Borger.dk arbejder for at overholde standarder og sikre webtilgængelighed for alle Borger.dk arbejder for at overholde standarder og sikre webtilgængelighed for alle\nSucceskriteriet for webtilgængeligheden på borger.dk er, at siden skal overholde de obligatoriske standarder for offentlige hjemmesider, herunder WCAG 2.0 level AA-krav.\nKravene skal bl.a. sikre, at siden er tilgængelig for flest mulige borgere i flest mulige situationer. Det betyder også, at den samme løsning kan bruges på flere forskellige terminaler og ikke er designet til kun at fungere på fx en PC eller en smartphone.\nBorger.dk overholder standarden HTML5.\nPå Digitaliseringsstyrelsens hjemmeside kan du læse mere om webtilgængelighed på hjemmesider.\nWebtilgængelighedserklæring for borger.dk (nyt vindue)\nOplæsning af tekster på borger.dk\nHvis du ønsker at få læst en tekst op fra siderne på borger.dk, er det muligt.\nDet kræver blot, at du henter og installerer et gratis hjælpeprogram på din computer. Programmet finder du på Digitaliseringsstyrelsens hjemmeside Adgang For Alle.\nAdgang for alle (nyt vindue)\nTegnstøtte er et digitalt værktøj, som støtter tegnbrugere med læsevanskeligheder i at læse danske hjemmesider. Værktøjet oversætter udvalgte ord til tegn, som vises i korte videoklip uden lyd. Værktøjet indeholder ca. 15.000 tegn for ord, som er hentet fra offentlige hjemmesider. Værktøjet kan bruges på både smartphones, tablets og computer.\nSlå værktøjet til og fra ved at klikke på ikonet eller teksten 'Adgang med tegn'.\nNår værktøjet er slået til, vil udvalgte ord blive markeret med en gul overstregning. Peg på det markerede ord med cursoren på din pc eller med fingeren på tablet eller mobil. Tegnet for ordet bliver herefter vist i et videoklip.\nFilm om Digital Post, NemSMS og MitID med tegnsprog\nPå Digitaliseringsstyrelsens hjemmeside finder du tre små animationsfilm om Digital Post, NemSMS og MitID med dansk tegnsprog.\nNavigation med tastatur og skærmlæser\nBenytter du tastaturet og ikke en mus til at navigere på borger.dk, er der en række funktionaliteter, der gør det nemmere for dig.\nBruger du tab-knappen, kommer der tre genveje frem allerførst på siden. Her kan du vælge mellem at springe direkte til Søgning, Emnenavigation eller Indhold. Tryk på knappen Enter, når en af de tre genveje er aktive, så springer du direkte til det valgte sted på siden.\nDu kan også vælge at springe til det samme indhold ved at bruge særlige tastekombinationer. Søgning har genvejstasten 1, Emnenavigation har genvejstasten 2 og Indhold har genvejstasten 3.\nEr du på en Windows-maskine skal du typisk samtidigt holde tasterne ”Shift” + ”Alt” + den ønskede genvejstast.\nBruger du Mac, skal du samtidigt holde tasterne ”Control” + ”Option” + den ønskede genvejstast.\nBenytter du skærmlæser som Jaws eller NVDA, er der funktioner i disse, der kan hjælpe dig yderligere. Borger.dk tilbyder hjælp til navigation, som de nyere udgaver af skærmlæserne kan benytte. Fx kan du springe mellem overskrifter, lister eller regioner på side, eller få dem oplistet i skærmlæseren, så du herfra kan vælge relevant overskrift eller område.\nTest af webtilgængelighed til borger.dk\nBorger.dk testes løbende for webtilgængeligheden på siden for at sikre en høj standard på området.\nDesuden inddrages en webtilgængelighedsekspert løbende til at kvalitetssikre borger.dk, specielt i forbindelse med større ændringer og udviklingsforløb på siden.\nHvis pdf-dokumentet, du skal læse, ikke er fuldt webtilgængeligt, er der en opsætning i Adobe Reader, som sikrer, at dokumentets indhold læses op i en skærmlæser. Funktionen hedder ”Skift læseindstillinger”.\nTryk Skift plus Kontrol plus fem samtidigt (Shift + Control + 5). Vælg ”Brug læserækkefølge i normal udskriftstrøm” under ”Læserækkefølge”. Du kan herefter vælge, om det skal gælde kun for den eller de sider, der er synlige i Adobe Reader eller hele dokumentet. Tryk ”Start”, og du kommer tilbage til dokumentet og skulle nu få det læst op.\nVælg ”Rediger”, ”Tilgængelighed”, ”Skift læseindstillinger”. Du kommer herefter til en side, hvor du skal vælge ” ”Brug læserækkefølge i normal udskriftstrøm” under punktet ”Læserækkefølge”. Du kan herefter vælge, om det skal gælde kun for den eller de sider, der er synlige i Adobe Reader eller hele dokumentet. Tryk ”Start”, og du kommer tilbage til dokumentet og skulle nu få det læst op.


Hjem / børn / børns sundhed / Hvordan at sætte barnet til at sove. 4 enkle regler\nStærk, sund og fredelig søvn af barnet - grundlaget for en ordentlig følelsesmæssig, mental og fysisk udvikling. Samt en garanti for godt humør forældre.\nHvis du følger disse enkle men effektive regler, vil du i høj grad lette overgangen for barnet fra vågne at sove og gøre livet lettere for dig selv.\n1 regel. Det er nødvendigt at etablere en permanent tidlig sengetid.\nEt barn hoppe rundt i lejligheden kl 11- overspændt barn. Hans nervesystem var overexcited grund af det faktum, at forældrene ikke sætte ham til at sove et par timer siden. Hvis du lægger dit barn er for sent, vil hans overspændte nervesystem være vanskeligere at tilpasse sig den dvaletilstand. Falde i søvn vil vare længere. Og urolig søvn er muligt at vågne op. Og hvis barnet lagt i seng i en og samme tid, vil barnet krop føler sig træt af det tidspunkt, hvor du begynder at forberede sengen, vil barnet "modnes" til at sove i den tid, du har angivet.\nDet samme gælder for naturlig søvn. Barnet vil falde i søvn lettere, hvis der er en tidsplan, og rydde de stille timer.\n2-reglen. Overholdelse af dagen.\nSøvn - det er kun en episode af dagen for barnets liv(Eller rettere to - dag og nat). Men det er påvirket af mange faktorer og begivenheder, med det tilstødende tid. Aktive spil, mad, klasser skal skifte omkring samme tid. Hvis du installerer en kompetent daglig rutine, kan du i høj grad forenkle processen med din baby at falde i søvn.\n3-reglen. Opret en "ritual" går i seng.\nRitual - bare lyder truende. Opret 3-4 enkle trin før om i sengen. De bør gentages hver dag. For eksempel at læse en bog - tandrensning - Sluk lyset i akvariet - en gryde - seng. Eller badekar - pyjamas - pot - et eventyr eller en vuggevise i sengen. Jo før du opretter din ritual (du kan starte med 3 måneders alderen), vil hurtigere arbejdet starte denne ordning. Først, det er ligesom en svag spor i krattet, men du går igennem det hver dag, ingen variation. Og efter et stykke tid bliver det en nedtrådt sti på som barnet nemt kan komme til den søde søvn. Og ritualet - en stor mulighed for at kommunikere med barnet, diskutere de begivenheder, der fandt sted i løbet af dagen, og fortælle dit barn om planerne for i morgen.\n4. Barnet skal gå i seng allerede søvnig, men endnu ikke i søvn.\nLær dit barn at falde i søvn på egen hånd. Børn op til 2 år, ofte vågner mellem søvnfaser. Så den dreng, der forstår at falde i søvn alene om aftenen, skal du blot rulle over på den anden flanke, og den, der er vant til at sove i armene på min mor, og min mor vil ringe til. Det faktum, at det ikke er godt, hverken for barnet eller til mor for at sige det ikke er nødvendigt.\nHvordan at sætte baby til at sove - ikke et svært spørgsmål. Fra deres forældre tager kun vedholdenhed. Børn er meget hurtigt vænnet sig til eventuelle ændringer. Vær konsekvent og kærlig.\nHvordan at sætte barnet til at sove. 4 enkle regler Det var sidst ændret: 20 juni 2017 af huodaibb\nregel. simpel. baby. til søvn. lægge\nHvordan skal skrive uddannede kinesisk\n6 gyldne regler for erhvervslivet korrespondance


hormonbalance | Frk. Blomst\nJeg skriver ikke dette indlæg for at nogen skal have ondt af mig, det har jeg ikke noget behov for. Jeg er en fighter. Jeg har i de 26 år jeg har levet haft mange nedture, men ingen har slået mig helt ud. Jeg rejser mig altid op igen og hver nedtur gør mig stærkere og mere modstandsdygtig over for fremtidige kampe og nedture. Min psykolog undrer sig nogle gange over hvor min viljestyrke kommer fra. Jeg tror på at jeg er født med en vilje af stål.\nI dag ser jeg helt normal og rask ud, for et år siden så jeg også helt almindelig ud når jeg gik på gaden. I 2 måneder lå jeg det meste af tiden i min seng og kunne ingenting. Jeg havde ondt i min krop og kunne ikke sove om natten.\nJeg er stolt af mig selv, jeg har bevist både overfor mig selv, min praktiserende læge og min psykolog at man godt kan få det bedre både fysisk og psykisk uden piller.\nForleden dag sagde min veninde til mig at hun synes jeg var alt for fanatisk med min kost. Den bemærkning satte virkelig mit pis i kog (undskyld udtrykket). Men hun gjorde mig rigtig vred. Ja, jeg går meget op i hvad jeg spiser det meste af tiden, fordi kosten påvirker vores krop mere end de fleste tror.\nJeg har arbejdet hårdt på at få det bedre og har de sidste ni måneder gået meget op i hvad jeg spiser. Jeg har undgået hormonforstyrende fødevare såsom mælkeprodukter, soyaprodukter, sukker, frugt, brød, pasta, stimulanser såsom koffein og alkohol mm. for at få mit hormonsystem i balance og mit blodsukker til at være så stabilt som muligt. Fordi jeg har oplevet hvor galt det kan gå og jeg vil ikke derud igen.\nMin hud er et levende bevis på at sund kost, den rigtige skønhedspleje, nålerulning, kosttilskud, yoga og 8 timers søvn hver nat kan gøre underværker både på krop og sind. For et par dage siden fik scannet min hud og fandt ud af at den har det fantastisk 🙂\n7. april 2016\taf thedanishgirl


Prontosil – sulfanilamid | Sådan lindrer du tandpine\nFDA opstod efter tragedien forårsaget af det første antibakterielle lægemiddel, sulfanilamid. I december 1932 Gerhard Domagk, en kemiker, der arbejder for den tyske kemiske gigant IC Farben, Prontosil azofarvestof patenteret. Dette stof forårsagede ingen bivirkninger hos katte eller kaniner, men test på inficerede mus gav et ret uventet resultat. Tolv mus inficeret med streptokokker skulle være døde efter to dage. Efter at have taget Prontosil kom dyrene sig dog tilbage. Test på et lokalt hospital bekræftede stoffets effektivitet, og Domagk anvendte det endda, for at helbrede sin datter for infektionen.\nDriften af Prontosil var baseret på dette, at det fik kroppen til at producere sulfanilamid. Det er dette stof, ikke farvestoffet selv, havde antibakterielle egenskaber. Prontosil kunne ikke patenteres som et terapeutisk middel, fordi de antibakterielle egenskaber af sulfanilamid allerede var kendt i 1919 år. Vi ved det nu, hvordan dette stof fungerer: blokerer det enzym, som bakterier har brug for til at producere folsyre, lige så nødvendigt for mikroorganismer, såvel som mennesket. Men folk får den folinsyre, de har brug for, fra den mad, de spiser, bakterien skal producere den selv. At give en dosis sulfanilamid til en person med en bakteriel infektion, multiplikationen af mikroorganismer hæmmes, indtil det humane forsvarssystem producerer antistoffer, der er i stand til at dræbe bakterier.\nSulfanilamid blev markedsført i 1936 år. Det var første gang, at læger havde effektive værktøjer til at helbrede sådanne lidelser, som bakteriel lungebetændelse hos børn. I Storbritannien var stoffet kendt som M.&B, fra producenten May&Bager. Det blev administreret i form af tabletter. Tabletter er ikke den mest bekvemme måde at give medicin til børn, lotions er bedre. I denne henseende udgjorde sulfanilamid imidlertid problemer. Stoffet opløstes ikke i populære opløsningsmidler, der blev brugt til fremstilling af stoffer på det tidspunkt, dvs. i vand eller alkohol. Det blev dog opløst i ethylenglycol, den type alkohol, der normalt bruges som frostvæske. Opløsningen af sulfanilamid i glycol er blevet kendt som en "eliksir."” og det blev solgt i denne form.\nW 1937 I løbet af året begyndte lægerne at rapportere til American Medical Association om uventede dødsfald hos patienter behandlet med sulfanilamid. Lægemidlet blev trukket tilbage fra brug, før det skete, døde 107 mennesker, mest børn. Forskning fra Francis Kelsey har vist, at stoffet ikke var skyldig i døden, men opløsningsmidlet. Tragedien forårsaget af sulfanilamideliksir førte til vedtagelsen af 1938 Mad år, Drug and Cosmetic Act. Der var en rekord i den, at fra nu af skal ethvert stof, der er godkendt til salg, være godkendt af FDA. Denne organisation begrundede grunden til dens eksistens, når i 20 år efter hendes udnævnelse forhindrede hendes lange procedurer thalidomid-tragedien i De Forenede Stater. Selvfølgelig, farmaceutiske virksomheder udfører selv meget strenge tests, inden de indsender deres produkt til FDA-godkendelse. Ikke desto mindre fejler en fjerdedel af de foreslåede stoffer i første forsøg, i de såkaldte fase I kliniske forsøg, når der udføres forskning på en gruppe til 100 mennesker. Et andet kvartal er tabt i fase to, der dækker flere hundrede mennesker, og en anden i den tredje (der dækker tusinder af respondenter). Kun en ud af fire nye lægemidler, der er indsendt til FDA, får godkendelse og rammer markedet.\n← Egenskaber ved smertestillende midler Narkotikatest →


Guide | Få styr på din økonomi - Santander\nHvordan holder du styr på din økonomi?\nDet er en god begyndelse at kende sine faste indtægter og udgifter, men kender du også dit daglige forbrug, giver det dig flere muligheder. Vi ser nærmere på, hvordan du kan holde styr på din økonomi.\nPrivatøkonomien optager nok os alle, men det er forskelligt, hvad vi hver især gør for at styre vores økonomi. Nogle lægger detaljerede budgetter, mens andre måske blot konstaterer, at kontoen heller ikke “gik i rødt” denne måned.\nMed et mere nuanceret billede af din økonomi kan du imidlertid bedre fordele dine penge og for eksempel spare op til et mål, du ønsker at realisere.\nDerfor ser vi nærmere på, hvad der kan stå i vejen for, at du bedre kan styre din økonomi, og hvad du kan gøre ved det.\nKonto-kig er ikke nok\nDe fleste af os kigger på vores konti mindst én gang om ugen. Det viser en undersøgelse foretaget af YouGov for Santander Consumer Bank.\n»I runde tal tjekker otte ud af 10 deres konti én eller flere gange om ugen, og det viser, at vi har et højt bevidsthedsniveau om, at vi bør holde styr på økonomien,« fortæller Sune Mejding, Head of Sales & Marketing i Santander Consumer Bank.\nEt hurtigt tjek af balancen på de forskellige konti siger noget om udviklingen i ens økonomi, men spørgsmålet er, om det er nok til at få ordentligt styr på den.\n»For mange går det fint fra måned til måned, og de tjekker lige, hvordan det går på deres konti, men samtidig siger mere end en tredjedel, at de ville ønske, de havde et bedre overblik, så det er lidt et paradoks,« siger Sune Mejding.\nDer skal altså mere til end et hurtigt kig på kontoen for at danne sig et overblik og få styr på økonomien.\nHvis du gerne vil have bedre styr på din økonomi, så er det en god idé at lave et godt gammeldags budget, så du sikrer, at de faste udgifter ikke overstiger indtægterne. Samtidig får du klarhed over, hvad du har tilbage, når alt er betalt.\nDet kan imidlertid blive en lettere kompliceret og tidskrævende affære, hvis du har konti flere steder, opsparing et andet sted, billån et tredje og måske en investering et fjerde. Det er mange elementer at holde styr på selv.\nHeldigvis findes der værktøjer, som kan hjælpe.\n»Med indførelsen af Open Banking er der i dag åbnet op for, at man kan se sine konti fra forskellige virksomheder i samme billede, ét sted, og det kan være en stor hjælp,« siger Sune Mejding.\nFlere banker og fintech-virksomheder, som f.eks. Spiir, har åbnet for muligheden, og nu lancerer Santander Consumer Bank en digital tjeneste, som giver dig mulighed for at danne et overblik over din økonomi, uanset hvilken bank du har.\n»Vores digitale tjeneste hedder Prosper og ud over at give dig et samlet billede af konti i forskellige banker, samler det også dit forbrug for at give dig det fulde overblik,« siger Sune Mejding.\nDu kan komme i gang med Prosper allerede i dag, og du behøver ikke være kunde hos Santander.\nKlik dig ind på HejProsper.dk og log ind med dit NemID, så er du i gang.\nProsper kategoriserer dit forbrug, så du nemt kan se, hvordan dine udgifter fordeler sig på husholdning, bil, bolig og andre relevante områder.\nStørre overblik giver større frihed\nFor mange er det måske ikke det mest ophidsende i verden at bruge tid på sin økonomi, og derfor kan digitale værktøjer som Prosper være en stor hjælp.\n»Hvis du gerne vil mere end bare klare dagligdagen, så er det svært, hvis du ikke har et overblik over din økonomi. Det ser vi også i undersøgelsen fra YouGov,« siger Sune Mejding med henvisning til, at næsten halvdelen af de adspurgte oplever, at det eksempelvis er svært at spare op.\nDet sker typisk, fordi man ikke kender sit forbrug ordentligt, og det er noget, en tjeneste som Prosper kan lave om på.\nI en undersøgelse blandt Santanders kunder svarede næsten en fjerdedel, at deres faktiske forbrug kom bag på dem, og 15 procent havde flere abonnementer, end de troede.\nHvis man således abonnerer på noget, man ikke bruger, er det som at kaste penge ud ad vinduet hver måned. Det kan for eksempel være en avis, man ikke læser, et fitnessabonnement, man ikke bruger, eller en streamingtjeneste, man ikke ser for tiden.\n»Får man overblikket, kan man omfordele sin økonomi og bruge pengene til noget andet, som man faktisk gerne vil have,« forklarer Sune Mejding.\nEt godt overblik giver dig altså mulighed for i højere grad at vælge dine udgifter og dermed få mere ud af dine penge, og det overblik kan digitale tjenester som Prosper hjælpe dig med at få.\nKlik på billedet herunder og prøv Prosper i dag:\nMåske vil du også gerne læse om


Apartment Trpimirova i Novalja til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nTrpimirova bb, Novalja, Novalja, Kroatien, 53291 - Se på kort\nMere om Apartment Trpimirova\nApartment Trpimirova er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Novalja; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPå Apartment Trpimirova sikrer den utrolige service og de fremragende faciliteter dig et ophold du ikke vil glemme. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som familieværelse, vaskeri, rygeområde.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellet tilbyder vidunderlige fritidsaktiviteter, som have, der er med til at gøre dit ophold uforglemmeligt. Hvis du søger komfortabel og bekvemmelig overnatning i Novalja, så er Apartment Trpimirova dit hjem væk hjemmefra.


Fastfood-restauranter og cafeer - Computer Product Solutions | Panasonic Business\nFastfood-restauranter og cafeer\nDer er ikke mange arbejdsmiljøer, hvor behovet for hurtig og effektiv kundeservice er større, end det er på en fastfood-restaurant. Uanset om medarbejderne står bag disken eller arbejder ude i selve restauranten, er de nødt til at være fleksible og kunne opfylde kundernes behov omgående. Panasonics robuste teknologi er det ideelle værktøj til at hjælpe dem.\nÉn enhed, masser af tjenester\nToughpad FZ-G1 er oplagt til restaurantmiljøer – en enkelt enhed der kan udføre mange opgaver og levere mange forskellige tjenester. Når den dockes i den specialfremstillede POS-holder, fungerer den som en komplet desktopløsning. Når den bæres i hånden, kan den bruges til at nedskrive bestillinger, fortælle om menuen, reservere bord, lagerstyring og meget mere. Med flere inputmuligheder – f.eks. berøringsskærm og tegnepladepen – er processen simpel og ligetil for både kunden og det mobile personale.\nDen ultimative hjælp på salgsstedet\nVed at koble en Toughpad FZ-M1 til din POS-teknologi kan du videresende bestillinger og vise dem begge steder – dermed bliver arbejdet med at tage imod bestillinger hurtigere og mere nøjagtigt, og kunden skal vente i kortere tid.\nPanasonic har også et udvalg af POS-løsninger, der er bygget til at holde til de mange strabadser i forbindelse med betjening af kunder ved en disk. Med næsten tre årtiers erfaring inden for detailhandel og teknologi kan vi tilbyde systemer, der giver din virksomhed den fornødne fleksibilitet og funktionalitet med lave samlede ejeromkostninger.\nTakket være deres letvægtsdesign og forbindelsesmuligheder i verdensklasse kan Toughpad-tablets bruges af personalet til at tage imod bestillinger, når køerne ved de faste salgssteder vokser. Dermed forhindrer du frustrerede kunder og sikrer, at strømmen af besøgende kan fortsætte.\nHvilke enheder er egnet til fastfood-restauranter og cafeer?


Hjemmet som kontor – en gave eller en plage? - Talk with Nordea Private Banking\nHjemmet som kontor – en gave eller en plage?\nMange har indrettet arbejdsplads ved køkkenbordet, børneværelset eller i kælderen det seneste år. Er vores kontorlokaler blevet forladt for altid, eller længes vi tilbage til kaffemaskinen og vores hæve-sænkebord.\nIllustration: Valero Doval\nNu skal du høre om noget, der kan revolutionere din måde at arbejde på. Forestil dig en computer, der ikke kun er bærbar, men som har indbygget farveprinter, kopimaskine, fax og scanner. Hvilken frihed det vil give at have sådan en multimaskine!\nUdtrykket ”Work where you want” kan virkelig få mening. Og vil du vide mere, kan du ringe til et gratisnummer og høre mere om denne revolutionerende teknologi.\nLyder det som en vittighed? Tværtimod, det er helt alvorligt. Eller rettere: Det VAR alvorligt – for 25 år siden.\nDengang var hele verden plastret til med alskens reklamer for Canons bærbare kontormaskiner. Og kampagnesloganet "Work where you want" bed sig fast på grund af dets enkle og fristende budskab.\nAllerede i midten af 1990'erne var producenterne af kontorapparater således begyndt at bane vejen for distancearbejde. Alligevel skulle der en global pandemi til for at fremskynde udviklingen i 2020'erne.\nAt der skulle gå så længe taler for, at de fleste arbejdsgivere har været nødt til det, ja, tvunget til det, snarere end at de selv har set nogle fordele ved at lade deres medarbejdere arbejde hjemmefra. Men frygten for at give slip kan have været kontraproduktiv.\nEn undersøgelse fra Harvard Business School viser, at medarbejdere ved USA’s patentmyndighed, der allerede i 2012 fik lov til at udføre deres arbejde dér, hvor de ville, blev mere produktive. Undersøgelsen konstaterer, at dem, der fik fuld frihed, var 4,4 procent mere produktive end dem, der fra tid til anden kunne arbejde hjemmefra, men som stadig var nødt til at bo tæt på arbejdspladsen.\nDet store spørgsmål er dog, i hvilket omfang de nye vaner, der er blevet etableret i løbet af pandemien, vil stå tilbage den dag, hvor der ikke længere er grund til at holde afstand af smittegrunde. Det er nemlig en dybtgående forandring, der er sket.\nFør pandemien tilbragte amerikanerne fem procent af deres arbejdstid i hjemmet. I foråret 2020 var tallet 60 procent. Og hvad mere er: Til trods for, at folk indberetter flere arbejdstimer, er de samtidig både lykkeligere og mere produktive – når de selv kan styre deres tilværelse.\nI Norden udførte kun omkring 3 procent af arbejdstagerne det meste af deres arbejde pr. distance før pandemien, og omkring 30 procent arbejdede hjemmefra fra tid til anden. Under pandemien har 43 procent af os nordboere arbejdet pr. distance.\nDet er heller ikke sådan, at folk har siddet stille i deres hjem for at være klar til at vende tilbage til almindeligt kontorarbejde. Mønsteret er tydeligt i flere lande: Huspriserne stiger, og yderområder, der tidligere blev betragtet som for langt væk, oplever en stigende tilflytning. Det er byboere, der benytter lejligheden til at lette anker for at få en større bolig, egen have, nærhed til naturen og lavere boligomkostninger.\nDen familie, der foretager en så drastisk ændring i deres livsførelse, regner rimeligvis med, at de også i fremtiden vil kunne arbejde på fjernbasis.\nMåske vil også arbejdsgiverne få smag for ordningen, fordi de kan rekruttere medarbejdere mere frit. Hvis topkandidaten ikke har lyst til at give afkald på sin havudsigt i det lille fiskerleje for at tage jobbet i storbyen, er det ikke nødvendigvis et problem – ”Work where you want”.\nDerudover er der blevet vendt grundigt op og ned på mange former for adfærd og vaner det forgangne år. Forskning fra Columbia University viser, at den interne kommunikation er blevet forbedret i mange virksomheder. Cheferne skal grundigere sikre, at der når information ud til alle og ikke regne med, at den spreder sig af sig selv i lokalerne.\nDer tales også om en bonuseffekt i form af øget forståelse for medarbejdernes levevilkår. Når lederen under Team- eller Zoom-mødet med sin medarbejder kan ane hans vasketøjsbunker i baggrunden eller hører småbørn, der snakker, er det ikke måske ikke lige tilfældet til at give ham overarbejde.\nMen der er sikkert også tegn på det modsatte: "Når du nu ikke behøver at tage på kontoret, kan vi vel lige så godt starte mødet allerede kl. 7.30?!"\nDer bliver i det hele taget rykket en del teltpæle verden over i øjeblikket. Lige så lidt som vi ved, hvornår pandemien er ovre, kan vi forudsige, i hvilket omfang fjernarbejdet vil bestå. Det er nemlig ikke entydigt, at alle, der har vundet den nye frihed, vil beholde den. Mange er utålmodige og vil vende tilbage til livet, som det var før pandemien: Med rutiner, konferenceborde og den (plagede) kaffemaskine at samles rundt om.\nNogle advarer mod risikoen for, at tendensen med distancearbejde yderligere vil differentiere arbejdsforholdene mellem arbejdere og funktionærer. Mens kontormedarbejderen pludselig kan pynte sit Instagram-feed med nyt arbejdsmiljø på en solbeskinnet terrasse, er der mange andre, som aldrig vil kunne nyde godt af samme mulighed.\nNår det er sagt, er det slet ikke alle, der ønsker at slippe for kontoret, storbyen eller trængslen. Da Canon forberedte deres reklamekampagne i 1990'erne, brugte man tidsstudier til at styrke argumentationen, f.eks. ved at fortælle hvor mange timer folk brugte på at pendle.\nMen hvad man ikke så i reklamen var, at mange kvinder absolut ikke ønskede at slippe for timerne i bilen: "Det er den eneste tid, jeg har for mig selv."\nFjernarbejde handler især om kultur og arbejdsmetoder – det er ikke alene et spørgsmål om at have de rigtige enheder og hurtige opkoblinger på plads. Fra 1970'erne eller 1980'erne husker mange af os ordet "videofon" fra diverse luftige fremtidsundersøgelser – sammen med flyvende biler – spørgsmålet var bare, hvad vi skulle bruge videofonen til.\nPandemien har givet os svaret.\nTekst: Eric Lund Illustration: Valero Doval Billeder: Shutterstock\nKilder: The Economist, Human Resource Executive, Forbes.\nDerfor er de morgenfriske mest produktive\nApples Tim Cook står op kl. 04 – og sætter fingeren på...\nMicrosoft viser nye kontorer i Minecraft\nNår eventyrverdenen møder virkeligheden, opstår der helt nye muligheder.\nForbud mod e-mails om aftenen\nE-mails er blevet en så stor årsag til stress, at EU nu vil forbyde jobmails efter arbejdstid.\n5 sommerbøger du ikke må gå glip af\nFra Barack Obamas selvbiografi til et kæmpe virksomhedskollaps – her er ifølge Bill Gates de sommerbøger, du ikke må gå glip af.\nJapan får ensomhedsminister\nNæsten halvdelen af jordens befolkning føler sig ensomme, viser ny, global undersøgelse. Japan vil løse problemet ved at udnævne en minister til at fremme menneskelige relationer.


FNAT DEN STORE FORDOMSTEST. På udveksling i et ishockygalt land ØKOLOGIKONGRES 2011 REPORTAGE FRA NØRRE CAMPUS - PDF\nFNAT DEN STORE FORDOMSTEST. På udveksling i et ishockygalt land ØKOLOGIKONGRES 2011 REPORTAGE FRA NØRRE CAMPUS\nDownload "FNAT DEN STORE FORDOMSTEST. På udveksling i et ishockygalt land ØKOLOGIKONGRES 2011 REPORTAGE FRA NØRRE CAMPUS"\n1 FNAT Blok Foreningen af Naturressourcestuderendes Aktuelle Tidende DEN STORE FORDOMSTEST På udveksling i et ishockygalt land ØKOLOGIKONGRES 2011 REPORTAGE FRA NØRRE CAMPUS\n2 Foreningen af Naturressourcestuderendes Aktuelle Tidende Indhold Fest og faglighed til Plantekongres På udveksling i et hockeygalt land U s klumme Kender du regnormeforeningen? Den Store Fordomstest Landbrugets økonomiske udfordringer og muligheder Økologikongres 2011 Reportage fra Nørre Campus Bagsiden, Quiz & Kalender side 4 side 6 side 8 side 9 side 10 side 12 side 13 side 14 side 16 Endnu en gang kan vi stolt præsentere FN s Aktuelle Tidende, som denne gang er fyldt med indlæg om kongresser, hvor studerende har deltaget. Du kan læse om Kristoffers ophold i Canada og finde ud af hvad LOL er, og så har redaktionen været på ekskursion til Nørre Campus. Som sædvanlig er der indlæg fra Jakob Ulstrup, og så har Andreas igen overgået sig selv med en yderst original quiz. Har du lyst til at skrive et aktuelt indlæg eller har kommentarer til indholdet, så skriv til God fornøjelse Redaktøren FNAT er udgivet af: Foreningen af Naturressourcestuderende Det Biovidenskabelige Fakultet Dyrlægevej 9, 1870 Frederiksberg C ISSN FNAT er trykt på Svanemærket papir Udkommer: FNAT udkommer én gang i hver blok - 4 gange om året Deadline: Deadline for næste blad er fredag 20. april Forsidefoto: Marie Lautrup Ansvarshavende redaktør: Victoria Kuntze Redaktion: Andreas Carstensen Jesper Mumm Johansen Marie Lautrup 2\n3 Foreningsarbejde, spændende events og nye internationale studerende. Af Marie Silkeborg Brolev, Naturressourcestuderende Så er den længe ventede mellemuge overstået og vi er halvvejs i en ny blok. Førsteårsstuderende brokker sig allerede over Kemi, mens tredjeårsstuderende stresser over bachelorprojektet. Men der er masser at se frem til. Galla venter lige rundt om hjørnet, og sammen med de andre faglige foreninger glæder vi os til et brag af en fest. Det er tiden for nye og spændende arrangementer. Disse er tilbudt fra både JA, DSR, FN og mange flere. Vi er opsatte på at I får mere ud af jeres studietid, hvor I ikke kun går fra Universitetet med kompetencer opnået fra fagene, men også fra arrangementer, workshops, debatter og meget mere. En vigtig del af at engagere sig i sit studiemiljø er også de netværk man skaber sig. Et besøg til en messe skaber måske kontakt til din fremtidige arbejdsgiver. Så jeg vil opfordre alle til at være proaktive, kigge i kalendere og opslag, og se de mails der kommer uden at slette dem med det samme. I Opslaget Onsdag fra JA er der mange arrangementer nævnt, som især er henvendt til dig, som er medlem af FN. Fredag den 10. februar inviterede DSR igen de studenterpolitikere og engagerede studenter med til UPS Uddannelses Politisk Seminar - hvor vi blandt andet lærte hvordan man får en bedre dialog med medlemmer, undervisere osv. I forbindelse med seminaret var blandt andet prodekanerne, Grete Berthelsen og Henrik Busch, ude og holde et kort oplæg om fusionen af NAT og LIFE. Seminaret blev holdt på Skovskolen i Nødebo, hvor vi fik en dejlig middag, hvorefter slutdestinationen var A-vejs fødselsdag. Et andet fokusområde er vores internationale studerende der kommer til SCIENCE og at få de studerende fra SCIENCE på udveksling. Et nyt hold internationale studerende er ankommet til vores fakultet. De får også tilbudt en rustur, kaldet FC-weekendtrip, ligesom andre nye studerende, hvor de kan rystes sammen og lære First Contacts at kende, som er deres vejledere. Dem kan de spørge om alt og få hjælp, og lære nogle danskere at kende. Noget de internationale studerende har efterlyst er at lære flere danskere at kende, så næste gang I ser dem på a-vej tag en snak og måske få inspiration til jeres egen fremtidige udveksling. På trods af alle de opfordringer jeg er kommet med til jer FN er, er jeg umådelig glad for at se et super engagement fra jer medlemmer. Vi er alle med til at sætte et præg på vores uddannelse og vores egen fremtid. Jeg ønsker jer en god blok 3 og god læsning. Med venlig hilsen Marie Silkeborg Brolev Formand for FN 3\n4 Fest og faglighed til plantekongres Af Rose Kristoffersen & Jonas Petersen, Naturressourcestuderende De mindeværdige oplevelser stod i kø, da en lille gruppe førsteårsstuderende tog med planteavlsgruppen til moderlandet for at deltage i den traditionsrige Plantekongres. Klokken er 4.45 en mørk tirsdag morgen i januar. Københavns gader er øde, og i husene er de studerende pakket godt ned under dynerne og kan drømme sødt flere timer endnu. Men på en parkeringsplads i skyggen af en stor grå bygning, der ligner noget DDR stolt kunne have opført, står en flok unge mennesker søvndrukkent og misser med øjnene. Hvis man kigger godt efter, vil man bag trætheden opdage en utålmodig gnist, som findes hos dem, der har ventet og glædet sig længe og endelig skal af sted. Og af sted på en rejse skal de - hele vejen til Herning og det forjættede Kongrescenter, hvor den sagnomspundne plantekongres finder sted. Blandt disse heldige mennesker er vi en håndfuld førsteårsstuderende, som efter et par krumspring har fået lov at udsætte fremlæggelse af eksamensprojekt, så vi kunne komme med. Og det ser ikke ud til at være nogen dårlig investering - stemning løftes allerede betydeligt, da vi sætter os ind i bussen og får serveret morgenbrød og morgenbitter. Cheftur 2.0 Der skal ikke mangle noget når planteavlsgruppen og særligt Arnold går i aktion. Fire timer, et par kopper kaffe og en solopgang senere ankommer vi til kongrescenteret, hvor knap 2000 mennesker er samlet for at høre om og diskutere den nyeste viden inden for planteavl. Hvis man aldrig tidligere har været til store kongresser, er mængden af luksus overvældende. Der er sørget for alting, og mellem foredragene vimser servicepersonale rundt og anretter borde med kaffe og kage eller små summerbird-chokolader. 4 Vi konkluderede hurtigt, at vi godt kunne vænne os til en tilværelse som konsulenter. Endnu mere luksus følger, i det vi har fået lov til at overnatte i et konferencelokale på det nærliggende rådgivningscenter Heden & Fjorden, hvor nogle meget søde mennesker tillidsfuldt giver os tre nøgler og det indtryk, at det er det fedeste i verden, at der kommer nogle unge mennesker forbi. I det hele taget lader det, at være ung og interesseret, til at åbne døre, for alle bliver utroligt glade når vi kommer hen og stiller spørgsmål efter foredragene, og det lykkes os hver at blive tilbudt mindst tre forskellige karrierer. Fest og faglighed på højt niveau Rent fagligt er det helt i top, også selvom man af og til skal holde tungen lige i munden som førsteårsstuderende. Med syv forskellige sessioner pr. dag bliver vi bombarderet med viden, og alligevel må man tage sig i at ønske, at man kunne være flere steder på en gang så man ikke var tvunget til at vælge. Vi starter ud med Landsplanteavlsmødet, hvor der bliver diskuteret udfordringer for både landbrug og klima med oplæg fra bl.a. Landbrug og Fødevarer og klima- og energiministeren. Så var de centrale aktører også på plads. Bagefter tager vi til de forskellige oplæg og debatter, hvor vi når igennem mange forskellige emner. Jeg nævner i flæng alt fra mineraler i urter, EU s landbrugspolitik, reduceret jordbearbejdning, effekt af mellemafgrøder, pesticidstrategier og vi får endda fornøjelsen af at opleve Dansk Ornitologisk Forening og Dansk Jæger-\n5 forbund finde fælles fodslag. De ældre studerende havde på forhånd advaret os mod økologerne, men vi spotter alligevel en enkelt tredjeårsstuderende til en økologisession sidst på dagen - afsløret ;). Strukturen i sessionerne med et oplæg eller to og så debat til sidst er rigtig god, når man endnu ikke har nok faglig viden til at være kritisk, så man får de andre vinkler og de kritiske spørgsmål med. Som en ekstra bonus er der et par oplæg, der ligger i forlængelse af det, vi har skrevet projekt i, så vi efterfølgende kan tage hjem og være velforberedte til eksamen med vores nye viden. - Og så en svingom Bortset fra det faglige er det store højdepunkt kongresmiddagen, hvor skik og brug lige skal aflures, f.eks. klæder man om inden middagen (pænt tøj er skrevet på pakkelisten til næste år), så er der ellers tre retters menu (med hvidvin, rødvin, dessertvin og øl ad libitum - avavav) og efterfølgende spiller bandet op til dans med de bedste danske hits (her danser man ordentligt i par og fjoller ikke rundt med nogen former for moderne trin). Plantepigerne vil i denne sammenhæng gerne rose plantedrengene for deres villighed til at danse og deres evner på dansegulvet. Der er suppe, steg og is for alle pengene kun afbrudt af planteavlsgruppens tradition for at være festens midtpunkt med en omgang Guldregn, skååål, en hvaaaad.... Er par timer efter redder Heden og Fjorden os fra at dø af tømmermænd ved at servere morgenmad og kaffe, inden vi snupper endnu en dag på plantekongres. Alt i alt et par fantastiske dage, vi glæder os allerede til næste år! Foreningen af Naturressourcestuderende - hvem, hvad og hvor? Foreningen af Naturressourcestuderende (FN) er en faglig og politisk studenterorganisation på det Biovidenskabelige Fakultet, ved Københavns Universitet. FN repræsenterer de ca studerende på 3 bacheloruddannelser og 9 kandidatuddannelser over for ledelsen på instituter, fakultetet og universitet. FN s organisation består bl.a. af FN s uddannelsespolitiske udvalg (UPF), der varetager vi studerendes interesser i undervisningsudvalg (UU) på i alt 7 institutterne, i naturvidenskabelig studienævn (NSN), Veterinærvidenskabeligt Studienævn (VSN) og akademisk råd, arrangementsudvalget (FNIS), medlemsbladet (FNAT) samt i alt 7 forskellige åbne interessegrupper. Ud over dette arbejder vi tæt sammen med fagforeningen JA, hvor vi er repræsenteret i de styrende politiske udvalg. FN er én af fem studenterforeninger på Fakultetet, der tilsammen udgør fakultetsrådet DSR De Studerendes Råd. Endvidere er FN et fagråd i Studenter Rådet (SR) på Københavns Universitet. De 12 uddannelser repræsenteret af FN er: Jordbrugsøkonomi (BA) Naturressourcer (BA) Husdyrvidenskab (BA) Agricultural Economics (Jordbrugsøkonomi) Animal Science (Husdyrvidenskab) Agricultural Development Agriculture (Agronomi) Landskabsforvaltning Environmental Chemistry and Health (Miljøkemi og Sundhed) Environmental- and Natural Resource Economics (Miljø- og naturressourceøkonomi) Paresitology (Parasitologi) Forest and Nature Management (Skovbrug) Har du spørgsmål eller kommentarer er du meget velkommen til at henvende dig til bestyrelsen på 5\n6 På udveksling i et hockeygalt land Af Kristoffer Dalhoff, Naturressourcestuderende Et af FNAT s medlemmer er på udveksling - og det forpligter jo. Her kan I læse om hans tur indtil videre og forhåbentlig blive inspireret til at drage på eventyr selv. Efter næsten halvandet års skrivebordskrig fandt jeg endelig mig selv i et fly på vej over Atlanten på vej til syv måneder i ukendt farvand som international studerende ved University of Guelph i Ontario, Canada. Det ville være en underdrivelse at sige, at jeg kun var en smule spændt, da jeg landede i Torontos internationale lufthavn og blev hevet til side af de canadiske immigrationsmyndigheder. Jeg havde fået mit optagelsesbrev meget sent, så jeg havde ikke nået at modtage mit study permit, der skulle være mit visum. En længere argumentation og forklaring om mine hensigter hjalp tilsyneladende ikke specielt meget, og situationen blev absolut ikke bedre, da manden på den rigtige side af skranken fandt ud af, at jeg havde tjent i det danske forsvar under min værnepligt. Efter et længere forhør, der endte med, at jeg måtte skrive under på, at jeg hverken havde begået krigsforbrydelser eller voldtaget nogle i hverken krigstid eller fredstid, og at jeg ikke arbejdede for fremmede efterretningstjenester, fik jeg endeligt det afgørende stempel. Så en time og tyve minutter efter, at jeg første gang viste mit pas, fik jeg allernådigst lov til at komme ind i Canada. men herovre bliver alt også målt og vejet i forhold til hockey. To af mine roommates skriver deres ph.d.-projekter i miljøkemi, hvilket ligger meget tæt op af min studieretning, mens den sidste studerer intet mindre end filosofi Der har allerede været mange og sjove diskussioner om alt mellem himmel og jord, og hver gang han er ved at vinde en diskussion, så er det afgørende argument fra mine andre roommates altid: At de jo studerer en reel videnskab, mens hans bare er en ordkløver, der gætter om andres tanker og ideer. At flytte til et andet kontinent vil altid medfører anderledes vaner og kræve en vis tilpasning, hvilket jeg var helt indstillet på, men man bliver alligevel altid overrasket. Mine forventninger til madudvalget i de canadiske butikker var ikke i top da jeg ankom, men efter min første indkøbstur måtte jeg indrømme, at jeg havde skudt langt over målet. Meget mod det normale bor jeg off campus i et hus med tre ph.d.-studerende, to canadiere og en amerikaner, hvilket for mig er en super god måde at møde den canadiske og amerikanske kultur på, men måske ikke det aller sundeste for mit skolearbejde En af mine forventninger til canadierne var, at de er vilde med hockey (ishockey), men jeg blev alligevel overrasket, da jeg opdagede at vi har otte tv-kanaler, der udelukkende sender hockey døgnet rundt, Ved Niagara Falls - O Canada, O Canada! For at starte med det positive, så var udvalget enormt og her betyder døgnåbent døgnåbent, også for almindelige supermarkeder, men når det nu er sagt, så var priserne nærmest chokerende. Jeg nægter at tro, at der er mange vegetarer i Canada, for priser på frugt og grønsager er sindssyge, jeg måtte betale fire dollar for et sølle udseende iceberg salathoved, men jeg kunne til gengæld købe to liter Coca Cola for under en dollar!! Maden har nok generelt været den største forandring, ikke at canadisk mad ikke smager godt, og jeg er heldig at mine roommates laver god mad, men det er ikke nemt at finde ingredienser, så man bliver tvunget til at tænke kreativt i køkkenet, når langt de fleste varer i supermarkederne er færdigprodukter. Glemte jeg at nævne at to liter mælk koster fire en halv dollar? De internationale studerende - med Kristoffer bagerst til venstre 6\n7 Da jeg udover at følge nogle kurser også skal lave et forskningsprojekt omkring toksiciteten af en surfactant brugt i glyphosat-formuleringer, har jeg fået et skrivebord i Centre for Toxicology. Hvilket, ud over at være rart (og betydningen af følgende kan ikke overvurderes), også har givet mig ubegrænset adgang til kaffemaskinen! På det sidste har servicen også været helt i top, da min professor (som også hentede mig i lufthavnen) er begyndt at lave kaffen og komme ind på kontoret med den. Selvom jeg er bange for at det ikke forsætter, når jeg kommer tilbage til Danmark, så er det i den grad rart at have en professor til den slags opgaver. Efter snart to måneder i Canada, kan jeg se tilbage på en masse udfordringer, specielt i starten, men også på to fantastiske måneder, med masser af sjove oplevelser og ikke mindst erfaringer, og jeg kan kun glæde mig til min resterende tid i Canada. Kristoffer i Toronto Foreningen af Naturressourcestuderende - nu på facebook! Nu kan du følge din faglige forening på facebook. Hold dig opdateret om fester, faglige arrangementer, medlemsnyt og daglige, finurlige strøtanker om livet på LIFE fra bestyrelsen. Konkurrencer, debatter og interessegruppe-events, direkte til din væg! 7\n8 U som unuanceret Af Jakob Ulstrup, Agronomstuderende Nedenstående er et eksempel på, hvor få nuancer der egentlig findes i den offentlige debat. For at gøre det vedkommende for dig, Kære Læser, bruger jeg Danske Studerendes Fællesråd, DSF, som eksempel. Nå ja, det er sådan set også fordi, de helt notorisk er mine yndlingsofre på disse spalter. Så dét er sgu så nemt! Politiken bragte 12. februar historien om, at flere og flere studerende på universitetsuddannelser køber sig til privat undervisning udenfor universiteterne. Hvor kimen til dén nyhed er lagt, fremgår ikke klart (beklageligvis!) af artiklen, men meget tyder på, at det faktisk er DSF selv, der har valgt at gå ud med den: Vi oplever, at unge på universiteterne i stigende grad søger ud i private tilbud for at ruste sig bedre til deres eksamener. De føler sig usikre, fordi den undervisning, de har fået, ikke er god nok, eller der ikke er nok af de, siger DSFs helt nye formand, Torben Holm, til avisen. Vi ønsker, at der fra statens side gives midler til minimum 20 konfrontationstimer. Midlerne skal afsættes, så økonomi aldrig bliver en hæmsko for at tilbyde et passende antal undervisningstimer, siger han videre. Det var flot Torben Holm! Så har du for alvor fået fortalt omverdenen, at du er den nye formand. Og at du vil frem i verden! Det er hverken studerende, politikere eller journalister nu i tvivl om. Intet er så velegnet til formålet, end at tage øverst fra skuffen med populistiske holdninger. Så er det ikke en hel bredside, man behøver fyre af. Næh nej, så kan man nøjes med at tage én af de helt tunge, færdigstøbte kugler, løfte den højt over hovedet, og tyre den lige i fjæset på dem, som bestemmer. Så skal de 20 timer virkelig være et universal-krav, som skal gælde både agronomi, teologi og økonomi, for bare at nævne nogle af de, i sin grundsubstans, meget forskellige uddannelser på de danske universiteter? Faktisk er jeg helt enig i, at det stadig bør være gratis, at tage en universitetsuddannelse i Danmark. Men det er den jo også og den er for en stor del oven i købet fremragende, om end meget kunne gøres endnu bedre. Kunne det være de studerendes engagement og flid i forhold til egen læring, man burde fyre kuglen af sted imod? Det mener jeg godt det kunne. På universitets-niveau er det altså i meget høj grad den enkelte studerendes eget ansvar, at man lærer noget. Og sådan skal det også være, for ellers lærer vi aldrig at tænke en selvstændig tanke! Vi er trods alt akademikere, og ikke gymnasiaster. Men det er jo ikke ligefrem noget simpelt budskab, man kan få journalister til at bruge spalteplads på. At Torben Holm dagen efter at være citeret i Politiken, vælger at bygge den på en henvisning til selvsamme artikel hvor han selv udgør historiens bærende kilde i sin egen klumme i MetroXpress, er dog for mig topmålet af arrogance. Helt ufatteligt! For har han ikke selv plantet historien i hænderne på de to Politiken-journalister dagen før? Men det er der jo sikkert ikke mange, der kan gennemskue. I disciplinen medie-håndtering bliver jeg derfor nødt til at give dig et rent 12-tal, Torben Holm. Jeg er sikker på, at de to Politiken-journalister Dorrit Saietz og Andreas Thorsen, gerne hjælper dig med at affyre en af dine kugler en anden gang! Ikke noget overraskende fra den front! Selvfølgelig vil DSF have mere. Det skal være gratis! Og det skal gælde for alle! Men er kuglen ikke ved at være så gennemrusten, Torben Holm, at ingen gider høre på de forkælede danske studerende, inkarneret i DSFs skiftende formænd? Jeg savner en forklaring. Faktisk mere end blot én. Hvad kendetegner den såkaldte konfrontation? Hvornår er den god nok? Når de studerende ikke længere føler sig usikre før eksamen? For der kender jeg godt svaret: Den bliver aldrig god nok, for langt de fleste af os føler os usikre i stoffet før eksamen. Selv er jeg oftest noget der minder om et nerve-vrag i timerne lige før min læring skal stå sin prøve. Hvad er målestokken egentlig? Skal de 20 timer gælde per uge, per semester eller? Og skal det virkelig gælde for alle studerende? I løbet af min snart fem-årige karriere som LIFE-studerende har jeg faktisk ofte følt, at antallet af undervisningstimer (konfrontation eller ej) har været lige til den gode side. 8\n9 Kender du regnormeforeningen? Den næsten seriøse forening er blomstret op i løbet af de sidste par måneder og består af knap 30 studerende, der synes regnorme er spændende, vigtige for jordbundsforholdene eller bare sjove. Som naturressourcestuderende støder vi hele tiden på regnorme, når vi arbejder med noget, der har med jord eller dyrkning at gøre og så tænkte vi: Måske skulle man kigge lidt nærmere på de der seje nedbryderdyr, de må kunne et eller andet. Og vi er ikke de første på denne skole, der har fået den tanke, i 80'erne var der en mand på Landbohøjskolen, der beskæftigede sig en hel masse med regnorme. Han skrev bogen Regnormene og os, som man kan låne på vores helt eget biovidenskabelige fakultetsbibliotek, her kan enhver blive introduceret til regnormenes spændende verden og lære mange spændende ting, som man ikke anede, at man havde brug for (se fun facts). Regnormeforeningen oplyser om regnorme og laver aktiviteter for regnormeinteresserede, og der er masser af arrangementer i støbeskeen for tiden. Foråret byder på en generalforsamling, hvor foreningens grundlag og visioner vil blive fremlagt. Dette kommer til at finde sted onsdag d. 7. marts og nye medlemmer er velkomne til at komme kravlende eller krybende og give deres præg på vores kære forening, og hvordan vi skal blive klogere på de jordelskende dyr. I overensstemmelse med regnormeånden arbejder vi på at kunne afholde fremtidige arrangementer under jorden og generalforsamling bliver sandsynligvis afholdt i en bunker. Derudover skal der laves en række nye traditioner indenfor bl.a. påskefrokoster, som i år bliver en tidlig en af slagsen. Vores forsvarsorm har påtaget sig ansvaret for en wormsdyst (worms er et computerspil fra 90'erne, hvor to hold orme bekæmper hinanden med bazookaer, eksploderende får mv. red.), så hvis du vil være indehaver af den flotte wormsmedalje så er det bare med at gå i øveren og følge med i kommende opslag på sladderspalten, det bliver en legendarisk begivenhed, du nødig vil gå glip af. Når frosten slipper sit tag i jorden står den så på regnormegravning og forhåbentlig en lille studietur, hvor vi kan besøge en regnormeekspert og blive kloge. I mellemtiden arbejder merchandiseudvalget på at lave regnormekostumer til karneval (og alle de andre sammenhænge, hvor man har brug for et regnormeoutfit) samt klistermærker, t-shirts og krus med det flotte logo. REGNORME FUN FACTS - Regnorme er gavnlige for plantevækst, det er bevist at regnorme gør græsset grønnere. - Hvis der hugges noget af en regnorm, kan regnormen regenere stykket. Det fungerer dog bedst, hvis det er halestykket. Midten med de indre organer kan ikke regeneres. Der kan dog ske fejl i processen, hvor regnormen kommer til at gro to nye haler. - Der findes en, måske flere, arter af regnorme tilhørende slægten Agatrodilus, som er rovdyr og kan sluge andre unge regnorme hele. - Regnorme er hermafroditter, men ikke nok med det: Under parringen virker begge regnorme som både han og hun, dvs. at hver regnorm både befrugter og befrugtes i et og samme knald. Hvis du vil være med, er du selvfølgelig velkommen til at tilmelde dig dsr-gruppen Regnormeforeningen, Landbohøjskolens OrmeLaug (LOL) eller facebook-gruppen Landbohøjskolens OrmeLaug (LOL), så bliver du opdateret om alle de spændende ting, der sker. Med Venlig Hilsen Regnormeforeningen, Landbohøjskolens OrmeLaug (LOL) 9\n10 Den Store Fordomstest Af Andreas Carstensen, Agronomstuderende Fusionen er over os, og det sted, der bare for få år siden hed Den Kongelige Veterinære og Landbohøjskole, blev københavnertiseret til LIFE, for igen d. 1. januar 2012 at skulle ændre struktur hvor navnet blev SCIENCE. Fordele og ulemper samt gode og dårlige argumenter for fusionen, skal vi ikke beskæftige os med her, vi kan blot konstatere, at fusionen er en realitet, og håbe at den fører en masse gode ting med sig. Vi skal starte forfra, med udgangspunkt i det vi har på fakulteterne, men vi må nok indse at en masse traditioner fra Landbohøjskolen, og til en hvis grad også LIFE, er gået eller går tabt inden for de næste par år. Derfor har FNAT valgt at sætte fokus på en ren klassiker inden for studiemiljøet her på Frederiksberg Campus. Det handler om de uddannelser, vi indtil for nylig, har haft ansvaret for i gennem 150 år. Rygterne florerer rundt på Campus, og alle har en mening. En mening om de andre studieretninger. For tror vi stadig, at dyrlægerne er nogle hesteskanks og agronomerne hellere vil på date med en John Deere i stedet for et hunkønsvæsen, selv når vi skriver år 2012? Hvad er fordommene egentlig, og hvad er dine fordomme? FNAT har spurgt de 5 faglige foreninger om, hvad deres studie/forening egentlig har af fordomme over for de andre. Vi har fået svar fra FN, FB, VMF og FEF, og vi dykker derfor lidt ned i det, vi går og tror om hinanden. Måske vi kan blive klogere. Du kan jo selv gætte med. FN og Søren Ryge? Og hvorfor ikke starte med os selv, for hvad tror de andre egentlig om os FN erne? Der er kommet to tilbagemeldinger om FN, og man må sige at vi starter ud, i det man kunne forvente. FN ere er nogle bonderøve og så er de naturfreaks. Det kunne måske have været værre, og uden at fornærme nogen, hører det vel til den helt klassiske opfattelse af FN ere. Det er vel kun økonomerne der måske føler sig lidt tilsidesat her? VMF og Lotte? Og så kommer vi til veterinærerne. Og det har jo altid, af en eller anden grund, været dém i mod os. Bliver hestene nævnt, tænker De? Og ja Selvfølgelig bliver de det. Hestepiger og hestestræber. Klassiker. Men hvad med optagelseskravet? Den såkaldte hårde optagelsesprøve er blot en skrøne. I virkeligheden er det kun et krav at kunne 10 hesteracer og abonnere på Wendy, for at blive optaget på dyrlægestudiet. Det bliver interessant at se, om SUND fortsætter med denne procedure. FLS og Sydney Lee? Selvom landskabsarkitekterne ikke svarede på vores lille rundspørgen, skal det ikke holde os fra at opklare deres mysterium. LIFE-hipsters med briller uden styrke, mode-outsidere og så kan de bedst lide deres eget køn. Påklædning og mode er temaet. Overraskelse? Desuden bliver der spurgt: Hedder de ikke FSL (Find Selv Landskabsarkitekten)? For at bliver optaget på studiet skal man være god til Tegn & Gæt. FB og Grønland? Hvad så med vores gode samarbejdsforening i mange henseender, nemlig FB? Her dukker Laboratorienørder op som en klassiker. Men der er også en mere kreativ én: De er for os (FN, red.) hvad Grønland er for Danmark. De vil gerne klare sig selv, men kan ikke. Og så er de fulde hele tiden. Den var ny, den måske er der noget om snakken? FEF og husmødre? Vi iler videre til FEF, for har de ændret sig efter deres navneforandring? Ikke umiddelbart må man konstatere. Fødevarer spiser kun ost og så er de madglade skanks, der sidder forrest til forelæsningerne og stiller dumme spørgsmål. Igen interessant, for de slipper nok aldrig af med deres påstået passion for ost, hvilket de måske er glade for. De får også skylden for at der er kommet rotter på LIFE, og primært på Rådet. Det var i hvert fald på FEF s kontor de først blev opdaget. Om ost og rotterne hænger sammen skal være usagt i denne sammenhæng. Har vi rykket os? Nu ved vi ikke hvad De, kære læser, tænker om de andre studieretninger, men sådan rigtig fornyet os har vi vist ikke. Vi må kunne konstatere at de klassiske sætninger stadig holder, og at de lever i bedste velgående ude i de faglige foreninger. Og det skal vi måske være glade for. For hvis vores forhold ikke har rykket sig i alle disse år, er der måske håb for, at vi heller ikke rykker os fra hinanden i fusionen. Nu deles vi på to fakulteter, og blandes med en masse andre studieretninger, men FN, FB, FEF, FLS og VMF vil altid have et specielt forhold til hinanden. Det er bygget på den baggrund, det gode samarbejde og de årelange traditioner de faglige foreninger har haft i mellem, og det kan vi kun håbe på vil fortsætte i lang tid endnu. 10\n11 Næste Dimissionsfest Lørdag d. 28. april 2012 Der afholdes traditionen tro dimissionsfest for alle nyudklækkede kandidater ved Det Biovidenskabelige Fakultet, LIFE, lørdag den 28. april Festen afholdes i samarbejde mellem LIFE og DSR, og det er et arrangement, der på en festlig og højtidelig måde afrunder den tid, måske de mange år, der er svundet på uddannelsesstedet. Dagens program starter med en kort velkomst kl , hvor vi mødes i et af marmorhallens auditorier. Derefter vil der være guidede rundvisninger til flere af LIFE s spændende samlinger, haver og forsknings-faciliteter efterfulgt af et kaffebord. Fra kl foregår den mere officielle del af arrangementet med fotografering, taler, sangunderholdning, og dekanen vil uddele telegrammer. Dagen afsluttes med en hyggelig buffet. Det er en festlig dag, hvor man sammen med sine pårørende har mulighed for i de rette omgivelser at fejre, at eksamensbeviset er i hus. Deltagergebyret er kr. 200,- pr. kandidat inkl. to pårørende. Ønsker man at medbringe flere pårørende koster det yderligere kr. 100,- pr. person. Børn under 12 år deltager gratis. Tilmelding sker ved indbetaling af deltagergebyret på girokort til: De Studerendes Råd Dyrlægevej 9, 1870 Frb. C Gironummer Eller på konto: regnr kontonr Af hensyn til planlægningen bedes girokortet/indbetalingen udfyldt tydeligt med "Dim - navn, adresse, studienummer, og antal pårørende". Sidste frist for tilmelding er den 28. marts Tilmeldingen er bindende. På festligt gensyn, Dimissionsfestudvalget, DSR. Yderligere oplysninger kan fås ved henvendelse til: eller på hjemmesiden: 11\n12 Landbrugets økonomiske udfordringer og muligheder Af Tina Nielsen, Jordbrugsøkonomistuderende I begyndelsen af december drog en mindre flok jordbrugsøkonomistuderende og en enkelt husdyrvidenskabsstuderende til den årlige økonomikongres, som blev afholdt i Kolding. Fra arrangørerne Landbrug og Fødevarer og Videncentret for Landbrug s side var der lagt op til en dag med fokus på fødevaremarkeds globale muligheder i fremtiden, samt landbrugets aktuelle økonomiske situation, som skulle belyses af en række skarpe indlægsholdere i løbet af dagen. I sne står Comwell i Kolding i skjul Vi ankom til Kolding aftenen forinden, hvor det første lag sne så småt havde lagt sig, og hvor der var mulighed for at danne sig et kort indtryk af byen, som efter sigende har Jyllands største storcenter. Vi ankom til Comwell Kolding kl. 9, hvor næsten 400 andre deltager var mødt op, og hvor der var mulighed for at få sig lidt kaffe og brød inden dagens program blev skudt i gang. En halv time senere blev der budt velkommen af formand for Landbrug og Fødevarer, Niels Jørgen Pedersen, som introducer-ede os til programmet for kongressen. Dernæst gik ordet til Henrik Zobbe fra Fødevareøkonomisk Institut, én af vores forelæsere, som havde fået æren af at præsentere direktør for Agri- Food Trade and Markets Division i OECD, Wayne Jones. Stærkt fagligt program Jones lagde fokus på fremtidsudsigterne for landbruget - både mulighederne og udfordringerne, samt det politiske aspekt. Han fortalte bl.a. om landbrugets udfordringer i form af de stigende energiomkostninger og større udsving i markedet, som man vil komme til at mærke fremover. Desuden så han også på muligheder som bl.a. veluddannet arbejdsstyrke i landbruget, stigende andel af stordriftslandbrug og international konkurrencedygtige svineproduktion som nogle af Danmarks relative fordele indenfor landbruget. Efterfølgende fremlage bankdirektør i Nordea Bank Danmark, Anders Jensen, et billede af dansk landbrugs globale udviklingspotentiale samt fremridsede den aktuelle situation for dansk landbrug. Han satte tal på landbrugets størrelse, samtidig med at han ikke lagde skjul på sit syn på landbrugets økonomiske situation. Fremtiden for dansk landbrug Efter vi havde dannet os et solidt billede af det globale fødevaremarkeds situation, samt sat tal på det danske landbrugs økonomiske status, var det tid til at høre nogle af dem, som er eksempler på det danske landbrugs fremtid. Her fortalte direktør for Gram Slot, Svend Brodersen, med stort engagement, hvordan han havde realiseret sin drøm om Gram Slot som et kulturelt og erhvervsmæssigt projekt ved at gøre sin virksomhed til et aktieselskab. Afslutningsvis blev den landbrugsvirksomheden, der har klaret sig bedst i 2011 kåret til årets spydspids. Prisen gik til Henrik Hauge Mols fra Jelling, der har fokuseret på ny teknologi i sit landbrug. Sidst men ikke mindst fremlagde Klaus Kaiser, erhvervsøkonomisk chef fra Videncentret for Landbrug, de nyeste prognoser med et klart billede af fremgang i dansk landbrug i forhold til de seneste år, samt udsigt til mere stabile fødevarepriser. Samlet set havde vi en rigtig spændende dag med stort indblik i landbrugets fremtidige muligheder og udfordringer samtidig med, at vi også kom tættere på hinanden og fik en god social oplevelse sammen. 12\n13 Økologikongres 2011 Af Jesper Overgård Lehmann & Sally Nordlund Andersen, Agronomstuderende Den samlede økologisektor i Danmark havde sat sig selv stævne i to dage med overskriften Holdning og Handling for at diskutere, lytte og blive klogere på fremtidens økologiske udfordringer. En gruppe Lifestuderende var draget til Vingstedcentret for at finde ud af, hvad der rør sig, når det hele rimer på økologi. Det blev til to spændende dage med faglige indlæg, politiske debatter, diskussion af etiske dilemmaer og ikke mindst et brag af en fest med lækker mad, musik og dans. Ikke mere - men bedre Sådan lød den klare udmelding fra fremtidsforsker Anne Skare Nielsen, da hun som den første oplægsholder indledte kongressen med at besvare spørgsmålet om, hvad dansk økologi skal satse på i fremtiden. Budskabet var, at vi skal forbedre os og give vores viden videre, fordi vi kan og vi vil. Vi skal forlade den mentale folkepension, og gå fra yes we can but we probably wont til blot yes we can!. Med det meget inspirerende og underholdende oplæg var der lagt op til 36 spændende sessioner med fokus på klima, energiproduktion, produktion af sunde fødevarer og det multifunktionelle landbrug. Temaerne spændte vidt fra forbrugerorienteret madglæde over økopolitiske visioner til forsyning med fosfor og kalium uden konventionel gødning. Klima og fødevareforsyning Kongressen var i særdeleshed præget af to af tidens hotte emner: Hvordan reducerer vi fødevareproduktionens klimabelastning samtidig med, at vi sikrer fødevareforsyningen til en stadigt voksende verdensbefolkning? Et konkret forsøg udført af Gefion på 34 danske bedrifter (session A2) viser flere forskellige handlemuligheder og indsatsområder afhængig af bedriftens type. Eksempelvis udgør energi 12 % af klimabelastningen på en typisk kvæggård, mens det på en tilsvarende planteavlsbedrift udgør 29 %. For et planteavlsbrug nævnes nedmuldning af grøngødning ved lave temperaturer som en mulighed, mens mælkeproducenten kan forlænge laktationen. Men er diskussionen om økologi, klima og fødevareforsyning ikke ligegyldig set i lyset af reducerede udbytter ved økologisk i forhold til konventionel drift? Til det svarer Niels Halberg, centerleder ved ICROFS (plenum 2), at det afhænger af, hvem der skal producere fødevarerne i fremtiden. Hvis de fattige i udviklingslandenes yderområder selv skal brødføde deres familier, så ligger der et betydeligt potentiale i økofunktionel intensivering gennem agro-økologiske metoder. Det sted hvor fødevaresikkerheden halter mest på nuværende tidspunkt er, at der produceres rigelig fødevarer verden over, men de er ikke særlig tilgængelige for store dele af verdens befolkning. I mange af den tredje verdens lande giver udvikling vha. agroøkologiske principper rigtig gode resultater, fordi de ikke kræver særlig meget andet end lidt undervisning at implementere. Befolkningen kan opnå at blive selvforsynende, og principperne har vist sig også at have stor effekt på de sociale forhold, da de fremmer samarbejde. Udover at argumentere for økologi som en del af løsningen på verdens fødevareproblemer, påpegede Niels Halberg også, at økologi ikke er nogen trylleformular, og der ligger væsentlige udfordringer, som vi stadig skal blive bedre til at løse. Lige en opgave for nogle dygtige Life-studerende! Det blev til to meget inspirerende dage med ny viden og motivation til at løse fremtidens udfordringer for og med økologien, samt networking med forskellige aktører fra alle niveauer indenfor den økologiske sektor. Vi vil gerne benytte lejligheden til at sige tusind tak til JA og FN for økonomisk støtte til turen. Se sammendrag af de forskellige indlæg her: www. okologi-kongres.dk/sider2011/sammendrag.html 13\n14 Reportage fra Nørre Campus Af Marie Lautrup, Jordbrugsøkomonistuderende, Andreas Carstensen, Agronomstuderende, Jesper Mumm Johansen & Victoria Kuntze, Naturressourcestuderende Som nogle måske har fanget, så er det fusionstid. Derfor mente vi her på redaktionen, at et indlæg om NAT måtte være på sin plads. Her kan du læse om hvad det er for nogle folk, der render rundt på Nørre Campus, få info om deres område og høre hvad de synes om os fra LIFE. Så blev det endelig fredag og tid til FNAT s udflugt til det tidligere Naturvidenskabelige Fakultet NAT. Marie, Jesper, Andreas og Victoria mødtes på A-vej til et par øller og lidt forberedelse inden vi besteg vores cykler, og satte kursen mod Nørre Campus. Efter et pit-stop, hvor vi købte en lille gave til vores værter (læs: Rød Aalborg FNAT s officielle drik), kom vi frem lidt forsinket og blev modtaget af smilende Siv, der læser biologi og er næstformand i NAT-rådet. Vi blev hurtigt budt på øl god stil og fik at vide, at der altså drikkes under mærket hér. Mens vi ventede på et andet bestyrelsesmedlem, Lars, snakkede vi løst og fast om hinandens studieretninger og om, hvad NAT og LIFE egentlig er for nogen størrelser. Der blev desuden diskuteret hvilke ting der ses frem til ved fusionen, så som ensretning af kursusdatabase. Campusfremvisning med ølpauser Rundvisningen startede med en tur på Idrætsstudiets inden- og udendørsområder. Der blev fortalt om deres nedlagte fredagsbar og kigget på hallerne. Og hvad der rendte rundt i hallerne... Turen gik videre over til H.C. Ørsted Instituttet, der huser aktuar, mat-øk, kemi og fysik. Vi fik vist de forskellige studieretningers lokaler, deres store auditorium og NAT s svar på vandrehallen, der indeholder én af deres kantiner. Kantineområdet er inddelt i mere eller mindre usynlige linier, der sørger for en stadig adskilles af de forskellige studieretninger. Mellem mat-øk, aktuar og de teoretiske matematikere er der en sågar en lav væg, som meget godt symboliserer afgrænsningen. Og som Siv fortalte, spilles der whist på den ene side (mat-øk+aktuar) og der læses bøger på den anden (teoretiske). Turen fortsatte til Datalogisk Institut. Vi kom ind i et flot auditorium, kaldet knirkelokalet, og herfra kunne vi komme op på taget og kigge ud over området. Videre over Zoologisk Museum og Zoologisk Institut og, til vores store glæde, Caféen?. Caféen? er en bar for alle studieretninger på NAT, og har åbent mandag til fredag. Det er studerende der står for den daglige gang. Vi gik hurtigt i baren, som holdt fastelavn, og bestilte fra deres helt fine udvalg af øl, som ofte skiftes ud. På Caféen? kan man betale med dankort, købe cigaretter, få gratis peanuts, danse og møde især fysikere og dataloger. Hvis man en fredag sidder derhjemme og gerne vil tjekke ud, om der er gang i Caféen?, kan man via et webcam lige se hvordan det står til (hvis man nu ikke skulle have kontakt til omverden via facebook, smartphone eller en Nokia3310). Vi var alle klar på at tage idéen med hjem til A-vej, indtil der blev sagt, at det nok ikke var så smart at have dokumentation for det der sker, sådan en fredag aften på A-vej. True that. Indtil for nylig bestod interøret også af en stripperstang, og vi hørte historier om slikkende og nøgne fysikere, og langhårede og nøgne kemikere af hankøn. Her tabte Jesper og Andreas interessen og styrede istedet mod bordfoldboldbordet i hjørnet NAT vs. LIFE. Den rimelig hurtige overståede kamp endte 3-10, men det var bare en venskabskamp så alle var glade og tog en øl til. Der må mangle en engel et sted Nu skulle vi jo også snakke med nogle af de fastelavnsudklædte studerende, så vi havde noget materiale at skrive ud fra. Drengene fandt hurtigt en engel, der hed Christina og læste datalogi på 3. år. Efter et smil og godaw var hun klar til spørgsmål. FNAT: Hvad er dine fordomme overfor LIFE-studerende? Engel: Drengene er popdrenge! Og pigerne er lækre.. I er rigtig smukke (peger på de to kvindelige udsendte) FNAT: Popdrenge? Den var ny. Hun snakker om Andreas tøj og forklarer, at det er popdrengagtigt. Andreas: Det er street! Engel: Ham der (Jesper) er bedre klædt end dig! Vores rundvisere, Siv og Lars i udklædning Ydermere havde englen også nogle fordomme overfor sine medstuderende: Fysikerne er ynkelige når de ser en pige og datalogerne er jomfruer. Andre fordomme som vi stødte på var, at LIFE er meget erhvervsorienteret. På den dårlige måde. 14\n15 Efter den rette mængde øl, begav vi os videre rundt på campus. Vi fik vist AKB August Krogh Bygningen, som indeholdt store og små auditorier, en kantine, læseplads og nogle lukkede døre. Her er det ofte biologerne der holder til og modtager undervisning. Vi gik videre over området og kom til Biocenteret, hvor vi mødte en håndfuld fulde mennesker i en meget stor kantine og vi kom ned i kælderen, hvor vi fik vist den midlertidige M-bar, endnu en fredagsbar. Den oprindelige M-bar blev overfaldet af vand under skybruddet i sommer og lider nu af diverse sygdomme, blandt andet skimmelsvamp. Så nu er der stillet et kælderlokale til rådighed der var ingen mennesker da vi kom, og det skyldes nok at man ikke må drikke i lokalet! Kælderen var dejlig stor, kold og rigtig god til en gyserfilm. Via kældergangene vil rygtet vide at det være muligt at komme til Panum og Rigshospitalet. Så gik turen forbi den C02-neutrale bygning det eneste der kom ud af COP15 fordi KUB Nord, der er et bibliotek med læsesale og grupperum, og videre over til NAT-rådets lokale, hvor den stod på pizza, øl, Rød Aalborg, god stemning og fortsat snak om campus, fusionen, fordomme, studieliv m.m. Caféen? Øl udvalg Stemning Musik Damer Fyrer Score chance Biobar Øl udvalg Stemning Musik Damer Fyrer Score chance Blandt biologer på bio-bar Derefter skulle vi videre til biobar, som ligge ved sølvtorvet. Vi kom alle godt frem og fik hurtigt købt os nogle øl og tjekkede stedet ud. Baren består af forskellige rum, som alle har skøre biologiske navne. Der er forskellige temaer i hvert rum og i det største rum, hvor der også kam danses, er der malet selvlysende havdyr på de sorte vægge. For nogle mindede dette lidt for meget om deres tid i ungdomsklubben. Af øludvalget fremgik det også at vi var blandt biologer, da vi blev budt på en giraf. Efter at have snattet lidt med både cookie-monstre og redaktøren var blevet lagt an på af en patolog (der blev flere gange understreget hvor let det er at score på biobar: piger, i tager hvad i vil have og smider resten væk ), sagde vi pænt farvel og lovede vores værter en rundtur på Frederiksberg campus til gengæld. Aftenen endte med et lille smut forbi A-vej og de gyldne damer - ude godt men hjemme bedst. NØRRE CAMPUS INFO Studerende Fag som: biologi, kemi, fysik, geografi, geologi, idræt, datalogi og matematik, molekylær biomedicin, nanoteknologi Fredagsbarer: biobar, geobar, mbar, caféen? + det løse! På vores tur fik vi besøgt to af fredagsbarerne på Nørre campus, og som en service til dig kære læser vil vi her bringe en anmeldelse af dem. Skalaen er sat i forhold til A-vej, som naturligvis ville få fem ølkrus i alle kategorierne. En genial øl-bong, som Jesper afprøver. 2 Black Birds på kortet, tak! En populær August Krogh 15\n16 Bagsiden Af Andreas Carstensen, Agronomstuderende Velkommen til bagsiden. Stedet hvor FNAT s legendariske quiz finder sted, og hvor man forhåbentlig kan finde lidt sødt til dagen og vejen, når man i disse tider venter på, at foråret skal eksplodere om ørene på os. Bagsiden er blevet kendt for at rose sig selv, lidt for meget måske, og jeg kan trøste jer med, at denne gang ikke bliver nogen undtagelse. Hele 12 deltagere deltog i quizzen fra sidste blok, og dem der har fulgt lidt med i udviklingen vil vide, at 12 er et imponerende antal. Vandrehallens længde skulle gættes, og der medfødte mange interessante bud. En tidlig lørdag morgen rettede Jesper G, Hr. Chrille Bim Bam, frk. Amanda og undertegnet blikket mod Vandrehallen, bevæbnet med en tommestok, for nu skulle den Vandrehal måles én gang for alle! Det blev en lang og sej proces, men resultatet står ikke til diskussion. Det er opmålingen denne dag, der suverænt bestemmer Vandrehallens længde. En sætning der ofte høres på A-vej springer sig derfor nu hastigt frem: Hvor lang er den så? Her kan de fire opsøgende reportere informere jer alle sammen om, at Vandrehallen er 163,08 meter. Og det er der specielt én deltager der er glad for. For med et gæt på imponerende 162 meter, og dermed kun en afvigelse på sølle 1,08 meter, hvad der svarer til 0,66 %, er det en fornøjelse at lykønske Helge Raakjær Frost som vinder, og dermed den deltager, der kom tættest på. Der skal lyde et stort TIL LYKKE! Helge har vundet et gavekort til A-Vej på 150 kroner, og vil blive kontakten af redaktionen. Der skal også lyde en tak til de 3 opmålere, der kan bevidne, at alt er gået rigtig til, hvis der skulle stilles tvivlspørgsmål i den sag. En ny quiz skal søsættes, og vi kaster os ud i endnu en ny disciplin, og en lidt sværere en af slagsen. Det er blevet til et krydsord, hvor der dannes ét nøgleord, hvis ordene bliver sat rigtig sammen. Dette nøgleord er svaret på quizzen. Præmien er som altid et gavekort på 150 kroner til A-Vej. Svar kan afleveres i postkassen på FN s opslagstavle i Vandrehallen, eller sendes på mail til life.ku.dk. Deadline er fredag d. 20. april. KALENDER Marts 1. Networks for LIFE 1. FN/FB rejseaften 3. FN/FB/FEF/FLS gallafest RIK 20. Jævndøgn 26. Café Væksthuset åbner 31. Planteavls A-vej APRIL 2-6. Påskeferie Blok 3 eksamensuge Mellemuge 20. Deadline for indlæg til FNAT 23. Start blok Banko på A-vej 27. AU-fest MAJ Smediefest 25. Majfest Blokkens Haiku-digt: Træet vil hviske Blomsterne vil dufte godt Jeg vil forsvinde JA s temamagasin 163,08 meter lang En FN/FB rustur Bestyrelsesmedlemmer VMF s svar på FNAT FN s hjemmeside D. 25 maj NAT s svar på DSR Bagsidens favorit superligahold SCIENCE i gamle dage Redaktøren 16


Plantebaseret fars – Muusmann Forlag\nForside / Grønne kogebøger / Plantebaseret fars\nDu kender det sikkert godt: Du vil gerne indføre en kødfri dag om ugen, lave mad til din vegetariske ven eller bare generelt leve mere plantebaseret. Men hvordan gør man dét, hvis man samtidig ikke vil slippe alle hverdagsfavoritterne som burgere, frikadeller og kødsovs? Og scorelasagnen! Hvad med den? Ingen grund til panik, for det grønne køkken har din ryg.\nPlantebaseret fars antal\nVarenummer (SKU): 978-87-93679-35-1 Kategori: Grønne kogebøger\nKødelskerens veganske kogebog\nSofie Bild er uddannet idéhistoriker og evigt sulten madentusiast. Hun driver madbloggen Knaehoejkarse.dk, hvor hun kombinerer sin kærlighed for plantebaseret mad, fedtede kulhydrater og comfort food. Sofies mission er at gøre sund, plantebaseret mad tilgængeligt for alle.\nDet plantebaserede køkken kan for mange virke overvældende og en anelse kompliceret, men det behøver det ikke at være. Det kræver blot et åbent sind, lidt tålmodighed og kærlighed. Den gode nyhed er, at de gamle klassikere, du har spist i årevis, alle sammen kan laves mindst lige så snaskede og lækre, som du kender dem – bare uden det hakkede kød.\nPlantebaseret fars byder ind med 36 opskrifter på veganificerede klassikere i form af bønneburgere, quinoafrikadeller, valnøddebolognese og linselasagne og giver samtidig sit bud på veganske varianter af moderne fastfood – var det fx noget med krydrede salattacos eller veganske hotdogpølser? Uanset om du er til hakkebøffer eller taco-tirsdag, nybegynder eller øvet, vil du helt sikkert kunne finde en opskrift for dig. Og det hele smager naturligvis fantastisk.\nDitte Gad Olsen DKK249.95\nSandra Pugliese DKK149.95\nBetina Hastoft DKK199.95


Få rabat hos Unisport gennem OldTrafford.dks forum. - OldTrafford.dk\nFå rabat hos Unisport gennem OldTrafford.dks forum.\n29. oktober 2003 23:19\nDu kan sammen med OldTrafford.dk købe Manchester United udstyr hos Unisport.dk og samtidig få 10% rabat på købet, hvis du er oprettet som bruger på OldTrafford.dks forum.\nOfficiel trøje – officielt tryk, selvfølgelig\nUnisport forhandler kun officielle Manchester United effekter, så selvfølgelig kan man få Manchester Uniteds ægte trøjer med det officielle spillertryk fra Premier League på ryggen.\nDette får du selvfølgelig også 10% på.\nDu kan få hvilket som helst tryk på, som du vil.\nDet vil sige, at du kan få fx. Nistelrooy, Giggs, Cantona eller måske dit eget navn bag på trøjen.\nUnisport.dk er en af skandinaviens største fodboldbutikker, og kan altid tilbyde et stort udvalg af officielle Manchester United produkter.\n10 % på ALT Manchester United udstyr\nOldTrafford.dk og Unisport.dk er gået ind i et samarbejde, som sikrer danske Manchester United fans en rabat på 10%, hvis de køber Manchester United produkter hos Unisport, som har butik på Vesterbrogade 45 i København.\nTilbuddet gælder ikke nedsatte varer.\nDet eneste du skal gøre for, at nyde godt af de flotte tilbud er at oprette en profil på OldTrafford.dks forum, hvor du har mulighed for at deltage i mange spændende diskussioner med andre Manchester United fans.\nHvis du ikke bor i København og omegn. så skal du selvfølgelig ikke snydes for dette tilbud.\nEfter du har oprettet din profil, skal du blot ringe ned til Unisport på tlf.: 33 25 08 03\nHer afgiver du din bestilling og fortæller hvad dit brugernavn på forummet er.\nDER YDES IKKE RABAT PÅ NEDSATTE VARER SAMT BESTILLINGER VIA WEBSHOPPEN PÅ UNISPORT.DK\nTlf.: 33 25 08 03\nUnisport.dk – Man United\nUnited trak WBA\n30. oktober 2003 9:04


LILLI MY 03/08-16 | migoglillimy LILLI MY 03/08-16 – migoglillimy\nPip hyggelige kyllinger med fjer\nLidt om perle anja\nPerlerier til påsken\nJeg er gravid! igen!\nEN SERIØS PAUSE FRA DE SOCIALE MEDIER - HVORFOR?\nNu har jeg et par dage gået med tanken om at droppe de sociale medier for en stund, og i dag blive\nLILLI MY 03/08-16\nOnsdag den 3. August 2016 klokken 22.42 fødte jeg verdens mest fantastiske lille menneske – Lilli My. Det er noget af det hårdeste, jeg nogensinde har gjort. Fødslen var på mange måder helt forfærdelig, men takket være min jordemoder og lægerne på sygehuset, kom Lilli og jeg igennem det på aller bedste måde. Jeg var så bange, for Lilli havde det rigtig skidt inde i min mave under fødslen, og jeg var faktisk bange for at miste hende flere gange. Jeg lover snart at lave en fødselsberetning, men lige nu vil jeg nyde min smukke datter. Kristoffer er den bedste far i hele verden, og det er ufatteligt at se, hvordan Lilli og ham elsker hinanden allerede.\n3D SCANNING – SÅDAN SER\nHVAD HAR VI TIL LILLI?\nEN SERIØS PAUSE FRA DE SOCIAL...\nDa jeg så de første snapbilleder tidligt torsdag morgen den 4 august blev jeg simpelthen så glade på jeres vegne.\nAlt godt i livet til dig, Kristoffer og lille Lilly My.<3\nTillykke, tillykke, tillykke! Hvor er hun bare den smukkeste lille baby i verden. Giv hende et kys fra mig.\nKæmpe tillykke med jeres datter. Hvor er hun dog fin. Glæder mig til at følge med i jeres nye tilværelse som forældre. 🙂\ntillykke med hende. jeg havde selv en kaotisk fødsel på næstved for 2 mdr siden, men jeg oplevet også personalet helt fantastisk. nyd hende, for de vokser alt for hurtigt. 🙂\nNu har jeg et par dage gået med tanken om at droppe de sociale medier for en stund, og i dag bliver dagen. Jeg kan …


Stilheden giver mig sangene og digtene. Majbritte Ulrikkeholm på Levlykkeligt.dk\nDerfor er stilheden vigtig\n12/03/2014 (3216 hits)\nSom optakt til min påske-retræte med sang og stilhed reflekterer jeg en del over STILHEDEN. For hvorfor er stilheden så vigtig? Flere og flere mennesker ønsker sig mere og mere af den. For vi har nok mærket, at den stilhed kan gøre noget for os, som intet andet kan. Men hvad er det? Og hvad er i grunden stilhed?\nFor mig som kunstner og skabende menneske er stilheden altafgørende. Alle mine projekter vokser ud af dyb stilhed. Det er når alt i mig er stille, at jeg kan høre sangene hviske til mig fra dybet. De fine sange - dem der ikke er kopi af noget jeg lige har hørt, men dem, der vitterligt vokser ud af dybet og stilheden. De fine sange, der har noget at fortælle mig, som jeg end ikke vidste i forvejen.\nDigtene vokser ud af den fineste stilhed. For når stilheden taler, så gør den det i de fineste billeder, og poesien opstår.\nMen hvad er da stilhed? For er stilhed fravær af lyd? Det er det ikke for mig. For jeg kan finde stilheden i skoven, hvor fuglene synger, og jeg kan finde stilheden ved havet, hvor vandet bruser og bølgerne er i evig bevægelse. Jeg kan finde stilheden i en storm og jeg kan finde stilheden i et menneskekor, der synger. Og jeg tror netop det er derfor mange i klostre benytter sang som en bro ind til stilheden.\nMen hvis stilhed ikke er fravær af lyd, mon så ikke det er fravær af mental støj. Fravær af tankevirksomhed. Jeg kan være fuldstændig opslugt af sangen og føle at alt i mig er stille. For der er ingen mental støj, når jeg synger. Og jeg kan mærke stilheden bag ordene, når jeg digter. Ikke når jeg tænker digtet frem, men når jeg lytter ind i stilheden og lader stilhedens stemme tale i fine billeder.\nStilheden er vigtig fordi den stilner det urolige i mig og modner det, der lever under krusningerne i overfladen. Stilheden giver mig sangene og digtene, så jeg kan finde dem frem, den dag jeg har svært ved at finde tilbage til stilheden. For det der kommer fra stilheden, kan altid vise mig vej tilbage til det sted det kom fra. Og sange og digte, der kommer fra stilheden kan være vejvisere på rejsen mod stilheden, som forædler og fordyber OS, så vi kan blive rummelige for endnu dybere lag af stilhed, sang og poesi. En smuk spiral der er åben for, at vi begynder rejsen lige der, hvor vi nu er.\nMajbritte Ulrikkeholm __________________________\nFre, 21/03/2014 - 10:55 — Spirituel lærer...\nTak og flot præcist formuleret - hilsen Ivan\nStilheden giver mig sangene og digtene. Majbritte Ulrikkeholm på Levlykkeligt.dk


Gravide Symptomer på 16 uger - sundhed - gaylleida.net\nGravide Symptomer på 16 uger\nNår moderen er 16 uger henne, den gennemsnitlige baby er lidt over fem inches lange, ifølge den amerikanske Graviditet Association. Et par uger inde i andet trimester, er graviditeten begynder at gennemgå nye ændringer, og der er nye graviditet symptomer optræder.\nBevægelse kan typisk mærkes så tidligt som 16 uger gravid, men mange første gang mødre vil ikke anerkende bevægelsen for et par uger mere. Oftest de første bevægelser er forvekslet med gas og beskrevet som en boblende fornemmelse i maven.\nIfølge den amerikanske Graviditet Association, blod volumen øges i graviditeten med 50 procent. Dette kan medføre tandkød at bløde let under børstning.\nDen øgede blodvolumen kan også føre til nasal. Sove i en forhøjet position kan bidrage til at afhjælpe dette symptom natten.\nLivmoderen er støttet af ledbånd. Som livmoderen vokser, disse ledbånd strække og kontrakt, der forårsager skarpe smerter, der kan vare for en fuld minutter eller kedelige smerter, der kan vare i timevis.\nDette symptom er fælles i hele graviditeten og øger som livmoderen fortsætter med at vokse sig større, placere pres på blæren.\n• Kramper under graviditet\n• Induktion Labor resulterer ikke altid i C-Sektioner\n• Ny behandling for forstørret prostata\n• Cipro Beats Augmentin Ved behandling af urinvejsinfektioner\n• Teenage Depression\n• Unge atleter 'Hjernerystelse Ofte urapporteret: Anmeld\n• Ny Bihulebetændelse behandlingsvejledninger Unveiled\n• Kan fertilitetsbehandlinger indflydelse Senere Breast Cancer Risk?\n• Sundhed Højdepunkter: 19 februar 2004\n• Moderskabet Kan Spur obsessiv-kompulsiv adfærd i nogle\n• Vordende Dads kan også have hormonelle forandringer, undersøgelse tyder\n• Drug Combo Beviser Kraftfuld Against lungekræft\n• Skjoldbruskkirtel tumorer kan være farligere for kræft overlevende: Undersøgelse\n• Tilføjet Sygdomme kan forklare brystkræft 'Race Gap'\n• Mammografi Via Satellite Hjælper kvinder i landdistrikterne\n• Sundhed Højdepunkter: 25 Juni 2004\n• Fried Fish Hæver Stroke Risk\n• Sådan bruges en TENS Unit at reducere kroniske smerter\n• Urter til at hjælpe fnat\n• UV Acne Treatment


Én enkelt indgang til voksen-, efter- og videreuddannelse er vejen frem\nÉn enkelt indgang til voksen-, efter- og videreuddannelse er vejen frem\nDet danske efteruddannelsessystem er for uoverskueligt og unødigt bureaukratisk mener flere fynske uddannelseschefer.\nEn indgang til uddannelse på alle niveauer\nEfter sommerferien skal regeringen og arbejdsmarkedets parter i gang med forhandlingerne, der skal nytænke og nyorganisere hele VEU-området. Nu er fire fynske uddannelseschefer kommet med deres råd i et debatindlæg.\nDe mener alle, at det skal være nemmere for kunder at finde den løsning, der matcher deres kompetencer, jobfunktioner og ambitioner.\n– Med én indgang til uddannelse på alle niveauer kan hver enkelt medarbejder, hver enkelt afdeling, hver enkelt virksomhed og organisation få sammensat den uddannelsespakke, som matcher de konkrete behov, skriver de fire uddannelseschefer i deres indlæg.\nEn enklere indgang skal få flere i gang med en efteruddannelse, mener flere fynske uddannelseschefer.\nFordele ved samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner\nGennem 10 år har Ledelsesakademiet Lillebælt, som er et samarbejde mellem UCL, EAL og Tietgen, fungeret som én indgang til lederuddannelser på AMU-, akademi- og diplomniveau for både offentlige og private virksomheder. Og erfaringerne viser, at det fungerer.\nSamtidig er Ledelsesakademiet Lillebælt også et godt eksempel på, hvordan samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner giver basis for gode kompetenceudviklingsløsninger, mener de fire uddannelseschefer.\nUddannelsesinstitutionerne lærer af hinandens faglige specialer, kulturer og kundekendskab, og det skaber kontinuerlig udvikling og nytænkning.\nLæs debatindlægget af Kuno Johansen, Steffen Svendsen, Annette Vilhelmsen og Jens Mejer Pedersen – chef og bestyrelse for Ledelsesakademiet Lillebælt\nTelefon: 2343 2726\nMail til Kuno


Wyoming's Rib and Chop House, Cody - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nAlle restauranter i Cody Restauranter i nærheden af Wyoming's Rib and Chop House\nAlle aktiviteter i Cody Aktiviteter i nærheden af Wyoming's Rib and Chop House\nUSA Wyoming (WY) Cody Restauranter i Cody Wyoming's Rib and Chop House\n1.150 anmeldelser )\nNr. 4 af 58 Restauranter i Cody $$ - $$$\nAmerikansk, Steakhouse, Glutenfri retter 1367 Sheridan Ave, Cody, WY 82414-3732+1 307-527-7731Website\nVis også KortSatellit Kortopdateringer er sat på pause. Zoom ind for at se opdaterede oplysninger. Nulstil zoom Opdaterer kortet... Tilbage til kortet Oversigt 4,0 1.150 anmeldelserFremragende49 %Rigtig god30 %Gennemsnitlig11 %Dårlig6 %Frygtelig4 %3. juli 2015“Fantastisk oplevelse”4 dage siden“Good Steak!”Åben nu11:00 am - 10:00 pmsø - to11:00 am - 9:00 pmfr - lø11:00 am - 10:00 pmAlle åbningstider KØKKENER Amerikansk, Steakhouse, Glutenfri retter PRIS $$ - $$$VURDERINGER ServiceMadGod prisStemningPLACERING 1367 Sheridan Ave, Cody, WY 82414-3732Alle oplysninger Forbedr denne registreringEr der gode veganske retter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er der gode vegetarretter på denne restaurant?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til brunch?Ja Nej Ved ikke Tilbyder denne restaurant gratis wi-fi?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til frokost?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til middag?Ja Nej Ved ikke Er denne restaurant god til morgenmad?Ja Nej Ved ikke Specialiserer denne restaurant sig i halal-mad? Ja Nej Ved ikke Er dette en kosher-restaurant? Ja Nej Ved ikke Har denne restaurant en god udsigt?Ja Nej Ved ikke Tak for din hjælp! Del en anden oplevelse, inden du smutter. Skriv en anmeldelse\nMedlemsvurdering Fremragende531Rigtig god355Gennemsnitlig135Dårlig77Frygtelig52Type rejsendeFamilierParAleneForretningVennerTidspunkt på året Mar.-majJun.-aug.Sep.-nov.Dec.-feb.Sprog Alle sprog Dansk (547)Engelsk (1095)Italiensk (22)Flere sprog Sprog Dansk (547)Engelsk (1095)Italiensk (22)Tysk (13)Fransk (11)Hollandsk (5)Japansk (1)Portugisisk (1)Spansk (1)\nSe, hvad de rejsende siger: 11-20 af 1.150 anmeldelser\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejBrad W73Anmeldt 1 uge siden fra mobile enheder Fremragende måltid og endnu bedre serviceHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLisa SMacclenny, Florida5120Anmeldt 2 uger siden God mad, god pris.MereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejKc1957Cambridge, Storbritannien204Anmeldt 2 uger siden fra mobile enheder Meget dejligt måltidHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejavboothroydWinchester, Storbritannien2Anmeldt 2 uger siden fra mobile enheder Åh gud jeg er fyldt!Hvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejDee Gdriggs18669Anmeldt 2 uger siden Fantastisk service og madMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejCarol Lynn TVieille-Toulouse, Frankrig2811Anmeldt 2 uger siden fra mobile enheder God mad fremragende serviceHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejNWJohnJames319Anmeldt 2 uger siden fra mobile enheder Stor bøfHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNej60KellySydney, Australien8823Anmeldt 2 uger siden Solid mad og venlig betjeningMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejNancy CSt. George, Utah5Anmeldt 2 uger siden Lækker middagHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nDenne anmeldelse er maskinoversat fra engelsk Hvad er det? For at du kan få gode råd fra så mange rejsende som muligt, er denne anmeldelse blevet oversat automatisk til dansk, og den er muligvis ikke en tro gengivelse af originalen. Vi håber, at den er en hjælp, når du planlægger din rejse. Vis maskinoversættelser? JaNejLana TNashville 10Anmeldt 3 uger siden Mums og sjovMereHvordan var denne oversættelse?Tak, fordi du indsendte en redigering. Vi gennemgår dit forslag. Vurder den God OK Dårlig Forbedr oversættelse Tak for din vurdering.\nOpdaterer listen... I nærheden Restauranter i nærhedenAdriano's Italian Restaurant578 anmeldelser 0,18 km væk The Local214 anmeldelser 0,12 km væk Pat O'Hara Brewing Company289 anmeldelser 0,19 km væk Seværdigheder i nærhedenCody Dug Up Gun Museum356 anmeldelser 0,25 km væk Buffalo Jump Winery, LLC38 anmeldelser 0,18 km væk Cody Trolley Tours209 anmeldelser 0,31 km væk Cody Wyoming Adventures57 anmeldelser 0,27 km væk Spørgsmål og svarFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Wyoming's Rib and Chop House.Bemærk! Dit spørgsmål vil blive offentliggjort på siden Spørgsmål og svar.Retningslinjer for indlægSendBekræftelse: Forbedr denne registrering\nTakeaway, Bookinger, Siddepladser, Tjenerstab, Fjernsyn, Barnestole til rådighed, Handikapvenlig, Serverer alkohol, Fuld bar\nBørn, Særlige lejligheder, Familier med børn, Store grupper, Barhygge, Lokalt køkken\n1367 Sheridan Ave, Cody, WY 82414-3732 Placering: