninger genåbnes, vil bestemmelsen også gælde disse strækninger. Bestemmelser om skæring af bredvegetation i regulativerne udgår og erstattes af bestemmelsen i dette fællesregulativ. Bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelser for skæring af vegetation på brinkerne. Bemærkning: Problemarter er planter, der gror aggressivt og breder sig i store forekomster. De kan true biodiversiteten i vandløbet, og nogle arter med forveddede stængler vil under deres nedbrydning kun langsomt forgå, og knække ud i strømrenden til gene for afstrømningen. 12\n18 4.3. KONTROLMÅLINGER AF SKIKKELSE OG/ELLER VANDFØRINGSEVNE I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse for kontrolmålinger. Vandløbsmyndigheden iværksætter kontrol af vandløbenes skikkelse og/eller vandføringsevne. Metode og omfang af kontrol bestemmes af vandløbsmyndigheden. For åbne vandløb bestemmes: Kontrol af skikkelsen af de enkelte vandløb foretages ved opmåling/pejling med intervaller af maksimalt 10 år. Kontrol kan foretages oftere, hvis vandløbsmyndigheden vurderer, at der er behov herfor. Kontrol kan foretages hele året. Kontrollen viser, at regulativet ikke er overholdt: For geometrisk skikkelse: Når vandløbsbunden i gennemsnit ligger mere end 10 cm over den regulativmæssige bund over strækninger på 14 gange vandløbsbredden, svarende til en meanderbue. Opmålingen foregår med tilstrækkeligt repræsentative punktmålinger. For teoretisk skikkelse: Når beregninger viser, at det målte vandspejl ligger 10 cm eller mere over det teoretiske vandspejl, medmindre andet fremgår af det specifikke regulativ for vandløbet. For rørlagte vandløb bestemmes: Vandløbsmyndigheden kontrollerer med intervaller af maksimalt 10 år om rørlagte vandløbsstrækninger er funktionsdygtige, ved tilsyn med ind-/udløb og/eller i tilgængelige brønde. Bestemmelsen gælder for alle åbne og rørlagte vandløbsstrækninger. Bestemmelser om kontrol af skikkelse i regulativerne udgår og erstattes af bestemmelsen i dette fællesregulativ. Bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelser for kontrolmålinger. 13\n19 Undtagelse: Vandløbsstrækninger med vandføringsregulativ, som fremgår af bilag 6, er undtaget fra de generelle bestemmelser om kontrolmålinger. Bestemmelserne for interval og termin for kontrol af kravkurven i de specifikke regulativer følges i stedet. For disse vandløbsstrækninger viser kontrollen, at regulativet ikke er overholdt, når den målte vandstand ligger over den vandstand som kravkurven er udtryk for. Bemærkning: På en række udvalgte stationer gennemføres månedlige målinger af samhørende værdier for vandstande og/eller vandføringer. Skikkelsen og/eller vandføringsevnen er beskrevet i de enkelte/specifikke vandløbsregulativer BUNDOPRENSNING BUNDOPRENSNING. METODER. I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse for metoder til bundoprensning for de forskellige regulativtyper. Oprensning af aflejrede materialer udføres først, når kontrol viser, at regulativets skikkelse og/eller vandføringsevnen ikke er overholdt. Dog må mindre brinkudskridninger eller lignende oprenses eller indbygges i brinken i forbindelse med den sædvanlige vedligeholdelse. Bestemmelser om oprensningens udførelse: Der må som udgangspunkt ikke graves i fast sten- og grusbund eller i faste og overhængende brinker. Oprensning må som udgangspunkt kun ske i bløde eller sandede aflejringer. Dog må aflejringer som følge af konstaterede nedskridninger eller anden form for erosion oprenses, selvom disse indeholder sten- og grusmaterialer. Der oprenses kun indenfor de regulativfastsatte geometriske dimensioner med mulighed for uddybning på op til 10 cm i mudret eller sandet bund. For strækninger, som er særligt udsatte for aflejring af bundmateriale, kan der oprenses med mulighed for uddybning på op til 20 cm i mudret eller sandet bund. 14\n20 Bestemmelser om metode for bundoprensning i de enkelte vandløbsregulativer udgår og erstattes af bestemmelsen i dette fællesregulativ. Undtaget er bestemmelserne for vandløb med vandføringsregulativer. Hvis rørlagte strækninger genåbnes, vil bestemmelsen også gælde disse strækninger. Bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelser for metoder for oprensning. Undtagelse: Vandløbsstrækninger med vandføringsregulativ, som fremgår af bilag 6, er undtaget fra de generelle bestemmelser om metode for bundoprensning. Bestemmelserne i de specifikke regulativer følges i stedet. Bemærkning: Oprensninger i vandløb omfattet af Naturbeskyttelseslovens 3 kan kræve dispensation fra Naturbeskyttelsesloven BUNDOPRENSNING. TERMINER. I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse for terminer for bundoprensning. Jf. punkt foretages oprensning af aflejrede materialer først, når kontrol viser, at regulativets skikkelse og/eller vandføringsevnen ikke er overholdt. Bundoprensning af aflejrede materialer sker i perioden: 1. juli til 1. november. I vandløb uden målsætning kan der foretages bundoprensning uden for denne periode. Mindre brinkudskridninger eller lignende kan oprenses eller repareres hele året, herunder i forbindelse med den sædvanlige vedligeholdelse. Bestemmelsen gælder for alle åbne vandløbsstrækninger med sædvanlig vedligeholdelse. 15\n21 Hvis rørlagte strækninger genåbnes, vil bestemmelsen også gælde disse strækninger. Bestemmelser om termin for oprensning i regulativerne udgår og erstattes af bestemmelsen i dette fællesregulativ. Bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelser for terminer for bundoprensning. Undtagelse: Vandløbsstrækninger med vandføringsregulativ, som fremgår af bilag 6, er undtaget fra de generelle bestemmelser om terminer for bundoprensning. Bestemmelserne i de specifikke regulativer følges i stedet. Bemærkning: Sandfang kan oprenses efter behov uafhængig af terminer for bundoprensning. 16\n22 4.5. GRØDE, FYLD, GRENE OG ANDET OPLÆGNING AF GRØDE, FYLD, GRENE OG ANDET VED SÆDVANLIG VEDLIGEHOLDELSE I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse for oplægning af materiale fra vedligeholdelsen omfattende grøde, fyld, grene og andet. Oplægning af materiale kan ske: Løbende langs vandløbet. På grødeoptagningspladser. Løbende oplægning af materiale ved: Håndarbejde: Den afskårne grøde skal optages fra vandløbet og oplægges mindst over kronekant. Maskinarbejde: Den afskårne grøde skal optages fra vandløbet og lægges mindst 2 meter fra kronekant og inden for arbejdsbæltet i en afstand af 8 meter fra kronekant. Ved løbende oplægning tilstræbes det, at grøden lægges på højre side i lige år og venstre side i ulige år, set i vandløbsretningen. Hvor dette ikke er muligt pga. beplantning eller andet, oplægges grøden på samme side hvert år. På grødeoptagningspladser: Materiale driver ned til grødeoptagningspladsen, hvor vandløbsmyndigheden opsamler og fjerner det. Bestemmelsen gælder for alle åbne vandløbsstrækninger. Hvis rørlagte strækninger genåbnes, vil bestemmelsen også gælde disse strækninger. Bestemmelser om oplægning af grøde, fyld, grene og andet i regulativerne udgår og erstattes af bestemmelsen i dette fællesregulativ. 17\n23 Bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelser for oplægning af grøde, fyld og andet. Bemærkning: Materiale omfatter grøde, fyld, grene og andet der forekommer ved sædvanlig vedligeholdelse BORTSKAFFELSE AF GRØDE, FYLD, GRENE OG ANDET VED LØBENDE OPLÆGNING I fællesregulativet gives følgende generelle beskrivelse af og bestemmelse for bortskaffelse af materiale omfattende grøde, fyld, grene og andet, som er lagt op løbende. Beskrivelse (jf. Vandløbsloven 28): Bredejere og brugere af tilstødende ejendomme skal tåle, at fornødent vedligeholdelsesarbejde udføres. Fyld, afskåret grøde og andet, der fremkommer ved sædvanlig vedligeholdelse, skal den, der bruger de tilstødende ejendomme, modtage og bortskaffe fra vandløbets bredder uden erstatning. Bredejerne er ansvarlige for hvert år at: Undersøge om der er lagt materiale op. Bortskaffe materiale ved førstkommende jordbehandling eller senest 1. maj det følgende år. Fjerne eller sprede materialet uden for 2 meter bræmmerne i et ikke over 10 cm tykt lag. Affald og fremmedlegemer: Affald/fremmedlegemer som er endt i vandløbet, og som er til fare for vandløbets afstrømning eller miljø, optages af vandløbet i forbindelse med vedligeholdelsesarbejdets udførelse Affald/fremmedlegemer oplægges i henhold til afsnit 4.5.1, og skal bortskaffes af bredejer 18\n24 Hvis oplagt materiale ikke er fjernet senest 1. maj året efter, at det er lagt op, kan vandløbsmyndigheden påbyde bredejer at fjerne materialet. Beskrivelsen og bestemmelsen gælder for alle åbne vandløbsstrækninger. Hvis rørlagte strækninger genåbnes, vil beskrivelsen og bestemmelsen også gælde disse strækninger. Beskrivelser og bestemmelser om bortskaffelse af grøde, fyld, grene og andet i regulativerne udgår og erstattes af beskrivelsen og bestemmelsen i dette fællesregulativ. Beskrivelsen og bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelser for bortskaffelse af grøde, fyld, grene og andet. Bemærkning: Hvis affald/fremmedlegemer kræver øjeblikkelig fjernelse kontaktes lodsejer direkte BORTSKAFFELSE AF GRØDE, FYLD, GRENE OG ANDET PÅ GRØDEOPTAGNINGSPLADSER I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse for bortskaffelse af grøde, fyld, grene og andet som er opsamlet ved grødeoptagningspladser. Grøde, fyld, grene og andet materiale, der fremkommer ved sædvanlig vedligeholdelse, og som er drevet med strømmen til udpegede grødeoptagningspladser, fjernes af vandløbsmyndigheden. Grøden skal fjernes hurtigst muligt, så vandløbet ikke skades. Bestemmelsen gælder for alle åbne vandløbsstrækninger. Hvis rørlagte strækninger genåbnes, vil bestemmelsen også gælde disse strækninger. Bestemmelser i regulativerne om bortskaffelse af grøde, fyld, grene og andet fra grødeoptagningspladser udgår og erstattes af bestemmelsen i dette fællesregulativ. 19\n25 Bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelser for bortskaffelse af grøde, fyld, grene og andet fra grødeoptagningspladser BORTSKAFFELSE AF SAND FRA SANDFANG I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse for bortskaffelse af sand fra sandfang. Vandløbsmyndigheden kontrollerer årligt sandfangene og sikrer tømning ved behov. Tømning kan ske hele året. Vandløbsmyndigheden oprenser sand og andet materiale fra sandfanget. Opgravet sand og andet materiale fra sandfang håndteres af vandløbsmyndigheden i henhold til gældende godkendelser eller aftaler. Bestemmelsen gælder for alle åbne vandløbsstrækninger. Hvis rørlagte strækninger genåbnes, vil bestemmelsen også gælde disse strækninger. Bestemmelser om bortskaffelse af sand fra sandfang i regulativerne udgår og erstattes af bestemmelsen i dette fællesregulativ. Bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelser for bortskaffelse af sand fra sandfang. 20\n26 4.6. VEDLIGEHOLDELSE AF RØRLAGTE VANDLØB I fællesregulativet gælder følgende generelle beskrivelse af og bestemmelse for vedligeholdelse af rørlagte vandløb. Beskrivelse (jf. Vandløbsloven hhv. 6, stk. 3 og 32): Ingen må foretage beplantning så nær rørlagte strækninger af vandløb, at der kan være fare for, at rørledninger beskadiges eller tilstoppes. Vedligeholdelsen af rørlagte offentlige vandløb omfatter ikke hel eller delvis omlægning af rørledninger. Vedligeholdelse igangsættes, hvis det efter egen kontrol eller efter henvendelse viser sig, at rørene ikke er funktionsdygtige. Vedligeholdelse kan udføres hele året. Vandløbsmyndighedens vedligeholdelse omfatter rensning af brønde og rørlagte delstrækninger, samt udskiftning af rør svarende til normalt 6 meter rør ved en konstateret rørskade. Riste i forbindelse med rørlægninger tilses og renses rutinemæssigt. Beskrivelser og bestemmelser om vedligeholdelse af rørlagte vandløb i regulativerne udgår og erstattes af beskrivelsen og bestemmelsen i dette fællesregulativ. Beskrivelsen og bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har beskrivelser og bestemmelser for vedligeholdelse af rørlagte vandløb. 21\n27 4.7. REDSKABER TIL UDFØRELSE AF VEDLIGEHOLDELSEN I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse for materiel til udførelse af vedligeholdelse på åbne vandløbsstrækninger. Vandløbsmyndigheden bestemmer hvilke materiel, der anvendes i det enkelte vandløb. Grødeskæring kan udføres manuelt eller maskinelt. Grødeskærebåd kan anvendes. Oprensning af aflejrede materialer udføres fortrinsvis med maskine. Bestemmelsen gælder for alle åbne vandløbsstrækninger. Hvis rørlagte strækninger genåbnes, vil bestemmelsen også gælde disse strækninger. De enkelte regulativers bestemmelser om materiel til udførelse af vedligeholdelsen er fortsat gældende og suppleres med bestemmelsen i dette fællesregulativ. 22\n28 4.8. SKALAPÆLE, MÅLEINSTRUMENTER OG AFMÆRKNINGER I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse for skalapæle, måleinstrumenter og afmærkninger opsat af vandløbsmyndigheden. Skalapæle, måleinstrumenter og afmærkninger m.v. opsat af vandløbsmyndigheden skal bevares. Ved beskadigelse eller fjernelse kan vandløbsmyndigheden påbyde bredejer/bruger at retablere de beskadigede dele efter vandløbsmyndighedens anvisning. Bestemmelsen gælder for alle åbne og rørlagte strækninger. Bestemmelser om skalapæle, måleinstrumenter og afmærkninger m.v. i regulativerne udgår og erstattes af bestemmelsen i dette fællesregulativ. Bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelser om skalapæle, måleinstrumenter og afmærkninger. Bemærkning: For afmærkninger, skalapæle samt måleinstrumenter, der er fjernet eller beskadiget før 1. januar 2015, vil der ikke blive påbudt retablering SNE OG IS I VANDLØB. I fællesregulativet gives følgende generelle bestemmelse for sne og is i vandløbene: Vandløbsmyndigheden fjerner ikke sne og is fra vandløbene. Fjernelse af is og sne er ikke omfattet af sædvanlig vedligeholdelse. Bestemmelsen gælder for alle åbne og rørlagte strækninger. Bestemmelser om sne og is i regulativerne udgår og erstattes af bestemmelsen i dette fællesregulativ. Bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelser om is og sne. 23\n29 5. SEJLADS I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelser for almenhedens ret til sejlads i de offentlige vandløb. Det er ikke tilladt at sejle på de offentlige vandløb i Aabenraa Kommune. Vandløbene vil blive negativt påvirket af sejlads, da de er for smalle til at blive besejlet. Sejladsforbuddet gælder dog ikke for lodsejeres sejlads med ikke-motordrevne fartøjer ud for egen ejendom eller for vandløbsmyndighedens sejlads i forbindelse med vedligeholdelse og tilsyn. Bestemmelsen gælder for alle åbne vandløbsstrækninger. Hvis rørlagte strækninger genåbnes, vil bestemmelsen også gælde disse strækninger. Beskrivelser og bestemmelser om sejlads i de specifikke regulativer udgår og erstattes af bestemmelsen i dette fællesregulativ. Bestemmelsen er et supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelse om sejlads. Undtagelser Sejlads er tilladt i følgende vandløb: Slogså fra st (for enden af vejen Åløkke) til udløb i Grønå st Grønå fra st (Slogsherredsvej) og til kommunegrænse til Tønder Kommune. Sønderå fra st (Julianehåbvej) og til kommunegrænsen til Tønder Kommune Sejlads på Sønderåen er kun tilladt i perioden fra 15. juni til 15. november. For ovenstående tre vandløb er tillægsregulativ om sejlads af 1. januar 2000 stadig gældende. Endvidere kan vandløbsmyndigheden give sejladstilladelse til andre myndigheder, foreninger og personer, der udøver fiskepleje i vandløbet eller kontrolopgaver i forbindelse med anden lovgivning. 24\n30 6. VANDLØBSRESTAURERINGER OG - REGULERINGER Vandløbsrestaureringer og -reguleringer skal behandles efter Vandløbslovens bestemmelser herom, og vil ved næste regulativrevision blive indarbejdet i de enkelte regulativer. 25\n31 7. FRIHOLDELSE AF AREALER LANGS VANDLØB METER BRÆMMER I fællesregulativet gives følgende generelle beskrivelse af 2 meter bræmmer. Beskrivelse (jf. Vandløbsloven 69): Dyrkning, jordbehandling, plantning, jf. dog 34, terrænændring, anbringelse af hegn, jf. dog 29, og opførelse af bygværker i landzone må ikke foretages i en bræmme på 2 m langs åbne, naturlige vandløb og søer. Det samme gælder langs kunstige vandløb og søer, der i vandplanen efter miljømålsloven enten skal opfylde miljømålet godt økologisk potentiale eller maksimalt økologisk potentiale. Bestemmelsen gælder dog ikke for isolerede søer under 100 m². Beskrivelser i forbindelse med 2 meter bræmmer i regulativerne udgår og erstattes af beskrivelsen i dette fællesregulativ. Beskrivelsen er enslydende med Vandløbslovens 69. Beskrivelsen er supplement til de regulativer, som ikke har beskrivelser for 2 meter bræmmer. Det bemærkes, at randzoner ikke reguleres igennem Vandløbsloven, derfor indgår de ikke i fællesregulativet. 26\n32 7.2. ARBEJDSBÆLTER I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse for arbejdsbælter langs alle offentlige åbne og rørlagte vandløb. Der fastsættes et 8 meter arbejdsbælte langs begge sider fra kronekant på alle åbne vandløbsstrækninger. Der fastsættes et 8 meter arbejdsbælte langs begge sider fra vandløbsmidte på alle rørlagte vandløbsstrækninger. Der må ikke bygges, plantes, udgraves, opsættes faste hegn eller lignende, der kan forhindre/genere vandløbsmyndighedens færdsel og arbejde i arbejdsbæltet, uden vandløbsmyndighedens tilladelse. Arbejdsbælterne skal være til rådighed til transport i forbindelse med udførelse af vandløbsvedligeholdelsen. Bestemmelser om arbejdsbælter i regulativerne udgår og erstattes af bestemmelsen i dette fællesregulativ. Bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelser for arbejdsbælter. 27\n33 8. DRIFT AF STEMMEVÆRKER I fællesregulativet gælder følgende generelle beskrivelse af og bestemmelse for drift af stemmeværker. Beskrivelse (jf. Vandløbsloven hhv. 48 og 27, stk. 4): Opstemningsanlæg eller andre anlæg, der kan hindre vandets frie løb eller i øvrigt kan være til skade for vandløbet, må ikke anlægges eller ændres, herunder driftsmæssigt, uden vandløbsmyndighedens godkendelse. Slam, grøde og andet, der ophobes ved stemmeværker eller andre anlæg, må ikke videreføres til skade for vandløbet eller for det vandområde, vandløbet udmunder i. Driften af stemmeværker påhviler de til enhver tid værende ejere eller brugere, medmindre der er truffet anden beslutning af vandløbsmyndigheden. De enkelte regulativers beskrivelser om stemmeværker, herunder bestemmelser om skikkelse og/eller vandføring, er fortsat gældende. 28\n34 9. HEGN OG KREATURVANDING 9.1. HEGN I fællesregulativet gælder følgende generelle beskrivelse af og bestemmelse for sædvanlige kreaturhegn ved løsdrift langs alle offentlige åbne vandløb. Øvrige hegn kræver dispensation fra bestemmelserne om arbejdsbælter jf. punkt 7.2 Beskrivelse (jf. Vandløbsloven 29): Benyttes arealer ved vandløb til græsning for løsgående husdyr, kan vandløbsmyndigheden påbyde, at bredejerne anbringer og vedligeholder forsvarligt hegn, og at vandingssteder skal graves uden for vandløbets profil og frahegnes dette. På arealer, der benyttes til løsdrift af husdyr, skal der opsættes og vedligeholdes forsvarligt hegn. For vandløbsstrækninger beliggende i landzone, hvor der er 2 meter bræmmer, og hvor der er løsdrift af dyr, skal nye hegn placeres mindst 2 meter fra kronekant. For vandløbsstrækninger beliggende i landzone, byzone eller sommerhusområde, hvor der ikke er 2 meter bræmmer, skal hegn placeres mindst 1 meter fra kronekant. Hegn placeret tværs op ad vandløbene skal være forsynet med 5 meter brede led for passage langs vandløbet og være forsynet med ledhåndtag. Undtaget fra bestemmelserne om hegning er rørlagte vandløbsstrækninger. For øvrige bestemmelser om hegn se afsnit 7.1 og 7.2. Hvis rørlagte strækninger genåbnes, vil bestemmelsen også gælde disse strækninger. Beskrivelser og bestemmelser om hegning i regulativerne udgår og erstattes af beskrivelsen og bestemmelserne i dette fællesregulativ. Beskrivelsen og bestemmelserne er supplement til de regulativer, som ikke har beskrivelser og bestemmelser for hegning. 29\n35 Bemærkning: Kommunen kan ved en konkret afgørelse bestemme, at nye hegn anbringes indenfor 2 meter bræmmen. Eksisterende lovlige hegn kan forblive indenfor 2 meter bræmmen KREATURVANDING I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse for kreaturvanding i alle offentlige vandløb. Bredejere må uden tilladelse oppumpe vand fra åbne vandløb til vanding for græssende dyr på tilstødende mark. Oppumpningen må kun ske med mulepumpe, vindpumpe eller mindre el-/solcelledrevne pumper. Vandindtaget til ovennævnte installationer skal være tydeligt afmærkede over vegetationen af hensyn til vandløbsvedligeholdelsen. Hvis rørlagte strækninger genåbnes, vil bestemmelsen også gælde disse strækninger. Bestemmelser om kreaturvanding i regulativerne udgår og erstattes af bestemmelsen i dette fællesregulativ. Bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelser for kreaturvanding. Bemærkning: Alle andre former for vandingssteder og vandindtag kræver tilladelse fra vandløbsmyndigheden. 30\n36 10. BEVOKSNINGER, BEPLANTNING OG BEVARELSE AF SKYGGEGIVENDE VEGETATION I fællesregulativet gives følgende generelle beskrivelse af beplantning langs offentlige vandløb. Beskrivelse (jf. Vandløbsloven 34): Vandløbsmyndigheden kan for at begrænse grødevæksten i forbindelse med tilrettelæggelsen af vedligeholdelsen af offentlige vandløb foretage beplantning langs vandløb, ligesom det kan påbydes bredejerne at bevare skyggegivende vegetation. I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse for bevoksninger og deres vedligeholdelse langs alle offentlige åbne vandløb på brinker og 2 meter bræmmer. Træer og buske herunder skyggegivende beplantning på vandløbenes bræmmer og brinker bør bevares. I landzone, hvor der er 2 meter bræmmer, kan vandløbsmyndigheden beskære træer og buske både inden for kronekant og inden for 2 meter bræmmen af hensyn til vandløbets afstrømning, samt vandløbsvedligeholdelsens gennemførelse. I landzone, byzone eller sommerhusområde, hvor der ikke er 2 meter bræmmer, kan vandløbsmyndigheden beskære træer og buske inden for kronekant, af hensyn til vandløbets afstrømning, samt vandløbsvedligeholdelsens gennemførelse. Ovennævnte beskæring udføres overvejende i vinterhalvåret og betragtes som sædvanlig vedligeholdelse. Afskåret materiale oplægges og bortskaffes som bestemt i afsnit 4.5. Bredejerne kan beskære/fjerne bevoksninger uden for 2 meter bræmmerne i landzone. Bredejerne kan beskære/fjerne bevoksninger uden for øverste kronekant i byzone, sommerhusområder og i landzone, hvor der ikke er 2 meter bræmmer. Vandløbsmyndigheden kan i arbejdsbæltet påbyde beskæring/fjernelse af bevoksninger, hvis det 31\n37 forhindrer/generer vandløbsmyndighedens færdsel og arbejde i forbindelse med vandløbsvedligeholdelsen. Bestemmelse om væltede træer og buske, samt nedfaldne grene i vandløbene: Vandløbsmyndigheden skal skære de dele af væltede træer og buske af, som har negativ indflydelse på vandløbets afstrømning. Denne beskæring er at betragte som sædvanlig vedligeholdelse. Vandløbsmyndigheden kan skære de dele af væltede træer og buske af, hvis det forhindrer/generer vandløbsmyndighedens færdsel og arbejde i forbindelse med vandløbsvedligeholdelsen. Denne beskæring er at betragte som sædvanlig vedligeholdelse. Nedfaldne grene, som kan hindre afstrømningen væsentligt, oplægges af vandløbsmyndigheden. Afskåret og opsamlet materiale oplægges af vandløbsmyndigheden, og bortskaffes af bredejerne som bestemt i afsnit 4.5. Fjernelse af væltede træer og buske, der ikke har indflydelse på afstrømningen, er ikke omfattet af vandløbsmyndighedens vedligeholdelse. Bredejerne er ansvarlige for oprydningen. Vandløbsmyndigheden kan i arbejdsbæltet påbyde fjernelse af væltede træer/buske, hvis de forhindrer/generer vandløbsmyndighedens færdsel og arbejde i forbindelse med vandløbsvedligeholdelsen. Hvis rørlagte strækninger genåbnes, vil bestemmelser for åbne vandløb gælde. Beskrivelser af og bestemmelser for beplantning og bevarelse af skyggegivende vegetation i regulativerne udgår og erstattes af beskrivelser og bestemmelser i dette fællesregulativ. Beskrivelser og bestemmelser er supplement til de regulativer, som ikke har beskrivelser og bestemmelser for beplantning og bevarelse af skyggegivende vegetation. Bemærkning: Fredningsbestemmelser om beplantning går forud for regulativernes bestemmelser og skal altid efterkommes ifølge Vandløbslovens 7a. Bredejerne ejer vandløbet og dermed alle træer og buske langs vandløbet. 32\n38 11. UDLØB FOR DRÆN- OG SPILDEVANDSLEDNINGER PLACERING AF DRÆN- OG SPILDEVANDSUDLØB I fællesregulativet gælder de generelle beskrivelser for dræning som fremgår af Vandløbsloven og Okkerloven. (Den fri dræningsret jf. Vandløbslovens 3, stk. 1 og 2) Det er tilladt enhver grundejer at sænke grundvandet på egen ejendom til den for dyrkningen nødvendige dybde ved almindelig udgrøftning og dræning med afløb til bestående vandløb uden anvendelse af pumpeanlæg. Det er tilladt ejeren af en grund, der støder op til et vandløb (bredejeren), fra egen grund at aflede såvel overfladevand som vand fra almindelige drænings- og udgrøftningsanlæg til vandløbet. Endvidere gælder okkerloven som har forrang over Vandløbsloven. Dvs. at den fri dræningsret ikke gælder i okkerpotentielle områder. Beskrivelse: (jf. Okkerloven 2, stk. 1 og 2) Udgrøftning og dræning inden for jordbrugserhvervet må i nærmere afgrænsede områder, der fastsættes af miljøministeren, ikke påbegyndes uden godkendelse efter 3. Ved udgrøftning og dræning forstås enhver aktivitet påbegyndt efter lovens ikrafttræden, hvorved grundvandsstanden sænkes i de i stk. 1 nævnte områder. I fællesregulativet gælder følgende bestemmelse for placering af dræn- og spildevandsudløb Nye dræn- og spildevandsudløb må ikke placeres dybere end 20 cm over den regulativmæssige bund. Hvis rørlagte strækninger genåbnes, vil bestemmelser for åbne vandløb gælde. Beskrivelsen og bestemmelser om dræn- og spildevandsudløb i regulativerne udgår og erstattes af beskrivelsen og bestemmelsen i dette fællesregulativ. Beskrivelser og bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har beskrivelser og bestemmelser for udløb for dræn- og spildevandsledninger. Bemærkning: 33\n39 Alle tilslutninger til rørlagte vandløb og vandløbsstrækninger kræver godkendelse før medbenyttelse ifølge Vandløbslovens 5 stk. 1 og VEDLIGEHOLDELSE AF DRÆN- OG SPILDEVANDSUDLØB I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse for vedligeholdelse af dræn- og spildevandsudløb. Vedligeholdelse af dræn- og spildevandsudløb påhviler den til enhver tid værende ejer af rørledningen ved udløbet i vandløbet. Det er tilladt for lodsejeren at friholde foran egne udløb og ud til strømrenden på en strækning op til 5 meter nedstrøms udløbet. Der må ikke oprenses under den regulativmæssige bund. Bestemmelser om vedligeholdelse af dræn- og spildevandsudløb i regulativerne udgår og erstattes af bestemmelsen i dette fællesregulativ. Bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelser for vedligeholdelse af dræn- og spildevandsudløb. 34\n40 12. BROER OG ANDRE BYGVÆRKER DIMENSIONER FOR BROER OG ANDRE BYGVÆRKER De enkelte regulativers oversigt over broer og andre bygværker, herunder beskrivelser af og bestemmelser om dimensioner og/eller vandføring, er fortsat gældende. Beskrivelse (jf. Vandløbsloven 47): Broer, overkørsler eller lignende må ikke anlægges eller ændres uden vandløbsmyndighedens godkendelse VEDLIGEHOLDELSE AF BROER OG ANDRE BYGVÆRKER I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse for vedligeholdelse af broer og bygværker. Vedligeholdelse af broer, overkørsler og andre bygværker, herunder deres brinksikringer, påhviler de til enhver tid værende ejere eller brugere, medmindre der er truffet anden beslutning af vandløbsmyndigheden. For at sikre fri vandføring har ejer / bruger pligt til at optage og fjerne grøde, grene og andet, der har samlet sig ved broer, overkørsler og andre bygværker. Ejer/bruger kan udføre vedligeholdelsen på alle tider af året. Vedligeholdelsen må ikke skade vandløbet eller miljøet i vandløbet. Bestemmelser om omfang af vedligeholdelse af broer og andre bygværker i de specifikke regulativer udgår, og erstattes af bestemmelsen i dette fællesregulativ. Bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelser for vedligeholdelse af broer og andre bygværker. 35\n41 13. OPSTEMNINGSANLÆG, FLODEMÅL M.V DIMENSIONER AF OPSTEMNINGSANLÆG, FLODEMÅL M.V. De enkelte regulativers beskrivelser af opstemningsanlæg, flodemål m.v., herunder beskrivelser af dimensioner og/eller vandføring, er fortsat gældende. Beskrivelse (jf. Vandløbslovens 48 og 49): Opstemningsanlæg eller andre anlæg, der kan hindre vandets frie løb eller i øvrigt kan være til skade for vandløbet, må ikke anlægges eller ændres, herunder driftsmæssigt, uden vandløbsmyndighedens godkendelse. Vandløbsmyndigheden fastsætter flodemål for alle opstemningsanlæg VEDLIGEHOLDELSE AF OPSTEMNINGSANLÆG, FLODEMÅL M.V. I fællesregulativet gives følgende generelle beskrivelse af og bestemmelse for vedligeholdelsen af opstemningsanlæg, flodemål m.v. Med hensyn til driften af stemmeværkerne henvises til afsnit 8. Beskrivelse (jf. Vandløbsloven hhv. 48 og 27, stk. 4): Opstemningsanlæg eller andre anlæg, der kan hindre vandets frie løb eller i øvrigt kan være til skade for vandløbet, må ikke anlægges eller ændres, herunder driftsmæssigt, uden vandløbsmyndighedens godkendelse. Slam, grøde og andet, der ophobes ved stemmeværker eller andre anlæg, må ikke videreføres til skade for vandløbet eller for det vandområde, vandløbet udmunder i. Vedligeholdelse af opstemningsanlæg påhviler de til enhver tid værende ejere eller brugere, med mindre andet er bestemt af vandløbsmyndigheden. 36\n42 Ejer eller bruger skal fjerne grøde, grene, slam og andet, der samler sig ved opstemningsanlæg og lignende anlæg. Dette skal ske hele året. Materialet må ikke ledes videre i vandløbet. Vedligeholdelse af selve bygværket, må kun ske i perioden 1. september til 15. november, da arbejdet kan indebære risiko for sedimenttransport i vandløbet. Undtaget er behov for akut vedligeholdelse. Beskrivelsen af og bestemmelser for vedligeholdelse af opstemningsanlæg, flodemål m.v. i regulativerne udgår og erstattes af bestemmelsen og beskrivelsen i dette fællesregulativ. Beskrivelsen og bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har beskrivelser af og bestemmelser for vedligeholdelse af opstemningsanlæg, flodemål m.v. 37\n43 14. TILSYN TILRETTELÆGGELSE AF TILSYN I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse for tilsyn i alle offentlige vandløb. Tilsyn ved såvel åbne som rørlagte offentlige vandløb tilrettelægges og udføres af vandløbsmyndigheden. Vandløbsmyndigheden fører tilsyn med grødeskæringen og vandløbenes tilstand i perioden for sædvanlig vedligeholdelse: 1. juni til 1. november. Ud over tilsyn i grødeskæringsperioden fører vandløbsmyndigheden løbende tilsyn med vandløbenes generelle tilstand i forbindelse med diverse administrations- og vedligeholdelsesopgaver som f.eks. omfatter tilsyn med skikkelsen/vandføringsevnen ved kontrolopmålinger jf. afsnit 4.3. Ved konkret henvendelse kan vandløbsmyndigheden beslutte om, og i hvilket omfang, der skal foretages yderligere tilsyn. Bestemmelser om tilsyn i regulativerne udgår og erstattes af bestemmelserne i dette fællesregulativ. Bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelser for tilsyn. 38\n44 14.2. BREDEJERE OG ANDRE INTERESSEREDES MEDVIRKEN VED TILSYNET I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse i alle offentlige vandløb for bredejere og andre interesseredes medvirken ved tilsyn. Vandløbsmyndigheden kan beslutte at afholde offentligt tilsyn, hvis bredejere eller andre interesserede parter anmoder om det. Bredejere og andre interesserede parter kan deltage i tilsyn efter forudgående aftale med vandløbsmyndigheden. Bestemmelser om bredejeres og andre interesseredes medvirken ved tilsyn i de specifikke regulativer udgår og erstattes af bestemmelsen i dette fællesregulativ. Bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelse for bredejeres og andre interesseredes medvirken ved tilsyn. 39\n45 14.3. SAMARBEJDE MED ANDRE MYNDIGHEDER I fællesregulativet gælder følgende generelle bestemmelse for samarbejde med offentlige myndigheder. Der samarbejdes om offentlige vandløb, der gennemløber flere kommuner eller ligger i kommuneskel. De vandløbsstrækninger der løber i kommuneskel, og som er omfattet af dette fællesregulativ, fremgår af bilag 3. Omfanget af udgiftsfordelingen fremgår af de enkelte vandløbs specifikke regulativer, eller af aftaler mellem de berørte kommuner. Bestemmelser om samarbejde med andre myndigheder i de specifikke regulativer udgår og erstattes af bestemmelsen i dette fællesregulativ. Bestemmelsen er supplement til de regulativer, som ikke har bestemmelser for samarbejde med andre myndigheder. Bemærkning: Den dansk-tyske grænsevandløbskommission er myndighed for grænsevandløbene langs den dansk-tyske grænse og udløbene til disse. Vedligeholdelsen af nogle af grænsevandløbene udføres af Aabenraa Kommune i henhold til de specifikke regulativer. 40


Bromberg Design – Indretning – Design – Blomster – Møbler – Interiør\nIndretning – Design – Blomster – Møbler – Interiør\nHvem er Mai?\nMeget længe siden😳\naugust 3, 2016 | maibromberg\nKære følgere, hvis der altså er nogen tilbage🤔så er jeg igang igen. Det har været en helt vildt år, sandt nok har jeg det meste af tiden været hjemme, men det har været sammen med min mindste datter Sofia. Man må nok sige hun er født som det man kalder et mandags barn. Hun har været mere syg end rask. Det er så underligt med børn og sygdom, min store pige Malou er ALDRIG syg og Sofia har ikke været andet end syg. Det har været super hårdt, da vi er endt ud i operationer og hospitals indlæggelser og alt hvad der dertil hører. Derfor måtte jeg træffe nogle valg omkring mig selv, da jeg ikke kunne være så mange steder end hos mine børn. Jeg sagde mit job op og jeg har som i nok har gættet ikke skrevet på min blog😔jeg har savnet det super meget, men det var som om jeg slet ikke kunne rumme det inde i mig. Jeg var slet ikke tilfreds med noget af det jeg lavede. Men efter en dejlig sommerferie, hvor Sofia selvfølgelig også var syg😳så er begge piger på ferie og jeg har genfundet lidt energi og overskud til at skrive lidt igen. Jeg håber i vil følge mig lidt igen, jeg lover at jeg vil gøre mit bedste for at give jer noget inspiration i kan bruge og husk på at i altid kan kontakte mig hvis i har brug for hjælp til indretning eller andet inspiration til jeres hjem☺\nSENGETÆPPER er for mig virkelig vigtigt, en ny redt seng med et lækkert tæppe, det er super dejligt. Lige nu er jeg helt pjattet med Hør, dette har jeg lige fået hjem til Malou, jeg synes det er så fint👍🏻\nRigtig god dag til jer alle❤\nNu er det endelig jul🎁\ndecember 3, 2015 | maibromberg\nJeg beklager meget det sene indlæg, min datter har været rigtig syg og det har taget alt min tid. Her kommer der lidt jule inspiration fra mit hjem. Jeg er ikke typen det har julepynt over alt, men lidt kan også være godt.\nGran fra haven i en sort Lyngby vase. Jeg kan godt lide det er lidt mere naturligt end lave en rigtig dekoration. Lyset er 100% rent stearin, det betyder meget for mig. Jeg bruger slet ikke andet. Den lille stjerne med lys i, er fundet i en lille butik på Strandvejen. Lysestager fra Royal. Jeg har sat det hele på en plade af Marmor.\nI min vindueskarm har jeg sat en masse løg blomster. Jeg har sprayet med lim og drysset med glimmer bagefter. Det ser rigtig fint ud og det er nemt at lave, husk at fjern alt jord og vask planten inden du går igang. De store kogler er fra Blomsten I Gentofte.\nJeg elsker disse glas koppler. Din fantasi sætter ingen grænser for hvad du kan sætte inde i dem👍🏻jeg har et lys i den ene, husk ikke at tænde det. Jeg har også en med hjul, men de tåler ikke meget varme og springer hurtigt. Det er mest til pynt. Så har jeg en gren som er dekoreret med Hvidt voks og glimmer. Sidste men ikke mindst, chokoladen. Husk hyggen, det er vigtigt i julen👍🏻\nGrantræet er et must, jeg har dem flere steder. Med lidt pynt på, er de enormt fine. De små porcelæn træ er fra Bahne. De to kogle hjerter er fra Blomsten i Gentofte.\nAdvendts kalenderen er af 4 store lys, mos i bunden, glimmer og sne kugler☃ De små tal har jeg hængt på en lædersnor.\nEn stjerne må man da også have, jeg elsker den og for mig er det JUL når stjernen er oppe🎄\nnovember 17, 2015 | maibromberg\nPå et nyt køkken. Så må jeg jo prøve at gøre mit bedste for at det gamle ser pænt ud. I virkeligheden kan jeg jo slet ikke lade være, men jeg synes det er svært, jeg er ikke særlig glad for det og jeg lavet konstant om på det🤔Men der bliver varmet godt op omkring et nyt køkken.Det er jo bare en længere proces🙄men hvis jeg er rigtig heldig så er det der måske når vi kommer hjem fra Sri Lanka☀her er lidt billeder fra det irriterende køkken😜måske andre end mig gerne ville have et nyt, men må vente, ja så er her lidt inspiration til at peppe det lidt op.\nJeg har sat en bæk i stedet for stole, det fungere super godt og så ser det pænt ud.\nBy løth hylde👍🏻besøg endelig hans Instagram profil.\nHusk at gøre det lidt personligt, om det er nyt eller gammelt.\nJeg glæder mig vildt til at få opvaskemaskine og køleskab integreret i køkkenet. Jeg kan pudse det hele tiden😔jeg har en skuffe i hele køkkenet🤔hvem mon tog den beslutning i tidernes morgen😄Jeg har to små skind på bænken, det varmer godt, når man sidder og spiser. Jeg prøver at undgå alt for meget på køkken bordet, det kommer hurtigt til at se rodet ud.\nEn lille gang.\nnovember 13, 2015 | maibromberg\nDem har vi flere af og jeg kender alt for godt til den følelse at de er små og man opholder sig ikke i dem, så derfor behøver man heller ikke ligge for meget tid i dem, men men men det er jo ikke lige mig. Det hele må rigtig gerne hænge sammen. Jeg har lavet lidt om her til morgen. Jeg synes faktisk selv det er blevet rigtig godt.\nDet lille bord er fra Nordal. Lampen er fra ILVA. Tapet og farve er fra Flügger. Gulvet og trappe er malet hvidt,det er gennemgående i det meste af huset. Det giver en masse lys og jeg personligt elsker det.Der skal støvsuges hver dag, men det skulle der nok alligevel😜 Gangen er delt i to,en mørktonet grå og hvid. Den grå farve gå igen igennem hele huset, jeg er vild med den.\nDet er altid en god ide at male en væg en anden farve, hvis man ønsker der skal ske lidt. Den kan altid males over og det kræver ikke det helt store👍🏻brug altid lidt personlige billeder, det varmer rigtig meget. Spejlet er fra IKEA. Løberen på gulvet i blå nuancer er fra Tine K. Jeg elsker store bogstaver og jeg har dem alle steder🙄jeg kan ikke få nok af dem.\nVærelset til den store pige.\nnovember 11, 2015 | maibromberg\nJeg har lavet nyt værelse til Malou. Hun bliver 9 til december. Hun har den alder, hvor hun ikke er helt lille mere, men bestemt heller ikke er en stor pige endnu. Det betyder at der stadig skal være plads til lidt legetøj( man skal bare helst ikke kunne se det, tænk hvis nu der kommer en på besøg, som synes at man er for stor til legetøj😉.) Det må godt signalere at der også bor en pige som er ved at være mini teenager😁. Jeg gik igang med et par ideer og her er resultatet. Husk at i altid kan skrive til mig, hvis i har nogle spørgsmål til det jeg laver. Jeg er altid klar på at svare og endnu mere klar på at komme og hjælpe hvis i hellere vil det😉\nSengebord fra Kartell. Sengetøj Soft Gallery i grå. Sengetæppe Normann Copenhagen. Puder fra Oliver Furniture LOVE, Stol fra tolix. Skrivebord ILVA. Gulvtæppe fra Hay. Reol fra IKEA.\nTapet fra Ferm Living, Marbel. Opbevarings- kasser Bloomingville. Miho trofæ fra Børneværelset med udsigt.\nSpejl fra House Doctor. Lampe fra Muuto. Tapet Ferm Living.\nEt godt råd til bamser eller andet, find en stor lækker kurv, så man stadig kan se indholdet.\nseptember 24, 2015 | maibromberg\nJeg har længe gået og været rigtig ked af vores spisestue. Jeg følte hele tiden jeg skulle lave noget om. Jeg satte hele tiden noget nyt på bordet. Jeg fyldte et nyt møbel ind, for ikke længe efter, at skifte det ud igen😳det var død irriterende, intet fungerede rigtigt. Det måtte laves om☺fra jeg havde taget beslutningen, gik der ikke mere end en dag, så var bordet solgt, et nyt købt. lamperne var jeg lidt længe om at finde, da jeg godt var klar over hvilke jeg ville have, ønskede bare nogen som ikke alle andre har😉jeg fandt dem. Her er resultatet.\nLamperne er købt i Tyskland. De ligner lidt de gamle københavner lamper, som lige pt er meget populære. Jeg synes de er rå og SÅ cool. Elsker detaljerne😉Bordet er købt i Jylland, bemærk det har hjul☺Skriv endelig til mig hvis i ønsker mere specifikke oplysninger. Vores spisestue er ikke særlig stor og der er heller ikke alt for meget lys. Tapetet på væggen giver et helt vidunderligt lys, og det gør rummet større. Jeg har valgt mørke lamper, af den simple årsag, at de skal passe til ben på stole og på bord. Det giver noget ro for mit syn at det passer sammen. Stolen for bordenden er fra Hay, jeg har lagt et lammeskind i gråt i den👍🏻\nBordet er helt råt. Jeg har en Lyngby vase, lys og en lille skål stående derpå.\nDe små spejle på væggen er television fra Arne Jacobsen. De hænger på to dots fra Muuto.\nPå konsol bordet, har vi personlige billeder, lys og en masse boligplade😍altid godt med lidt inspiration. Vi har Sonos i hele huset, det fungere helt fantastisk.\naugust 23, 2015 | maibromberg\nDet er jo desværre den tid vi går i møde. Den mørke tid hvor vi igen skal have lys i lamperne. Jeg har lavet et indlæg om dem før, men jeg vil nu alligevel lige lave et til. Da jeg har fundet nogle nye fine lamper til de nye værelser.\nDen første her er fra Artemide, den er i køkkenet, den er rigtig cool og pynter i det gamle køkken( som snart skal laves om)👍🏻\nDen næste har vi i stuen, den er fra Bloomingville, så fin med kobber indeni.\nDen nye her fra Bahne er inde på legeværlset, det ligner en bold og giver et rigtig hyggeligt lys, perfekt til hygge💗pas på ledningen til de små😏\nVi var en tur i Frankrig i ferien, åhhh der kan man virkelig finde nogle fede ting. Vi var med fly og havde vi ikke været det, havde jeg købt halvdelen af Frankrig. Jeg fandt den her rigtig gamle fine lampe, som vi har i soveværelset.\nMalou har fået nyt værelse, det har været rigtig svært at finde ud af belysning til hende, da hun ikke selv mener der behøver været alt for meget. Jeg mener det modsatte, vi fandt et kompromis og den her kom blandt andet op. Den er fra Muuto.\nTom Dixon lampen har vi i gangen, den er for mig et stykke kunst i sig selv😉\nEt helt vidunderligt sted.\naugust 20, 2015 august 20, 2015 | maibromberg\nI sidste uge besøgte jeg et helt vidunderligt sted i Ringsted. Jeg er født og opvokset i Ringsted, så vi kommer der jævnligt. Men at sådan et lækkert sted var gået forbi min snude, det forstår jeg ikke helt😉der er alt, lige fra lamper, sofaer, brugskunst, tøj, alt til hjemmet. Priser man næsten ikke tør tænke på kan være rigtigt, de har i øvrigt kun åbent fredag, lørdag og søndag. Det er bestemt et besøg værd, også selv om man måske har lidt køretid, bare kom afsted.\nDet er et ægtepar som ejer stedet, en lille gård, der er en lækker cafe på stedet, så man kan få stillet både sult og tørst. Der er plads til børn, man kan evt. gå en tur rund og se lidt på landskabet først, da det naturligvis har en smuk natur omkring sig☺jeg fik lov af den søde dame som stod og tog imod gæsterne, at tage lidt billeder til jer.\nHer er et lille udvalg af de lamper de har😊\nSpejle og små borde, fede tæpper til gulvet, som bla. det her tæppe, det er jeg helt vild med, jeg har ikke set et tæppe som dette nogen andre steder☺\nAlt til dit badeværelse, det er kun et spørgsmål om at kunne vælge, der er så mange muligheder.\nSå er der lige det med de små nipsting, jeg faldt over dette, synes faktisk det var en virkelig sjov lille ting.\nDet kan godt være det var første gang jeg var der, men det er bestemt ikke sidste. Jeg kan på alle tænkelige måder anbefale dette til jer alle.\nDe grønne planter.\naugust 12, 2015 august 14, 2015 | maibromberg\nSom jeg jo bare elsker. Ville bare lige ganske kort vise jer denne. Den er blevet virkelig stor og super flot👍🏻 den står i den helt store vase fra Kähler. På de skønne små borde fra Søsterne Grene.


Sådan gør du boligen intelligent med Apple HomeKit | TechRadar\nAf Peter Hoffmann , Johan Winsborn last updated 15 April 21\nStyr hele hjemmet med din iPhone, iPad og Apple Watch\nHomeKit er Apples løsning til at samle alle dine smart-enheder i ét enkelt og overskueligt økosystem. I Apples vision om fremtidens hjem vil din smarte dørlås tale med dine smarte lys, og din smarte termostat kan fungere problemfrit med din smarte loftsventilator.\nOg det er måske den enkleste måde at forklare HomeKit og konkurrenternes systemer som Amazon Alexa og Google Home på; De leverer kernen i den intelligens, der holder styr på alle de smart-produkter, som du har samlet i dit smart home, og får dem til at tale og fungere med hinanden.\nApple HomeKit styres via Hjem-app'en, som fra begyndelsen er installeret på alle iPhone, iPad og Mac, og du kan også bruge Hjem direkte fra dit Apple Watch. Ved at tilføje dit smarte tilbehør til Hjem-app'en kan du få tingene til at tale med hinanden, og du kan også tale med dem takket være Apples digitale assistent Siri.\nIndtil videre kan du kun tilføje nyt smart-tilbehør fra en iPhone eller iPad, men hvis du vil tilføje scenarier eller automatiseringer (mere om det senere), kan du godt gøre dette fra en Mac.\nI denne guide beskriver vi, hvordan du tilføjer nyt tilbehør til Hjem-app'en, opretter rum og zoner, scenarier og automatiseringer, og hvordan du installerer en hub i boligen.\nKan du bedre lide Google end Apple? Så læs guiden: Sådan gør du hjemmet intelligent med Google Home\nHvilke produkter skal du have fat på, for at komme i gang med at skabe et ægte smart home? Læs vores liste med de vigtigste (og bedste) smart home produkter her.\nSådan tilføjer du enheder i Home app'en\nSom vi nævner ovenfor, kan du ikke bruge din Mac til at tilføje nyt udstyr til Home-appen. Men det gør ikke så meget. Den nemmeste måde at gøre det på er med din iPhone, men det er også muligt at bruge en iPad (eller en iPod touch for den sags skyld).\nNår du har dobbelttjekket, at tilbehøret er tændt og i nærheden, kan du bare gå i gang, men det er klogt at først at tjekke i brugsanvisningen, om udstyret overhovedet understøttes af Apple HomeKit, eller om det muligvis kræver yderligere hardware (såsom en produktspecifik hub) til arbejde. Men det har du forhåbentlig undersøgt, inden du svingede kreditkortet!\nFølg disse trin for at tilføje tilbehør direkte til Home-appen:\nStart med at åbne Home-app'en og klik på den store + knap for at vælge indstillingen "Tilføj tilbehør". Scan derefter koden på tilbehøret, på kassen eller i dokumentationen, der fulgte med enheden. (Image credit: Apple)\nStart med at åbne Home-appen og klikke på den store + knap og vælg indstillingen "Tilføj tilbehør". Scan derefter den ottecifrede HomeKit-kode, der findes på tilbehøret, på kassen eller i den dokumentation, der fulgte med den.\nNogle gange er det en QR-kode, der skal scannes. Hvis du har en iPhone 7 eller en nyere version, har du ikke brug for en kode, hvis tilbehøret understøtter NFC - så er det nok at holde telefonen tæt på tilbehøret.\nHvis det ikke er muligt at scanne tilbehørskoden, eller hvis tilbehøret kommer helt uden kode, er der også en mulighed for manuelt at tilføje tilbehøret.\nNår du bliver bedt om at tilføje tilbehør til netværket, skal du trykke på "Tillad". Navngiv derefter dit tilbehør, og tildel det til et af de virtuelle rum i Home-appen. Dette gør det lettere at identificere og lettere at kontrollere med Siri.\nNår du er færdig, skal du trykke på "Næste" og "Udført".\nTilføjelse af tilbehør er for det meste ret nemt, men nogle gange tager den indledende synkronisering noget tid, og nogle gange går det galt og virker slet ikke. Så er det bare at prøve igen - nogle gange fungerer det af en eller anden grund bare bedre anden gang.\nNogle enheder giver dig mulighed for at tilføje dem til HomeKit via enhedens egen app, hvilket måske måde prøve at installere enheden på, hvis du ikke kan få det til at fungere via Hjem app'en. Hvis det stadig ikke fungerer, er den sidste udvej at nulstille tilbehøret og prøve igen.\nSå sådan tilføjer du værelser og zoner\nOpret et nyt værelse ved at klikke på fanen Værelser nederst på skærmen. Klik derefter på husikonet, og vælg derefter "Værelsesindstillinger", hvor du vælger "Tilføj værelse". Navngiv derefter dit værelse, og klik derefter på "Udført". (Image credit: Apple)\nDet bliver lettere holde styr på, hvor dit tilbehør befinder sig, når du grupperer dit tilbehør alt efter, hvilket rum det står i. Samtidig er det lettere at styre det med Siri. Hvis du har flere smart-lamper, men kun en i soveværelset, kan du nemt tænde den enkelte lampe ved at bede Siri om at "Tænd lampen i soveværelset".\nOpret et nyt værelse ved at klikke på fanen Værelser nederst på skærmen. Klik derefter på husikonet, og vælg derefter "Værelsesindstillinger", hvor du vælger "Tilføj værelse". Navngiv derefter dit værelse, og klik derefter på "Udført".\nDu kan også gruppere forskellige rum i zoner for at styre større områder, der er forbundet på en eller anden måde. Måske får du lyst til at spille musik i alle rum nedenunder, men ikke ovenpå? Så giver det mening at bruge zoner. Dem tilføjer du også under "Værelsesindstillinger".\nAlt tilbehør er grupperet under fanen Værelser, hvor de passer ind i de rum/værelser, du tildeler dem (og du kan stryge med fingeren for at skifte mellem værelser) som store knapper. Og det er præcis hvad det er - tænd / sluk-knapper. Ved at trykke og holde på knapperne får du indstillinger og kontroller for hvert tilbehør.\nI appen Home kan du også indstille, om flere familiemedlemmer skal være i stand til at kontrollere husets smarte tilbehør. Men så skal du først invitere dem. For at gøre dette skal du klikke på husikonet og derefter vælge "Hjem-indstillinger". Tryk så på "Inviter personer". Indtast det Apple-id, som personen bruger til iCloud og tryk på "Inviter".\nSådan indstiller du en hub til hjemmet\nBrug denne iPad som hub (Image credit: Peter Hoffmann)\nKlik, og så er din iPad også din hjemme hub (Image credit: Peter Hoffmann)\nVed hjælp af en hub i hjemmet kan du styre dit smarte hjem, selv når du er ude. En hub til hjemmet er en enhed, der står i boligen, som kan kommunikere med internettet og på den måde giver dig adgang til at styre hjemmet, uanset hvor du er.\nHvis du har en HomePod eller HomePod mini, indstilles de automatisk som hub . Det eneste problem er, at disse stadig ikke sælges i Danmark (og den store version af HomePod produceres heller ikke længere), selvom du helt sikkert selv kan importere en af Apples smarte højttalere via nettet.\nMen selv Apple TV bliver automatisk indstillet som hub i hjemmet. Derudover kan du også indstille en iPad som et hjemmehub. For at gøre dette skal du klikke på "Indstillinger" og dit navn og derefter klikke på "iCloud". Scroll derefter ned og kontroller, at "Hjem" er aktiveret. Gå derefter til "Indstillinger" -> "Hjem" og aktiver "Brug denne iPad som hub".\nFor at dette skal fungere, skal iPad være logget ind med din iCloud-konto, tændt og tilsluttet dit trådløse hjemmenetværk. Din iPad sørger for forbindelse til dine gadgets i hjemme, så derfor virker det hele kun, hvis din iPad bliver derhjemme, når du vil fjernstyre tingene udefra.\nSådan tilføjer du scener\nI Hjem app'en skal du klikke på det store + tegn og vælge "Tilføj scene". Vælg en af de foreslåede scener, eller opret dine helt egne. Tilslut derefter tilbehør, og angiv hvad de skal gøre, når scenen aktiveres. (Image credit: Apple)\nScener er en smart funktion, der lader dig styre flere enheder på én gang, uanset hvor i hjemmet de er. Du kan f.eks. opret en scene, som du kalder "God nat", og lade den slukke for lyset og låse hoveddøren. Eller du opretter en scene, som du kalder "God morgen" og lader det starte din yndlings-playliste og tænde kaffemaskinen i køkkenet.\nI Hjem app'en skal du klikke på det store + tegn og vælge "Tilføj scene". Vælg en af de foreslåede scener, eller opret dine helt egne. Tilslut derefter tilbehør, og angiv hvad de skal gøre, når scenen aktiveres.\nTakket være scener kan du også bruge Siri til at tale med Hjem app'en og aktivere udelukkende ved hjælp af din stemme.\nSådan laver du automatiseringer\nOpret en automatisering i HomeKit (Image credit: Peter Hoffmann)\nFor at oprette en automatisering skal du klikke på den store + knap på fanen Automation. Vælg, hvornår automatiseringen skal ske. Vælg hvilke handlinger dine enheder skal foretage, når der for eksempel kommer nogen hjem fra arbejde/skole.\nHvornår skal automatiseringen udføres? (Image credit: Peter Hoffmann)\nHvad udløser automatiseringen? Handlig, sted eller tid? (Image credit: Peter Hoffmann)\nHvilke enheder skal udføre handlingen? (Image credit: Peter Hoffmann)\nSkal lyset for eksempel tænde i en bestemt farve? (Image credit: Peter Hoffmann)\nBagefter kan du se en liste over dine automatiseringer (Image credit: Peter Hoffmann)\nOg så kan du oprette flere automatiseringer (Image credit: Peter Hoffmann)\nHvis du har oprettet et hjemme hub, kan du også automatisere en eller flere scener, så de udføres automatisk baseret på tid, sted, sensoridentifikation eller andet. Ved hjælp af automatiseringer kan du selvfølgelig også styre individuelt tilbehør. Med en smart kaffemaskine og den rigtige automatisering behøver du for eksempel aldrig at tænke på at huske at slukke for kaffemaskinen. Med automatiseringen "Når jeg forlader hjemmet" kan du sikre dig, at det sker automatisk.\nDu opretter en automatisering ved at klikke på fanen "Automatisering" i Hjem-app'en og tilføjer en ny automatisering ved at klikke på den store + knap. Vælg så, hvornår automatiseringen skal ske. Vælg også, hvilke handlinger dine enheder skal udføre, når der for eksempel kommer nogen hjem fra arbejde/skole.\nEr du i tvivl om, hvilket smart-tilbehør, du mangler i din bolig? På Apples hjemmeside kan du finde alt, hvad du har brug for, hvis du mangler tilbehør til dit Apple HomeKit (opens in new tab).


Glaskaraffel – klar – Louisiana Design Butik\nGlaskaraffel - klar\nMundblæst karaffel i klart glas fra den danske interiørvirksomhed Kodanska. Karaflen er en del af Danish Summer kollektionen, som designer Marie Graff har skabt med inspiration af den våde, danske sensommer, gengivet som både store og små regndråber på overfladen i forskellige farver.\nNavnet Kodanska betyder Københavnsgade på tjekkisk og er navnet på den gade i Prag, hvor designer og grundlægger Marie Graff boede i en årrække med sin familie. Det var her, idéen til den interiørvirksomheden opstod, som i dag skaber unik kunsthåndværk til boligen.\nMål: Ø 8,6 x H 27 cm\nModel: Danish Summer water carafe, clear\nPleje: Tåler opvaskemaskine på skånsomt glasprogram\nBemærk: Bundene på karaflerne varierer, nogle er poleret andre stjerneformet. Det skyldes vejret, som har stor indflydelse på, hvordan glasset arbejder under produktionen. Da glasset er mundblæst, kan der derudover forekomme små luftbobler i glasset og det frarådes at bruge varme drikke i karaflen.


Finance And Fashion: Kærestetur til Aalborg\nKærestetur til Aalborg\nI påsken tog jeg og kæresten på en lille kærestetur til Aalborg. Jeg må ærligt indrømme, at københavnersnuden (=mig) var en smule (okay... Faktisk en del) spektisk, men jeg blev positivt overrasket.\nKærestetur er lig med god mad og tid til snak. Vi indtog vores frokost på Bistro59. Wow et lækkert sted med supergod mad. Stedet er så gennemført fransk og talte til min indre frankofil med hang til snegle.\nI receptionen på hotellet fik vi et "Aalborg Street Art Hunter" map. Vi gik på opdagelse i byen. Ja, der gik faktisk totalt 2 nørder på skattejagt i den, hvilket var ret sjovt. Det var en genial måde at få min kunstmuseumhadende kæreste til at nyde en smule kunst.\nDinnertime - jeg var dresse op og ned på samme tid med sølv nederdel, striber og Stan.\nIndsendt af Miss M kl. 21.03\nEtiketter: anbefalinger, dagens outfit, Danmark, Gode oplevelser, rejser\nStyleStories 5. maj 2015 kl. 22.23\nHvor hyggeligt! Aalborg var den nærmeste storby, da jeg voksede op i Nordjylland, så jeg er kommet der rigtig meget, og det er bare en rigtig hyggelig by at besøge :-)\nMiss M 7. maj 2015 kl. 20.25\nDet er bestemt ikke sidste gang jeg besøger Aalborg:-)


ERP/ESDH-ansvarlig, Gorrissen Federspiel\nTil en nyoprettet stilling søger vi, til tiltræden snarest muligt, en medarbejder som skal deltage i implementeringen og være ansvarlig for vedligehold og videreudvikling af vores nye Practice Management/ESDH-system.\nVi er en professionel og travl IT-afdeling, med et attraktivt arbejdsmiljø, dygtige kolleger og en uformel og personlig omgangstone. Du skal arbejde i et team bestående af 9 dygtige medarbejdere, hvoraf 7 arbejder i København og to er placeret i Århus.\nDu vil, med reference til vores IT-chef, medvirke ved implementeringen af vores kommende Practice Management/ESDH-system, hvis hovedkomponenter er Aderant Expert og iManage Work 10. Efterfølgende vil du blive ansvarlig for vedligeholdelse og udvikling af løsningen, samt brugersupport og undervisning. Stillingen er placeret i København, men der skal periodevis påregnes arbejdsdage på vores kontor i Århus.


döner Arkiv - Vild med Berlin\nAllerede som 15-årig forelskede Caroline Sølver sig hovedkuls i Berlin, og hun flyttede dertil, så snart studenterhuen var i hus. Hun blogger fra Berlin og skriver på en guidebog om byen. Og så har hun efter grundig research fundet frem til byens allerbedste döner.\nDa jeg første gang kom til Berlin, havde jeg mest hørt om byen gennem tyskundervisningen i folkeskolen. Når nogle nævnte Muren, tænkte jeg: “Jamen, hvorfor kunne de ikke bare gå uden om den?”. Det var så svært for mig at forstå, hvordan det hele havde fungeret. Jeg forstod det nok ikke før, jeg selv besøgte byen under 20-års jubilæet for Murens fald. Jeg brugte fem dage i en form for historisk koma – tænk at gå rundt i en by, der bare for 20 år siden havde været delt i to.\nTænk at kunne gå rundt i en kæmpe bunker (The Story Of Berlin-museum), der for ikke særlig mange år siden blev bygget, fordi man virkelig var bange for en atomkrig. Tænk at gå rundt i gader og stræder og pludselig snuble over Stolperstein, der vidnede om, at her havde boet en jøde, der blev deporteret til et af historiens værste afsnit. At forestille sig, at byen for bare 65 år siden var sønderbombet, og at de kvinder, der var tilbage, byggede den op igen med deres bare hænder. Ud over at føle og mærke historiens vingesus på egen krop og prøve at forstå, hvad denne by har været vidne til, var det fantastiske ved Berlin også, at den på så kort tid er blevet så fantastisk på trods af, hvad den har været igennem. Det var inspirerende!\nLige nu er Berlin ved at åbne op efter sin vinterhi. Derfor er der dagligt udendørsarrangementer – open air-koncerter, karaoke i Mauer Park, loppemarkeder, street food-markeder (Neue Heimat, Bite Club, Markthalle 9) madmarkeder, fester i de forskellige parker, for ikke at nævne Badeschiff og det nyåbnede Haubentaucher, en udendørs pool med dertilhørende hang out-sted i RAW.\nHar du en foretrukken café/restaurant i Berlin?\nJeg lever for at spise, og Berlin er et fantastisk sted at gøre dette! Jeg har meget svært ved at udvælge én yndlings, men jeg vil give nogle forskellige tips, da der nok er andre end mig, der er glade for god mad:\nCaféer: De kaffe- og morgenmadsglade gør klogt i at lægge vejen forbi Silo (Friedrichshain) og Roamers (Neukölln), der begge er skønne steder. Er man ekstra glad for morgenmad, serverer California Breakfast Slam en fantastisk morgenmad serveret i ægte amerikanske størrelser.\nI Berlin, hvor man finder en döner-biks på hvert hjørne, kan det være nemt at gå forkert, men jeg har gjort min research og fundet Berlins bedste af slagsen. Den findes i Friedrichshain på Simon-Dach-Straße: Dach Döner. Bestil en “Hänchen Gemüse Döner mit allen Soßen”, og din lykke er gjort! Alle venner, jeg viser stedet, er enige med mig om, at döner ikke fås bedre end her.\nGenerelt er det svært at gå galt i byen i Berlin, når det kommer til at spise, da her er et kæmpe udvalg af mad fra alle mulige forskellige lande og kulturer. Et par yndlingssteder er District Mot (vietnamesisk gadekøkken, stedet og indretningen i sig selv er et besøg værd), Shiso Burger (fantastiske burgere) og Fleischerei Domke (tysk mad i ægte DDR-stil til formidable priser).\nDet er uden tvivl den frihed, der findes i byen. På trods af tyskernes ry for at være meget ordentlige og regelrettede er Berlin som en mild version af Roskilde Festival – her er lidt grænseløst, og alt kan ske. Vil man i byen mandag aften, kan man det uden problemer. Vil man i snak med nye mennesker, er det ikke svært at finde nogle åbne, interessante mennesker. Berlin er stedet, hvor en masse kulturer mødes, og en masse forskellige typer mennesker findes, for byen har plads til alt og alle.\nMange af dem! Jeg gør en dyd ud af at opleve så meget som muligt af Berlin. Mine personlige favoritsteder i Berlin er området omkring Flutgraben. Det er en gren af Spree, der munder ud i området Kreuzberg/Treptow, hvor der direkte på floden er bygget caféer og klubber. Over for broen hertil ligger et gammelt vagttårn, så dette sted var engang ingenmandsland på DDR’s side af muren. Spis et stykke kage eller et let måltid mad på Freischwimmer.\nEt andet yndlingssted i Berlin er gåturen fra Alexanderplatz langs Karl Marx Allée – en vanvittig og enorm boulevard, som DDR byggede. Det var også her, deres årlige jubilæumsmarcher fandt sted. Alleen er et par kilometer lang og giver et godt indblik i DDR’s historie og ideologi. Derfra skal man så gå ned ad Warschauer Straße, hvor man endnu kan se forladte bygninger også fra DDR-tiden. Går man længere ned, når man Warschauer Straße Station, der under murens tid var en såkaldt spøgelsesstation. I dag bliver den brugt af hundredetusindvis af mennesker dagligt. Videre fra der krydser man Oberbaumbrücke, et meget populært sted i Berlin, der også er brugt i mange filmscener. På den anden side af broen ligger Kreuzberg, hvor man kan gå på jagt på egen hånd. Dette er min egen yndlingsmåde at opleve en by på: gå og gå og gå og opleve på samme tid.\nCaroline Sølver, 20 år, har boet i Berlin siden august 2013.\nCaroline besøgte første gang Berlin som 15-årig og blev hurtigt så forelsket i byen, at hun på tre år besøgte byen 10 gange, inden hun forfulgte sin drøm om at være der på fuld tid. Straks efter studenterhuen var sat på hovedet, købte hun en envejsbillet til Berlin.\nHar i sin tid i Berlin lavet meget forskelligt – fra personlig assistent hos en “vanvittig kunstner” og country manager for en dansk hjemmeside til at leve “det frie berliner-liv”, som hun kalder det – et liv uden fast fuldtidsjob, som mange i Berlin lever, og som gør, at byens barer og klubber er lige så fyldte en mandag aften som en fredag aften.\nCarolines frie berliner-liv bruger hun på at skrive sin blog www.silverstories.dk, hvor hun fortæller om sig selv, rejser og ikke mindst Berlin. Derudover arbejder hun på en guidebog om Berlin, som hun håber at få udgivet senere på året.\nDette indlæg blev udgivet i Byliv og tagget Cafe, döner, Mad, Mit Berlin, Restauranter den 20. maj 2015 af Inge Hald.\nBerlins populære döner kebab\nNok er currywursten særdeles populær i Berlin, men for mange er döneren den ultimative fastfood.\nMustafa’s Gemüse Kebap på Mehringdam har nærmest fået kultstatus som Berlins bedste dönersted – men måske har du en anden favorit?\n5 gode råd om at købe dönere:\nVil du have den bedste döneroplevelse, er det en god ide at følge disse fem råd fra Eberhard Seidl, der er forfatter til en bog om dönerkultur:\n1. Køb helst din döner der, hvor tyrkerne også spiser.\n2. Køb kun i butikker med en jævn afsætning – og kun direkte fra spyddet.\n3. Læg mærke til kvaliteten på kødet – undgå spyd med hakket kød.\n4. Undgå alt for billige dönere. En pris på 2,50 euro og opefter borger for god kvalitet.\n5. Undgå kyllingedönere, for de består (ofte) af andenklasses kalkunkød.\nSelv den tyske ordensmagt står gerne i kø hos populære Mustafa’s Gemüse Kebap på Mehringdam..\nHvem opfandt döner kebab?\nDöner kebab’en (frit oversat: roterende grillet kød) blev efter sigende opfundet for 300 år siden i Anatolien, da man fandt på at rette det traditionelle grillspyd op i lodret stilling.\nSenere udviklede den sig til en af Tyrkiets mest kendte tallerkenretter, og i 1960’erne holdt fastfood-döneren sit indtog i de tyrkiske storbyer.\nDengang serveret i en baguette med eksempel tomatsauce, syltede agurker og grøn peber.\nHvem der opfandt den tyske variant af döner kebab, ligger hen i det uvisse. Måske var det den tyrkiske immigrant Mehmet Aygun, der fandt på at putte kebabkød og salat ind i et fladt hvedebrød, så kunderne nemmere kunne tage maden med sig. Historien fortæller, at han serverede den første döner kebab i marts 1971.\nMen også den tyrkiske immigrant Kadir Nurman nævnes som ophavsmand. Om ham fortælles, at han solgte det første fladbrød med kebabkød, grøntsager og dressing fra sin bod i det vestlige Berlin i 1972.\nUnder alle omstændigheder er döneren blevet en megasucces. Man anslår, at der i dag er over 1.000 dönerbutikker i Berlin, så du behøver ikke lede længe efter denne specialitet.\nDette indlæg blev udgivet i Mad og tagget döner, Mad den 19. februar 2015 af Inge Hald.


Rose have - Have design - Havemøbler - 2020\nFå blomster i verden kan prale af en så klar rekord som roser, elsket og i mange tilfælde elsket af alle for deres skønhed, der taler til dem, der tager dem i deres hænder, dyrker dem og besidder dem.\nDe er fascinerende, og i århundreder har de domineret haverne modstå mode og tværtimod multipliceret deres variation.\nKongelige haver er blevet monopoliseret af roser, et eksempel er den melankolske rosehave dedikeret til den elskede og elegante Grace Kelly i Fyrstendømmet Monaco eller Rosenborg Slot i Copehagen; men uanset afstamning kan enhver dyrke og skabe en rosehave, der tilfredsstiller deres blomster- og æstetiske smag.\nEn af deres styrker er variation: De er sandsynligvis blandt alle planter dem, der kommer i tusind farver, geometriske former, størrelser.\nDe, der elsker roser, kan få dem til at skille sig ud i deres egen have, enten ved at dedikere den hundrede procent til dyrkningen af denne plante eller ved at blande den med andre. I begge tilfælde får du et specielt resultat med nogle forholdsregler.\nAt dyrke en hel have med roser er i modsætning til hvad man almindeligt tænker, et vindende valg, og det er takket være den type fleksible, alsidige og spraglete plante, som er rosen. Der er mange hybridvarianter, der dækker hele den kromatiske række, der går fra de lyseste og neutrale farver til de lyseste, alle blomsterstørrelser og de æstetiske former: bare at vide, hvordan man vælger at få et unikt og originalt sted.\nSÅDAN KULTIVERER (OG HAR) MAGNIFICENTE ROSER\nPlantning af roser, uanset typen, hvad enten busk, klatring eller isolering kræver nogle vigtige forholdsregler.\nDen første er at vælge et solrigt sted, fordi roser, med undtagelse af nogle trævarianter, har brug for godt oplyste og luftige steder for at vokse og blive de storslåede planter, de er. Sol og luft er allerede tilstrækkelig til at garantere en smuk blomstring.\nFor det andet må jordens sammensætning ikke overses: den må ikke være tung. Så leret jord skal "korrigeres" med luftfugtige materialer, der garanterer en altid fugtig, men aldrig mættet jord. Behovet for en våd bund er, at den beholder mere af de næringsstoffer, som planten har brug for.\nEn anden forholdsregel er at give den nye plante en udhvilet jord. Det er godt, at der i det solrige og ventilerede sted, vi har valgt, ikke har været i lang tid roseplanter: disse har faktisk en tendens til at udtømme jorden selv og absorbere alle ernæringsegenskaber. I tilfælde af udskiftning af en gammel busk / plante med en ny, er det derfor nødvendigt at udskifte en del af basisjord.\nFor at få det bedste ud af roser, skal pleje være rettet mod at sikre den rette næring og god beskæring.\nHvad angår ernæring, er det god praksis at blande gødning med den omgivende jord (opmærksomhed: det skal være specifikt for roser!) Pas på, at den er rig på fosfor, og at den distribueres til de rigtige tidspunkter af året: i begyndelsen og ved slutningen om foråret og midten af sommeren.\nBeskæring er grundlæggende. Beskæring giver os mulighed for at få en anden mere rig og frodig blomstring. Hvordan? Den gamle blomst fjernes, indtil den når lige over den første knopp umiddelbart efter den fjernede blomst.\nCopyright 2020 \_ Online Journal of Plants \_ Rose have


Er alkohol i graviditeten skadeligt?\nMan har længe vidst, at alkohol i graviditeten kan være skadeligt for fostret.\nI nyere tid er denne risiko blevet bekræftet i mange videnskabelige undersøgelser. Men ingen kender den præcise grænse for, hvornår et forbrug er skadeligt. Større alkoholindtag under graviditeten kan medføre, at barnet får misdannelser og mental retardering.\nDu nedbryder alkoholen gradvist ved, at din lever omdanner alkoholen til ufarlig eddikesyre. Dit fosters lever er derimod umoden og kan derfor ikke på samme måde nedbryde alkohol. Det betyder, at dit barn, i et stykke tid efter du har drukket alkohol, får højere alkoholpromille end dig. Og at rusen også varer længere hos dit barn.\nHvordan virker alkohol på fostret?\nFostrets hjerne udvikler sig gennem hele graviditeten, men de største og vigtigste forandringer sker tidligt i graviditeten. Når det gælder alkohol, er dit barns hjerne også mest følsom for skader i de første måneder af graviditeten. Problemet er, at vi ikke ved præcist, hvor meget eller hvor lidt alkohol der skal til for at skade dit barn.\nEt stort alkoholforbrug øger risikoen for:\n• væksthæmning af fostret\nMå jeg drikke, når jeg er gravid?\nSundhedsstyrelsen anbefaler, at gravide undlader at drikke alkohol.\nHvor meget tåler fostret?\nNyere forskning har vist, at børn af mødre, der har været berusede enkelte gange, før de vidste, at de var gravide, ikke har lidt skade. Den viser også, at børn af mødre, der har drukket enkelte genstande undervejs i graviditeten, er lige så intelligente og veludviklede som børn af mødre, der ikke har drukket alkohol.\nVi ved imidlertid ikke præcis, hvor grænsen mellem et skadeligt og uskadeligt alkoholforbrug går. Som så meget andet, er denne grænse sandsynligvis også forskellig fra kvinde til kvinde og fra foster til foster. Sundhedsstyrelsen anbefaler derfor, at gravide helt undlader at drikke alkohol.\nDin modermælk får efter kort tid det samme alkoholindhold som dit eget blod. Det tager mellem 2-3 timer, før en genstand er ude af modermælken. Påvirkningen af alkohol er mindre hos den nyfødte end hos fostret. Den nedre grænse for påvirkning kendes ikke. Derfor bør du begrænse dit forbrug af alkohol i den periode, hvor du ammer.\nHvis din alkoholpromille overstiger 0,5, er det vist, at det hæmmer nedløbet af mælken, og gør det vanskeligt for dit barn at tømme brystet. Mælkens lugt forandres også, hvilket ofte medvirker til, at dit barn hurtigt vil holde op med at sutte.\nLone Hvidman, Overlæge, ph.d., klinisk lektor, Gynækologisk Obstetrisk afd., Aarhus Universitetshospital, Skejby\nAnne Søndergaard, speciallæge i almen medicin, Lægevikar i Trøjborg Lægehus


Gummifodmåtter sort til FORD TRANSIT kasse Bj 06.94-03.00\nGummi fodmåtter - FORD TRANSIT kasse\negnet til FORD TRANSIT kasse\nFremstillingsår 06.94 - 03.00\nUanset om samlerobjekt, arbejds-, leasing- eller familiebil, med disse gummi fodmåtter vil du gøre dig selv og din FORD TRANSIT kasse en tjeneste. Snavs, mudder, regn, sne eller endda tyggegummirester - intet problem, disse fodmåtter gøres rent i en håndevending, også med højtryk.\nDet i sort leverede, 2-delte gummi fodmåttesæt er ekstrem slidstærkt, skridsikkert og holdbart. Foruden på det robuste materiale blev der ved udviklingen af FORD TRANSIT kasse fodmåtterne også lagt stor vægt på at de passer perfekt. Disse gummi fodmåtter blev tilpasset nøjagtigt efter konturerne i FORD TRANSIT kasse fodrummet.\nFord TRANSIT kasse (E_ _)\nFord TRANSIT kasse (E_ _) 2.0 (EAL, EAS)\nFord TRANSIT kasse (E_ _) 2.5 DI (EAL, EAS)\nFord TRANSIT kasse (E_ _) 2.5 TD (EAL, EAS)\nFord TRANSIT kasse (E_ _) 2.5 TD (EAS)\nFord TRANSIT kasse (E_ _) 2.5 TDI (EAL, EAS)


Lindberg bibelen - 8. Første Krønike-bog 24\nPræsterne og Leviterne deles i 24 skifter.\n1 Arons børns skifter vare disse: Arons sønner vare Nadab, Abihu Eleasar og Itamar;\n2 Nadab og Abihu døde før deres fader, og de havde ingen sønner, og Eleasar og Itamar udførte præstetjenesten.\n3 David delte dem saaledes: Zadok af Eleasars børn og Akimelek af Itamars børn efter deres tal til deres tjeneste;\n4 og man fandt, at der var flere af Eleasars børn, som vare hoveder for mændene, end af Itamars børn, og de delte dem, nemlig Eleasars sønner efter 16 hoveder for de fæderne huse og Itamars sønner i 8 fæderne huse,\n5 og de delte dem efter lodder, disse med hine; thi der vare fryster i helligdommen og fyrster for Gud af Eleasars og Itamars sønner.\n6 Skriveren Semaja, Netanels søn, af Leviterne, beskrev dem for kongen, fyrsterne, præsten Zadok, Abjatars søn Akimelek, de øverste fædre af præsterne og Leviterne; eet fæderne hus blev udtaget for Eleasar, og det, som saa blev taget, blev udtaget for Itamar.\n7 Den første lod kom ud for Jojarib, den anden for Jedaja,\n8 den tredje for Harim den fjerde for Segorim;\n9 den femte for Malkia, den sjette for Miamin;\n10 den syvende for Hakkoz, den ottende for Abia;\n11 den niende for Jesua, den tiende for Sekanja;\n12 den ellevte for Eliasib, den tolvte for Jakim;\n13 den trettende for Huppa, den fjortende for Jesebab;\n14 den femtende for Bilga, den sextende for Immer;\n15 den syttende for Kesir, den attende for Hapizzes;\n16 den nittende for Petakja, den tyvende for Ezekiel;\n17 den en og tyvende for Jakin, den to og tyvende for Gamul;\n18 den tre og tyvende for Delaja, og den fire og tyvende for Magazja.\n19 Dette er deres orden efter deres embede, at gaa ind i Herrens hus efter deres vis under deres fader Aron, ligesom Herren, Israels Gud, havde budet ham.\n20 Af Levis øvrige børn vare af Amrams sønner Subael og af Subaels sønner Jekdeja;\n21 af Nekabjaderne var Jissia den første af Rekabjas sønner;\n22 af Jizheriderne var Selomot; af Selomots sønner Jakat;\n23 Hebrons sønner vare Jeria, den anden var Amarja, den tredje Jehasiel, og den fjerde Jekameam;\n24 Ussiels sønner var Mika; og af Mikas sønner Samir;\n25 Mikas broder var Jissia, og af Jissias sønner var Zakarja.\n26 Meraris sønner vare Maheli og Musi, sønner af hans søn Jagazja;\n27 Meraris sønner af hans søn Jagazia var Soham, Sakkur og Ibri;\n28 Eleasar var en Mahelide, han havde ingen sønner;\n29 Kisider vare Kis' sønner Jerakmel;\n30 Musis sønner vare Maheli, Eder og Jerimot. Disse ere Leviterne efter deres fæderne huse;\n31 ogsaa de kastede lod i fællig med deres brødre Arons sønner i nærværelse af kong David, Zadok, Akimelek, de øverste fædre blandt præsterne og Leviter; de øverste fædre i fællig med deres ringeste brødre.