Diskussionen om brugen af perfekte kroppe i reklameverdenen har stået på i mange år. Her Anna Nicole Smiths ikoniske H&M-reklame fra 90’erne.\nSkal reklamer med halvnøgne kroppe begrænses i det offentlige rum? Det mener den socialdemokratiske debattør Mette Viktoria Pabst. Jeg er uenig.\n“Drop standardsvaret om frisind. Drop påstandene om nypuritanisme. Drop påstanden om, at det også bare er de sure feminister, der ikke kan klare bare bryster, og overvej, om vi virkelig betingelsesløst skal acceptere, at sexistiske reklamer skal være fuldstændig dominerende i vores gadebillede”, skriver Mette Viktoria Pabst onsdag i et debatindlæg på sin blog på Jyllands-Posten.\nIndlægget tager den velkendte diskussion om reklamer og sex op. Pabst slår til lyd for, at vi diskuterer, hvor grænsen skal gå, når reklamebureauer bruger halv- og helafklædte modeller til at fange vores opmærksomhed.\nMen er reklamerne overhovedet et problem, kan Pabst ikke bare kigge den anden vej, og handler det ikke netop om manglende frisind og nypuritanisme?\nFlere steder i indlægget lægger Pabst vægt på, at reklamebrysterne er “perfekte”, “uopnåelige” og “retoucherede”. Hun skriver:\n“Der er intet galt med bare bryster. Og der er intet galt med reklamer. Men når det kun er de fuldstændige perfekte retoucherede bryster, som vi dagligt får smidt i hovedet, så skal vi i det mindste kunne tage en fordomsfri debat om, hvad det gør ved vores samfund.”\nHer opstår to spørgsmål. Det ene er, hvorfor det er et problem, at brysterne er perfekte og retoucherede. Det andet er, om det passer, at vi kun får de perfekte bryster smidt i hovedet.\nI forhold til det første har jeg svært ved at forstå, hvorfor det perfekte skulle være særlig problematisk. Hvorfor er det farligt at se, hvordan kroppen kan se ud, hvis alt sidder perfekt? Jeg kan ikke lade være med at tænke på, at det virker socialdemokratisk på den dårlige måde: at man skal censurere perfektionen i middelmådighedens navn. Jeg har også svært ved at se logikken overført på andre områder. Skal man undlade at sende OL i fjernsynet, fordi stort set ingen af os kan løbe, hoppe og kaste lige så hurtigt og langt som atleterne på skærmen? Sådan for at være sikker på, at ingen af os får mindreværdskomplekser over ikke at kunne måle os med de perfekte præstationer?\nI forhold til det andet har Pabst nok ret. Når kroppen anvendes til reklameformål, bruger man oftest den smukke krop. Derfor er det de perfekte bryster, vi får smidt i hovedet, ikke Moster Annas knap så perfekte par af slagsen. Det gælder i øvrigt også, når det er mandekroppen, der er i fokus. Det kan godt være, at der for tiden tales om den såkaldte ‘dadbod’, men i reklameland er det sveddryppende sixpacks og veltrænede overarme, der dominerer, når mandekroppen skal sælge varer.\nUnge piger med lavt selvværd\nPabst henviser til unge piger med lavt selvværd, når hun skal argumentere for en begrænsning af de bare bryster i det offentlige rum:\n“Er der virkelig ingen af de fædre, der klapper lystigt i hænderne over lummer nøgenhed, der tænker på, hvilke effekter perfekte retoucherede bryster kan have på deres 13-årige datters selvværd, når hun får dem kastet i hovedet på Strøget? Er der ingen i samfundet, der tænker på, at vi skal stoppe op, når næsten halvdelen af alle trettenårige piger tænker ofte eller hele tiden på deres vægt?”, skriver hun.\nEller som man siger på engelsk: Will somebody please think of the children?\nMen spørgsmålet er, om et par reklamer i bybilledet spiller nogen væsentlig rolle for identitetsdannelsen hos unge piger (og drenge) i en tid, hvor de unge lever gennem sociale medier. Jeg har ofte tænkt det samme i forbindelse med debatten om Nygarts famøse brystreklame: Mon ikke vennerne og veninderne, diverse popidoler og 20 andre ting er mere interessante end en reklame for brystoperationer i sorthvid, hvis man er en ung pige?\nHvad naboen gør, er ikke altid det rigtige\nForuden de frygtede konsekvenser for unge pigers selvværd henviser Pabst til, at man i andre europæiske byer har indført forbud mod det, Pabst kalder sexistiske reklamer:\n“I Tyskland og England har man kunnet se, at de sexistiske reklamer, har taget overhånd. I Danmark vil vi ikke engang anerkende, at der kan være et problem”, konkluderer hun.\nDet er imidlertid et noget tvivlsomt argument at henvise til, hvad man gør i andre lande. For det er jo ikke sådan, at alt, hvad de foretager sig i England og Tyskland, er genialt og omgående bør efterlignes i Danmark. Hvem ønsker fx en dansk udgave af det britiske pornofilter, hvor staten bestemmer, hvad slags porno borgerne må se?\nSkal vi være som Apple?\nPabsts indlæg skriver sig ind i diskussionen om kollektivt ansvar og personlig frihed. Pabst ønsker at begrænse antallet af frække reklamer i det offentlige rum, fordi de i hendes øjne udgør en risiko for en sårbar gruppe. Hvis ikke alle kan tåle at se reklamerne, skal ingen se dem, er maksimen. Men en begrænsning vil samtidig være et indgreb i reklamefolkets udfoldelsesrum og medføre et mere gråt og klinisk bybillede.\nI Danmark forstår vi ikke, hvorfor Apple censurerer selv de mest uskyldige billeder, blot der er en snert af nøgenhed på dem. Men det skyldes jo netop, at vi opfatter den nøgne krop som noget ufarligt. Det er på den baggrund, at vi betragter amerikanerne som dobbeltmoralske og hysteriske, når det drejer sig om sex og nøgenhed. Skal vi sælge ud af det og blive ligesom dem?\nPabst skriver, at der kun er tre grunde til, at reklamefolkene bruger de halvafklæde modeller i reklamerne:\n“Røv-Og-Patter-markedsføring handler helt grundlæggende om 1. at få opmærksomhed (læs: man gør det kun, fordi det er over stregen), 2. at nedbryde selvværdet og 3. at opbygge et opfattet behov for et produkt (hvis kvinden med de smukke bryster bruger proteinpulver, bliver jeg nødt til også at bruge det, hvis jeg skal være attraktiv).”\nDet tror jeg ikke på. Det er rigtigt, at reklamefolk gerne vil have opmærksomhed om deres reklamer, og det er også rigtigt, at de gerne vil gøre de potentielle kunder opmærksomme på produkternes fordele – sælge boremaskinen ved at pege på hullet i væggen – blandt andet ved at spille på diverse behov. Men reklamefolk måles først som sidst på, om de kan bidrage til at øge salget. Ikke på, om de kan nedbryde selvværdet hos nogen.\nMåske ligger svaret et andet sted\nSkal man give Pabst ret i noget, så er det, at dyrkelsen af det perfekte synes at spille en rolle for, hvad vores drømme er, og hvordan vi indretter vores liv. Men det gælder i mindst lige så høj grad blandt voksne mennesker som blandt de unge. Og mon ikke mors evige slankekure og fars 10 årlige maratonløb påvirker den unge piges kropsopfattelse mere end en reklame med en topløs model i et butiksvindue på Strøget?\nFor nylig lukkede en af de sidste rigtige sexbiografer på Istedgade. I dag er det blevet meddelt, at magasinet M! ophører med at udkomme. Dyrkelsen af smukke, frække kvinder er ved at forsvinde fra det offentlige rum. De få pornoblade, der er tilbage, bliver gemt væk på øverste hylde, som om de var receptpligtig medicin.\nDet kan godt være, at Pabst ikke mener, at det handler om nypuritanisme. Men hvad handler det så om? Hvad er det, der er så farligt ved kvinder med perfekte bryster og mænd med perfekte sixpacks? Hvorfor skal de gemmes væk? Er det, fordi det gør det lettere for alle os andre at leve med, at vi ikke ser sådan ud?\nJeg har svært ved at se, hvordan en begrænsning i forhold til brugen af den nøgne krop i reklamer skulle føre til højere selvværd og en mere afslappet kropsopfattelse for nogen. Kald mig bare en moderne hippie, men jeg tror mere på det modsatte. Man afmystificerer ikke kroppen ved at gemme den, men ved at se på den og lære den at kende.\nDet gælder også den perfekte krop. Hvis man får det dårligt af, at andre er pæne, så har man et problem, som stikker dybere og skal afhjælpes på anden vis. Og hvor skulle vi i øvrigt trække grænsen? Skulle vi også forbyde glæde i reklamerne, fordi der findes mennesker, som får det dårligt af, at andre har det godt?\nLavt selvværd skal tages alvorligt. Men løsningen er ikke at skabe en kunstig virkelighed, hvor vi gemmer de perfekte kroppe væk og glemmer, at de eksisterer. Vi er alle sammen nødt til at lære, at der findes andre, der er flottere end os.\nPointen er ikke, at vi derfor lige så godt kan give op på forhånd og sætte os til at tude. Pointen er, at præmissen er forkert: livet er ikke en modelkonkurrence. Selvværd handler ikke om at være flottere end andre, men om have det godt med sig selv. Har man det, lader man sig ikke gå på af, at andre har en mere perfekt krop, end man selv har.\n← Fri mig for jeres designfeminisme\nRigtige mænd gider ikke arbejde med omsorg →


Køb 1566 fra Udsalgs trusser hos Inderst-Inde.dk.\nDer er 1 par L hipster tilbage !\n90% Poliamid - 10% Elastan\nUdsalgs trusser er kvalitets Lingeri, som forhandles af Inderst-Inde.dk. Vi har 90% af alle vores produkter på lager, det betyder vi kan tilbyde dag-til-dag levering på en stor del af vores lingeri og undertøj. Desuden bytter vi altid med et smil og sender pengene retur med det samme hvis du fortryder dit køb. Har du spørgsmål til 1566 eller et andet produkt, så tøv ikke med at kontakt Malene på tlf. 40 68 46 91 eller info@inderst-inde.dk


Kommune taber sag om Dyrehavegaard | TV 2 Lorry\nKommune taber sag om Dyrehavegaard\nLyngby-Taarbæk Kommune har i dag tabt en mangeårig kamp mod forpagteren af Dyrehavegaard. Dommen blev afsagt ved Østre Landsret.\n29. mar 2017, kl. 13:56\nOpdateret: 29. mar 2017, kl. 17:51\nI 2013 vandt Carsten Valentin Møllgaard et udbud vedrørende Dyrehavegård, og han har siden da været forpagter - været den, der har lejet retten til at drive en forretning på gården.\nMen ligeså længe har kommunen kæmpet for at komme af med forpagteren igen, til stor uforståelse for Carsten Valentin.\nquote Jeg har mange kasser champagne stående bag i bilen, og i stedet for gravøl i aften skal sejren nu skylles ned med bobler.\nCarsten Valentin, Forpagter, Dyrehavegaard, Lyngby\n- Det er jo en form for neputisme, som har ført til en hetz mod mig. Borgmesteren var gode venner med den tidligere forpagter, og lige fra start har de virket meget utilfredse med, at jeg blandede mig og vandt udbuddet, siger han til TV 2 Lorry.\n24. november 2015 tabte Carsten Valentin sagen til kommunen ved Lyngby Rets dom, men sagen blev anket. Og i dag ved Østre Landsret fik sagen et helt andet udfald, da Carsten Valentin vandt sagen.\n- I dag har jeg trukket den første flaske champagne op i de 4,5 år, jeg har haft Dyrehavegaard. Jeg har mange kasser champagne stående bag i bilen, og i stedet for gravøl i aften skal sejren nu skylles ned med bobler, lød det fra den lykkelige forpagter, da TV 2 Lorry talte med ham.\nFor den tidligere borgmester og nuværende kommunalbestyrelsesmedlem Søren P. Rasmussen var sagen også vigtig at få afgjort. Han har faktisk aldrig ment, at den skulle være kørt. Et meget smalt flertal besluttede i sin tid med ham som borgmester at tage sagen til domstolene, men det skulle man ifølge Søren P. Rasmussen aldrig have gjort.\nLyngby brænder ikke: Derfor stiger "røgsøjle" op over DTU\n- Den her sag har kostet kommunen over 2 millioner kroner, og vi skal betale alle omkostningerne. Hvis man dividerer med 300.000, kan man regne ud, hvor mange sparede pædagogmedhjælper det har kostet, siger han.\n- Landsretten har været meget klar i forhold til, at der intet grundlag er for kommunen til at påstå, at der har været svigt og dermed grund til at opsige kontrakten med forpagteren. Jeg synes jo, resultatet er rigtig godt, fordi det viser, at det kan betale sig for en borger at tage kampen op. David har vundet kampen mod Goliat.\nAreal til polo var ikke tilladt\nquote Den her sag har kostet kommunen over 2 millioner kroner, og vi skal betale alle omkostningerne. Hvis man dividerer med 300.000, kan man regne ud, hvor mange sparede pædagogmedhjælper det har kostet.\nSøren P. Rasmussen, Kommunalbestyrelsesmedl., Lyngby, Venstre.\nSagen har drejet sig om flere forskellige kritisable punkter for misligeholdelse af gården, og Landsretten har også fundet, at Carsten Valentin har misligeholdt forpagtningskontrakten på det punkt, at han uden tilladelse fra kommunen har anvendt noget af arealet til poloaktivitet.\nI modsætning til Byretten mener Landsretten dog ikke, at misligholdelsen var så væsentlig, at denne kunne berettige kommunen til at ophæve forpagtningsforholdet. Landsretten lægger primært vægt på, at det græsareal, der blev anvendt til polo kun udgjorde en begrænset del af ejendommens samlede areal, og at polosæsonen 2014 stort set var slut, da kommunen ophævede forpagtningskontrakten.\nKommunen forsøgte i flere omgange at få poloaktiviteterne på grunden stoppet, men da dette ikke førte til et stop valgte man at ophæve forpagtningskontrakten med forpagteren, da dele af arealerne skal bruges af kommunen til byudvikling.\nCarsten Valentin var sigtet for væsentlig misligholdelse af gården, men er altså nu blevet frikendt af Østre Landsret. Men I kontrakten står der stadig, at kommunen skal have lov at bygge på grunden, og det har forpagteren heller ikke noget i mod - det har nemlig hele tiden stået i kontrakten.\n- Det her virker som om, at det for kommunen har handlet om at finde fem fejl og få Valentin ud. Der skal væsentlig misligeholdelse til, og det har jeg slet ikke udført. De har påstået, at jeg bare skulle overholde min kontrakt, og det har jeg også gjort, siger Carsten Valentin.\nLaveste antal i ni år – men her er kommunen med flest dømte\nBorgmester: "Det er ikke afgørende, hvem der er forpagter"\nNetop bruddet på kontrakten i forbindelse med polo-aktivitet bider Lyngby-Taarbæks borgmester, Sofia Osmani, fat i:\n”Vi tager dommen til efterretning og hæfter os ved have fået medhold i, at kontrakten er brudt. Det giver os et grundlag for den fremadrettede kontraktopfølgning. For kommunen er det vigtigt, at forpagtningen sker på baggrund af kontraktens grundlag. Det er derimod ikke afgørende, hvem der er forpagter", skriver hun i en mail til TV 2 Lorry.\nSøren P. Rasmussen er enig i, at Østre Landsret nu har fundet frem til den rigtige beslutning i sagen.\n- Det, Carsten Valentin har gjort, er alt sammen indenfor lovens rammer. Landsrettens dom viser, at alle påstandende ikke holder vand. Han har handlet efter de rammer og de muliugheder, der er. Måske er det en lille sag, men den er meget principiel. Det er helt ekstremt, hvad han har været udsat for fra kommunens påskud for bare at komme af med ham uden reelt indhold, siger Søren P. Rasmussen.\nLyngby-TaarbækKommune skal betale for alle sagens omkostninger, og inden 14. dage skal der yderligere betales knap 14.000 kroner til Carsten Valentin.


Barcelonas B-kæde kørte Elche over\nTorsdag D. 15. JANUAR 2015 KL. 23:59\nBarcelonas Sergi Roberto fejrer sin scoring til 2-0\nFC Barcelona spillede sig sikkert videre til Copa del Rey's kvartfinaler, da de torsdag aften slog Elche 4-0.\nFC Barcelona var så godt som sikre på at gå videre, da de havde vundet det første opgør 5-0. Derfor havde træner Luis Enrique da også valgt at spare det meste af holdet til kampen torsdag aften. Der var således ændret på hele otte positioner i forhold til det første opgør, hvor kun målmand Marc-André ter Stegen, Marc Bartra og Sergi Roberto fik genvalg.\nDet betød dog ikke, at FC Barcelona overlod overtaget til hjemmeholdet Elche. Snarere tværtimod. Barcelonas b-kæde virkede sultne efter at vise sig frem over for træner Luis Enrique, og hans mandskab kunne gå til pause med en føring på 3-0.\nDen franske forsvarsspiller Jérémy Mathieu bragte catalanerne foran efter 21 minutter da han bankede et frispark direkte i kassen. Barcelona bragte sig yderligere foran kort før pausen, da Sergi Roberto og Pedro gjorde det til henholdsvis 2-0 og 3-0.\nFC Barcelona fortsatte det flotte spil i anden halvleg og havde to store chancer i løbet af de første fem minutter. Elche formåede aldrig rigtigt at blive farlige, og det var i flere omgange tættere på en Barcelona-scoring end en scoring til hjemmeholdet.\nOg i kampens overtid var det da også Adriano, der kunne lukke og slukke med sin scoring til 4-0.\nResultatet betyder, at FC Barcelona går videre med en samlet 9-0-sejr. I kvartfinalen kan catalanerne dog formentlig se frem til mere modstand. Her venter Atletico Madrid, der tidligere torsdag aften sendte Real Madrid ud.


Fortsat top-placering i fondsledelse til KFI - KFI\nFortsat top-placering i fondsledelse til KFI\nRapport fra "Økonomisk Ugebrev Ledelse" om god fondsledelse\nKFI har i den årlige fonds-rating i Økonomisk Ugebrev Ledelse bibeholdt sin gode placering i top 10 blandt fonde, der arbejder aktivt med god fondsledelse.\nI 2015 var KFI den erhvervsdrivende fond, der forbedrede sin rapportering om god fondsledelse mest.\nMed afsæt i de nye anbefalinger fra Komiteen for God Fondsledelse opstillede nyhedsbrevet 10 målepunkter, der hver giver et point. KFI scorer i 2016, som i 2015 – ni point – mod et point i målingen i 2014.\n“Vi arbejder systematisk med at styrke KFI’s governance og blive mere transparente. Det er helt naturligt, at vores interessenter får indsigt i, hvordan vi leder KFI, og hvorfor vi opererer, som vi gør. Den indsigt er forudsætningen for en ordentlig dialog mellem KFI og det omgivende samfund,” siger bestyrelsesformand Bo Rygaard fra KFI Erhvervsdrivende Fond.\n“Det store spring fremad er resultatet af en målrettet indsats for at løfte selskabsledelsen i KFI. Siden 2012 har medarbejdere og bestyrelse sammen med vores mange interessenter og myndighederne bidraget uhyre positivt, så vi kunne komme godt i mål,” siger adm. direktør Jesper Loiborg.\nKFI har i sin følg-eller-forklar gennemgang forholdt sig til de nye anbefalinger fra Komiteen for God Fondsledelse. KFI har valgt at efterleve alle anbefalinger, bortset fra en: KFI har ingen aldersgrænse for medlemmer af bestyrelsen. Det skyldes bl.a., at medlemmer af bestyrelsen maksimalt kan genvælges for 16 år, at tre medlemmer udpeges eksternt af Dansk Industri, DSK og Dagligvareleverandørerne, og at KFI ikke ser alder som afgørende for valgbarhed. Desuden vurderer et “Udvalg til bestyrelsens udvikling” løbende, om medlemmer af bestyrelsen opfylder de krav, der stilles til dem i KFI.\nKilde: Økonomisk Ugebrev Ledelse, nr. 12 – 2016\nDe 10 målepunkter er, om fondene oplyser om:


- Antallet af ansøgninger viser, at mange landmænd gerne gør en frivillig indsats for vandmiljøet og frivilligt tage jord ud af drift for at etablere et minivådområde. Jeg synes, at det er flot og viser, at vi som landmænd tager ansvar. Vi er nødt til at være på forkant og vise, at vi vil naturen og miljøet - emner som fylder meget i den politiske debat, så godt gået, siger Lars Kristensen, formand Landboforeningen Limfjord.\nLeif Gravesen formand LandboThy udtalte allerede under et opstartsmøde med oplandskonsulenterne og landboforeningerne i november, at med de nye tiltag og ændringer af ansøgningsmodellen til minivådområder, så ville det største problem blive, at der ikke var penge nok i årets pulje til at opfylde de lokale ønsker om at komme i ordningen. Det har jo så vist sig at holde stik, da de ansøgte projekter i Nordjylland alene samlet set er på 70.000.000 kr., hvilket svarer til 54 procent af årets samlede afsatte pulje. Der er dog allerede meldt ud, at der flyttes penge, så ingen projekter får afslag, fordi der ikke er midler nok.\nDe 122 projekter dækker i alt 95 hektar minivådområder, der skal rense drænvand fra mere end 9.000 hektar. Det betyder, at vi med de projekter fjerner 60,6 ton kvælstof fra vandmiljøet. Det betyder, at landbruget i det nordjyske om nogen har fortjent det store skulderklap, som miljøministeren har sendt som reaktion på det store antal ansøgninger.\nOplandskonsulenterne samarbejder på tværs af foreninger og rådgivningsselskaber, da det er en fælles opgave at få etableret flest mulige virkemidler.


Top Tracks: Her er ugens seks bedste nye sange / Guide\nTop Tracks: Her er ugens seks bedste nye sange\nMed Rihannas nye store balladeøjeblik og Bikstoks retrospektive 80'er-hyldest.\n1. Earl Sweatshirt ‘Grief’\nDet hele startede vildt og ustyrligt, men med tiden blev det klart, at Earl Sweatshirt måske var den Odd Future-rapper med mest på sinde. ‘Doris’ var et vendepunkt, og selv om der stadig er tid til sjov og ballade virker det som om, at Earl kun bliver mere og mere seriøs, mere og mere udforskende. Omstændighederne var mærkelige, men tidligere på ugen blev det annonceret, at hans nye album ‘I Don’t Like Shit, I Don’t Go Outside’ lander på mandag – en nyhed der blev ledsaget af den mudrede ‘Grief’, hvor et svævende lydtæppe ligger under Earls vokal, der halvt snøvlende, halvt aggressiv hæver sig over overkonkurrencen i overlegne rim. Ikke om, hvordan han har flere penge eller flere damer, men hvordan han har arbejdet hårdere. Prisværdigt. Et blæretrack, der fungerer som en ulv i fåreklæder.\nHør flere af ugens bedste sange på de følgende sider.\n2. Alabama Shakes ‘Future People’\nVi har sagt det før, men repetition plejer at få budskabet igennem: Brittany Howards vokal er som en naturkraft. Som en tornado, der overmander alt på sin vej og ikke bøjer sig for nogen eller noget. På andensinglen fra sydstatsbandets kommende album ’Sound & Color’ rammer Howard konstant de høje toner, mens det lyder som om, at hun i en art musikalsk eksorcisme uddriver djævelen fra egen krop over den soulede bund af plukket guitar og buldrende bas.\n3. Bikstok ’80’eren’\nDen Wikke & Rasmussen–instruerede musikvideo med Bikstok i bundesligahår og ‘Miami Vice’-jakkesæt er én ting. Noget helt andet er ’80’eren’, trioens hyldest til deres ungdomsårti, hvor referencerne og de oplagte rim flyder som Pisang Ambon til en 9. klassesfest over den bastunge dancehall. Man skal dog ikke misse pointen, det er nemlig ikke for sjov: »Nu er jeg egentlig ikke så vild med nostalgi, men alle de andres digitale stil, den kvaser vi«, rapper Blæs Bukki.\nHer er bare nogle af 80’er-referencerne: Soda-stream, Kirsebærvin, Chuck Norris, BMX, ‘Donkey King’, ghettoblaster, Simon Spies, Elkjær, Arnesen, Yonex, Samantha Fox og vores personlige favorit: Zoologisk Have-kastet.\n4. Tinashe ‘Wrong’\nTinashe ‘Amethyst’-mixtape er optaget i sangerindens soveværelse, og det kan høres. Lyden er generelt mere intim end på sidste års kølige nutidsbillede ‘Aquarius’, og produktionerne følger trop med mindre skarptpoleret klubstemning og flere følelser. Højdepunktet er den Ryan Hemsworth-producerede ‘Wrong’, hvor Tinashe i en blanding af svedig neo-soul og smækker r’n’b bruger både autotune og udkrængende skrig til at formidle omkvædets »I’m still in love with you / you’re wrong, you’re wrong, you’re wrong / I swear one day, one day I will be gone«.\n5. Rihanna ‘As Real As You and Me’\nDe små vræl i ‘FourFiveSeconds’ viste, at Rihanna trods en indtil videre usædvanlig lang albumpause på to et halvt år (hun udgav syv album fra 2005-2012!) er på toppen af sin vokal. ‘As Real As You and Me’ stammer fra soundtracket til animationsfilmen ‘Home’, men pianoballaden (der i stilen minder meget om megahittet ‘Stay’) kunne i vores optik sagtens have klaret cuttet til hende kommende, ottende soloalbum. Tjek bare, hvor langt hun strækker fraseringerne i omkvædet: »If I should go / hold my hand / if I should leave / time cover me, please«.\n6. Blur ‘There Are Too Many of Us’\nMed 13 års albumpause rejste der sig mange spørgsmål, da Blur for en måned siden annoncerede comeback-albummet ‘The Magic Whip’ (ude 27. april). Ville det minde om Albarns nylige solomateriale? Ville Gorillaz-stilen gøre indpas? Var der ‘klassisk’ Blur på programmet? At dømme ud fra førstesinglen ‘Go Out’ og den nye ‘There Are Too Many of Us’ skal man i hvert fald ikke forvente britpop (hvem gjorde nu også det?), og her tegnes i stedet konturer af et lydbillede, der rager til sig fra alle lejre af Damon Albarns kunstneriske oeuvre. Det er legesygt og smånaivt som Gorillaz, afdæmpet som ‘Everyday Robots’, men halvvejs åbnes der op for et fyldigere lydbillede, der er mere klassisk alternativt, mens Albarn åbner munden med bekymringer om overbefolkning. Vokser for hvert gennemlyt.\nLæs også: Sidste uges Top Tracks – med blandt andet Kendrick Lamar, Mew og Grimes


MELLEM KRAV OG STORTRIVSEL\nSkab jeres egen lederidentitet, find jeres egne forcer og organisér og prioritér opgaverne. Vær et netværk for hinanden og skab rum til at sparre. Og stil krav til forvaltningen. Det var nogle af Hanne Nørbyes bud på, hvad LFS' ledere kan gøre for, at livet som leder med mange modsatrettede krav bliver lidt lettere.\nHalvdelen af de LFS-ledere, som deltager i fagforeningens temadag om lederne i et krydsfelt, stortrives i deres job, resten trives on and off. Få af lederne er under 40 år, og mange over 50. Og de fleste af dem har været leder i mere end ti år.\nMed denne lille lynundersøgelse starter psykolog Hanne Nørbye den godt besøgte temadag om »krav og forventninger til lederen« for alle ledere i LFS.\nDen overvejende del af de mange deltagere er daginstitutionsledere, men både dagplejeledere og specialinstitutionsledere er repræsenteret, foruden en hel del souschefer og afdelingsledere.\nIngen melder ind på, at det bare ikke går godt, og at de mistrives. Det kan selvfølgelig være, fordi det er sådan, men det får Hanne Nørbye til at tale om den konkurrence, som hun oplever meget af mellem ledere i institutionsverdenen.\n»Den megen konkurrence mellem ledere, i stedet for gensidig støtte, hæmmer mulighederne for sparring jer imellem og skader det netværk, I ellers kunne være for hinanden. Og det hæmmer også jeres indflydelsen opadtil. Alle vil gerne have fx information eller vejledning om noget bestemt, men ingen vil tage initiativet, for så tror de andre, at det går dårligt, og at I ikke lever op til kravene«, eksemplificerer hun og tilføjer:\n»Og der er mange krav til jer, både mange forskellige og meget af dem – I står i en rollekonflikt mellem forvaltning, brugere, personale etc; I er i et krydsfelt af krav og forventninger.«\nStil selv krav\nHanne Nørbye tilbyder med temadagen afklaring og refleksion over egen lederrolle og håndteringen af de mange krav og forventninger. Hanne Nørbye er psykolog og har arbejdet meget med ledere og mellemlederes psykiske arbejdsmiljø. Hun har bl.a. arbejdet i bedriftssundhedstjenesten i Københavns Kommune og har nu sit eget firma.\nDer er langt mellem lederne og forvaltningen i mange kommuner, konstaterer hun, og salen nikker heftigt.\n»Stil krav opad! De pædagogiske ledere er ofte alt for lidt med til at sætte præg på udviklingen, selvom det ville give både energi og engagement, hvis I blev inddraget i planlægning i forhold til forvaltningen. Sproget er også så forskelligt, at forvaltningens nærmest skal oversættes. Det gør, at der er fare for beslutninger, som ikke er til børns og brugeres tarv. Stil krav fx hvis I skal gå ind ved en sammenlægning af institutioner, eller I skal rette op på en dårligt fungerende institution. Stil krav – og hvis I ikke ved præcis, hvad I har brug for, så stil krav om supervision, så der er en person I kan sparre med i processen «, siger hun og fortsætter:\nHvor store nedskæringer skal der til, før I siger stop og ikke bare fører det ud i livet? Siger I fra over for urimelige krav fra forvaltningens side? Eller er I bare enormt pligtopfyldende i stedet for at fortælle forvaltningen, hvad der er realistisk?« Hanne Nørbye fremhæver, at det er vigtigt at kunne formulere sine krav og sit arbejde. Men det kræver, at man først har analyseret det, og at man tænker strategisk.\n»Det der stresser allermest er jo det, man ikke får handlet på.«\nStil kritiske spørgsmål til dit lederjob og reflektér over, hvordan du håndterer forskellige situationer, anbefaler hun og spørger selv lederne: »Hvad er det I skal være gode til?« »Hvad skaber trivsel i jeres arbejde?« og »Hvad hæmmer trivslen i jeres arbejde? «\nLederne svarer prompte og listerne er lange. Hvad lederne selv mener, de skal være gode til omfatter bl.a. at kunne håndtere det uforudsigelige, være foran hele tiden med personaleudvikling, være rummelige, have overblik og indsigt, være idéudvikler, være bredt fagligt funderet og udvikle sig fagligt, kunne balancere mellem at lytte til forældrene og holde fast i de pædagogiske principper, kunne tåle at tage upopulære beslutninger, kunne forhandle, mægle, konflikthåndtere, turde gå til problemerne i tide, lytte uden forudfattede meninger, have matematisk sans og indsigt i økonomi, være kultur- og trivselsskabende og skabe pædagogisk kvalitet. Hanne Nørbye kommenterer:\n»Der stilles ofte modsatstillede krav til jer, I skal både være empatiske i forhold til personalet, have overblik i forhold til udvikling og kunne forhandle med forvaltningen. Jeg tror ikke, én person kan rumme det hele, derfor er det vigtigt, at I vælger at organisere det bedst muligt. Find ud af hvor jeres egen force ligger, fx behøver økonomien ikke ligge hos jer, ledelsesteamet er en vigtig ressource«, siger hun og fortsætter:\n»At tage upopulære beslutninger kræver selvværd og hår på brystet, og her er det vigtigt med rum til at sparre og få medog modspil. Muligheden for tage beslutninger gør, at I trives, men det kræver også, at I kan tage sådanne beslutninger og føre politiske beslutninger ud i livet, som I måske ikke er enige i.«\nLedere kan ikke nøjes med at have styr på det såkaldt målrationelle felt med struktur, økonomi, opgaver, personaleregler osv. Det er blot toppen af isbjerget, understreger Hanne Nørbye. Neden under ligger det psykodynamiske felt med alle følelserne og holdningerne. Her ligger angsten, usikkerheden og engagementet. Som leder skal man have overblik over dem begge. Hun illustrerer med historier og film reaktioner, som først og fremmest viser medarbejdernes usikkerhed og det der opstår af det, fx syndebukke. Analyse er vigtig, anbefaler hun. Og at »flekse« mellem det øverste og det underste lag af isbjerget, så man også fastholder medarbejderne på ansvaret for opgaven.\nHelt overordnet er det at skabe sin egen lederidentitet. Også her kommer de kritiske spørgsmål til egen lederrolle ind i billedet.\n»Tag temperaturen på jer selv: hvordan trives I egentlig. Har I fx lavet en arbejdspladsvurdering for jer selv? I er jo også ansatte. Jeg synes, der er forbavsende lidt fokus på jeres trivsel, og hvad med personalepleje – hvad får I selv? Kig også på hvad I prioriterer ud fra? Prioriterer I det I har lyst til, det mest farlige eller mest ufarlige? Det med mest udfordring eller med mindst udfordring? Det vigtigste? Hvorfor vælger I at gøre noget først, er det på grund af pres, eller fordi I ikke tør det andet?«, spørger Hanne Nørbye.\nLederne på mødet ved også udmærket, hvad der gør, at de trives. Det er børnene, kollegerne, friheden og handlerummet, indflydelsen og beslutningsmulighederne, ledernetværket, når det fungerer som reel sparring, variationen i opgaverne og muligheden for at bruge sine kompetencer bredt, det at blive udfordret på både faglighed og personlighed, den værdifulde opgave de har og feedbacken, når de får den.\n»Lederidentiteten er vigtig for trivslen, det at finde sig selv i rollen, finde sin autoritet, foruden at have rum til refleksion og ledersupervision. Det giver handlemuligheder; man er ikke alene, får opbakning, klarhed og mulighed for at spejle sig i andres måde at handle på«, siger Hanne Nørbye med baggrund i undersøgelser af lederes og mellemlederes trivsel.\n»Også muligheden for dialog med politikerne, og det at blive inddraget i beslutninger giver trivsel. Hvor mellemlederne oplever, at de også har en leder, som de trygt kan diskutere med, skønt det er sjældent, så giver det trivsel. Og så er der bedst trivsel der, hvor personaleledelse vægtes højt, og hvor man har redskaber og kan håndtere konflikter.«\nLederne er ikke sene til at definere, hvad der fremmer trivslen i deres job, og hvad der hæmmer den. Tid til at planlægge og gå i fugleperspektiv med souschefen hører til topscorerne, det gør også succeshistorier, det at ideer og projekter kommer helt ud i personalegruppen, ansvarstagen fra personalegruppen, faglige udfordringer, at have det sjovt og at brænde for sagen.\nNår talen falder på det der hæmmer trivslen, ligger områder som har med forvaltningen at gøre i top. Én deltager nævner ganske enkelt Københavns Kommune som arbejdsgiver, og en anden uddyber: den decentrale centralisme, hvor lederne oplever, at de trods selvforvaltningstanken bliver mere og mere centralt styret og kontrolleret. Desuden de alt for korte deadlines fra forvaltningen, afbrydelserne som gør det svært at tænke langsigtet, de mange bolde som skal »følges til døren«, sygdom i personalegruppen og den manglende feedback fra andre ledere.\nSkaf jer overblik over relationerne, anbefaler Hanne Nørbye. Dvs lederen i relation til sig selv i rollen, i relation til medarbejderne, til forældre/bestyrelsen, til leder-souschef-teamet, til det eksterne samarbejde, til forvaltningen og til lederkolleger.\nBrug ledelsesteamet. Som sparringspartner og spejl, som feedback, i arbejdsdeling som udenrigsminister og indenrigsminister, vær bevidst om både fællesskabet og hierarkiet, om rollefordeling og opgavefordeling. Souschefer og afdelingsledere bør også opbygge deres lederidentitet som en del af ledelsesteamet. Afklar om I er et team, eller om I er leder og souschef med forskellige roller, anbefaler hun.\nSøg støtte og stil krav. Gør jer klart hvilken form for støtte I har brug for. Er det praktisk hjælp, social støtte, følelsesmæssig støtte, mere information eller vejledning, feedback, et spejl til refleksion eller noget helt andet.\nBrug netværksgrupper. Gruppen har størst effekt når både faglige og personlige elementer kan bringes i spil, når den har en kyndig balance mellem at være støttende og igangsættende, når den giver nye vinkler og tilgange, giver mulighed for at se sig selv og reflektere og når ens tankesæt skubbes over på en andens banehalvdel.\nBrug kravene til jer selv som ledelsesog styringsredskab. Brug fx arbejdspladsvurderingen som ledelsesredskab til personaleudvikling ved at samtænke den med virksomhedsplanen. Lav udviklingssamtaler i grupper, få medarbejderne til at tænke udvikling som andet end kurser, lav selvstyrende grupper etc, foreslår Hanne Nørbye.\nSidens adresse: https://www.lfs.dk/2185 Loadtid: 0.047 sek.


Der var engang, vi bandt blomsterkranse...\nDe smukke mælkebøtter, ja du læste rigtigt, for mig er mælkebøtterne en af de smukkeste blomster der findes. Altså, de smukke mælkebøtter er fremme nu, både i haver, og ude i naturen. De står og lyser op med deres solgule blomster. Det er et smukt syn, disse lysende gule sole, på baggrund af frisk grønt græs. Når jeg ser disse gule blomster, vandrer mine tanker tilbage til barndommen.\nMin bedstemor og bedstefar, som vi kaldte mormor og bedste, havde en stor eventyrlig have. En have fuld af gemmesteder, og gamle krogede frugttræer. Kæmpestore rabarberplanter voksede vildt på sollyse pletter i haven, bladene var så store, at jeg brugte dem som solparasoller. Græsset fik som regel lov til at passe sig selv, og derfor var der altid fra tidlig forår til langt ind i sensommeren et flor af mælkebøtter.\nJeg har mange barndomsminder, og et af de bedste minder handler om mælkebøtter og den gamle have hos mormor og bedste. Frugttræerne der lige er sprunget ud, fuglenes sang og et hav af mælkebøtter i det lange græs. Dette syn kan jeg genskabe, det står så klart for mig, at jeg ligefrem kan dufte græsset, og se hvordan mælkebøtternes tunge gule hoveder vugger blidt i vinden.\nDer var altid stille i den gamle have, kun fuglenes sang, var at høre. Haven lå godt gemt væk, langt fra huset, så der kunne ikke trænge nogle lyde af stemmer ned i haven. Den nærmeste trafikerede vej lå langt væk, så ingen støj fra omverdenen kunne forstyrre havens idyl. Det var en skjult hemmelig have. Et paradis for et fantasifuldt barn. Og fantasifuld, det var jeg. Her var jeg prinsessen, i en fortryllet have, omgivet af gule mælkebøtter og skyggefulde gemmesteder under de gamle frugttræer.\nJeg flettede hårkranse, af mælkebøtter, som jeg brugte som prinsessekrone. Ja, faktisk flettede jeg mælkebøttekranse til hele familien. I timevis kunne jeg gå rundt i den fortryllede have, og plukke mælkebøtter. Som regel havde jeg et tæppe med ned i haven. Og min mormor gav mig saftevand og et par klemmer med, pakket ind som madpakke. Og så sad jeg der på tæppet, omgivet af afplukkede mælkebøtter, med saft og madpakken inden for rækkevidde.\nDet allerbedste var, når min mor kom på besøg nede i haven. Så kunne vi sidde helt tavse i lang tid, og bare flette gule mælkebøttekranse til hinanden. Det var en smuk stilhed, der var imellem os, ord var unødvendige, og sådan kunne vi sidde meget længe.\nJeg husker også, at mine fingre ofte var sorte, fulde af sorte pletter, fra saften af mælkebøtter. Pletterne var næsten ikke til at vaske af, selvom jeg brugte en skurebørste.\nNu forstår du måske, hvorfor jeg holder så meget af mælkebøtter? For mig er de barndommens blomster. De er smukke blomster fra en fortryllet have, som jeg altid vil bære med mig, som et smukt minde. Min kære mor, er forlængst gået bort, det gør mindet endnu mere værdifuldt for mig...


Svenske regler for opsigelse af job i Sverige\nSeneste opdateret 03-02-2020\nLov om ansættelsesbeskyttelse\nI Sverige er der fastsat regler for, hvilke rettigheder en arbejdsgiver har i forhold til at opsige en ansat. Reglerne for opsigelse er fastsat ved lov i "Lagen om anställningsskydd" (LAS), som minder om den danske funktionærlov.\nReglerne om opsigelse er altså ikke overenskomstmæssige. Du kan i din ansættelse have mere fordelagtige opsigelsesregler end fastsat i LAS - men du kan aldrig være ringere stillet. En opsigelse skal altid være skriftlig, og den skal være sagligt begrundet. Hvis lønmodtageren beder om det, skal arbejdsgiveren angive årsagen til opsigelsen.\nOpsigelsesperiodens varighed afhænger af, hvor lang tid du har været ansat:\nHar du været ansat mindre end to år, er opsigelsesfristen på en måned.\nHar du været ansat i to-fire år, har du en opsigelsesfrist på to måneder.\nHerefter lægges der yderligere en måned til for hver toårs periode indtil seks måneder.\nI opsigelsesperioden skal du arbejde som sædvanligt og have din normale løn udbetalt. Selv om arbejdsgiveren ikke kan tilbyde noget arbejde, skal vedkommende betale fuld løn i opsigelsesperioden.\nHvis du selv siger din stilling op, har du ifølge LAS mindst én måneds opsigelse. Du er ikke forpligtet til at give nogen begrundelse.\nOpsigelse efter anciennitet\nVed opsigelse på grund af mangel på arbejdsopgaver skal arbejdsgiveren anvende en såkaldt "tur-ordning". Tur-ordningen indebærer, at arbejdsgiveren opsiger de ansatte efter deres anciennitet i virksomheden.\nFor lønmodtagere ansat på prøve gælder særlige regler. Hvis arbejdsgiveren vil afbryde en prøveansættelse, skal arbejdsgiveren underrette lønmodtageren mindst to uger i forvejen.\nForsømmelse af arbejdspligter\nEn lønmodtager, som særligt groft har forsømt sine arbejdspligter, kan afskediges uden opsigelsestid. Varslet skal dog indgives mindst en uge i forvejen.\nKlage over en opsigelse\nHvis du mener, at du er blevet uretmæssigt opsagt, kan du klage over opsigelsen. I så fald skal du kontakte din fagforening eller en jurist.\nLæs mere om reglerne om ansættelse på riksdagen.se\nFor dig, der bor i Danmark og har valgt at stoppe med at arbejde i Sverige eller er blevet opsagt. Her kan du læse om, hvad du bør tænke på, når du vender tilbage til det danske system.\nLæs mere om at stoppe med at arbejde i Sverige


Download "SØBORG SOGN Kirke og idræt Nr. 2. 14. Årgang"\n1 SØBORG SOGN Kirke og idræt Nr Årgang April - Juni 2015 Årets konfirmander er klar til deres store dag, St. Bededag, fredag den 1. maj. Læs bl.a. i dette nummer: Pilgrimsvandring, 6. april Affaldsindsamling, 19. april Spiseaften, 19. april Ramt af stress, foredrag 21. april Konfirmation, 1. maj Forårskoncert, 3. maj Carl Nielsen, 150 år, 10. maj Grundlovsfest i Præstegårdshaven Sankt Hans på Slotsruinen, 23. juni Kirkefrokost, 28. juni Besøg også kirkens hjemmeside:\n2 Stress ramt af arbejde sådan kom jeg videre! Søborg Menighedsråd inviterer til foredrag om stress Kom og hør Marianne Bak historie om hvordan hun kom videre efter at have været stress-ramt. Foredraget prøver at belyse hvordan du kommer videre efter at have været lagt ned af stress. Hvordan finder du igen mening med tilværelsen? Du får indblik i hvad stress er, hvordan har man det som stress-ramt. Hvordan mærker man stress indefra. Hvilke valg kan tage du for at finde tilbage til dig selv og et meningsfuldt liv. Foredraget varer 2 x 45 minutter, dette er er ekskl. pause og eventuelle spørgsmål. Der kan max være 40 personer til dette foredrag, så det er efter først til mølle princippet. Sted: Søborg menighedshus. Tirsdag d. 21. april kl Menighedsrådet byder på en forfriskning i pausen. Konfirmander Store Bededag d. 1. maj kl : Benjamin Dyberg Simonsen Daniel Juulsgaard Colberg Emma Bang Stanhardt Kay Gottschewsky Henningsen Kristoffer Johan Fogh Holmkjær Marie-Louise Whittard Jacobsen Marius Hilmer Nielsen Ole-Emil Plum Lindkilde Rasmus Wain Prior Larsen Sebastian Haunstrup Lyngh Larsen Store Bededag d. 1. maj kl Anna Bæk Mogensen Asta Bonné Borch Petersen Fiona Egedius Freja Top Laura Leed Heilesen Laurits Boe Reiche Manuela Skov Thomasen Mark Meyer Jensen Mia Amalie Hurup Fiege Mie Josefine Wagner Götzsche Nønne Nørgaard Philip Weihe-Bantzen Sebastian Steen Lerager Rasmussen Koncert i Søborg kirke 3. maj kl Birkerød Kammerorkesters Forårskoncert. De spiller værker af bl.a. H. Purcell, W.A. Mozart, G.F. Händel og Leo Weiner. Fri entre. Carl Nielsen - Danmarks berømte komponist og melodimager I anledning af 150-året for Carl Nielsens fødsel inviterer Søborg kirke og Gribskov Folkeuniversitet til et to-delt arrangement. Dels en levende kortere gennemgang af Carl Nielsens liv og virke ved forfatter Peter Dürrfeld, dels Gribskov-korets opførelse af Carl Nielsens værk Fynsk Forår for kor, soli og orkester. Arrangementet afholdes søndag 10. maj 2015 kl først i Søborg Sognegård, hvor Peter Dürrfeld fortæller. Han er en levende fortæller og har i efteråret 2014 udgivet bogen Den lille Carl Nielsen - om spillemandens søn i den fattige, men følelsesrige barndom i Nr. Lyndelse på Fyn, der med sin musikalske begavelse arbejdede sig ud af fattigdommen. Derefter går vi den korte vej til Søborg Kirke, hvor korværket opføres. Entre 80 kr. pr. person. Tilmelding og betaling på gribskov.nemtilmeld.dkeller kontant ved indgangen. Under foredraget i Søborg Sognegård serveres kaffe/te og kage. Påskeklezmer Skærtorsdag og langfredag bliver der mellem-østlig musik ved de to gudstjenester, med Claus Mathiesen på klarinet og Henning på orgel. Kirkekaravane Onsdag den 27. maj 2015 kl er Søborg kirke vært for menighederne i Ramløse og Annisse. Ideen er at få gang i kirkebesøg, hvor menighederne på skift besøger hinanden. Her i foråret besøger Gilleleje kirke Søborg d. 22. marts, og Søborg kirke besøger Maarum d. 23. april. Ved aftengudstjenesten d. 27. maj kommer Ramløsekoret med, og musikken ved gudstjenesten vil hovedsageligt være af Carl Nielsen. Denne vores største komponist blev født 1865, så i år en et jubelår hvor Carl Nielsens musik hele året vil lyde over det ganske land. Ramløsekoret vil under Tina Frescos ledelse synge en buket sange af Carl Nielsen, og også salmemelodivalget vil være af denne komponist. Efter gudstjenesten vil der være samvær i menighedshuset med lidt spiseligt. Menighedsrådet Menighedsrådet holder møde den sidste onsdag i måneden undtagen juli og december. Møderne holdes kl 19 i Stalden Søborg præstegård Møderne er åbne for alle. Dagsorden vil være fremlagt ca. 8 dage før i kirkens tårnrum. Grundlovsdag torsdag den 5. juni Grundlovsfest kl i Præstegårdshaven Kom og vær med til at fejre vores Grundlov i Præstegårdshaven. Masser af underholdning i løbet af eftermiddagen. Se mere på Kirkefrokost efter gudstjenesten søndag 28. juni Vi mødes kl til gudstjeneste og bagefter går vi over i Stalden og spiser en lækker frokost. Hvis det er godt vejr, sætter vi bordene om i Præstegårdshaven og snupper en frokost i det grønne. Det er gratis at deltage, men af hensyn til hvor meget mad vi skal bestille, bedes i tilmelde jer spisningen. Det gøres til enten på mail: eller tlf Konfirmandindskrivning til konfirmation i Søborg kirke, Bededag 2016 Bor man i Søborg sogn eller går i 8 klasse på Søborg Skole kan man blive konfirmeret i Søborg kirke.der er indskrivning for næste års konfirmander søndag d. 31. august kl i kirken. Mere info i næste blad!\n3 Mandag den 6. april Søndag den 19. april Det sker i Søborg April - juni 2015 Pilgrimsvandring. Affaldsindsamling med efterfølgende frokost. Tidspunkt endnu ukendt. Mødested: ved Kirken Kontakt Bylauget for flere oplysninger. Søndag den 19. april Spiseaften i Forsamlingshuset kl Alle er velkomne tilmelding nødvendig. Ring evt. Henrik Hansen på tlf Tirsdag den 21. april Konfirmation 1. maj Ramt af Stress Foredrag i Menighedshuset kl 19. Årets konfirmationer kl og kl i kirken Søndag den 3. maj Forårskoncert i Søborg kirke kl Søndag den 10. maj Torsdag den 5. juni Carl Nielsen 150 år. Foredrag og koncert Grundlovsfest kl i Præstegårdshaven Tirsdag den 23. juni Søndag den 28. juni Sankt Hans på Søborg Slotsruin Kl mødes vi ved forsamlingshuset til fakkeltog Bålet tændes kl 21 Kirkefrokost i Stalden efter gudstjenesten Kom og deltag i Pilgrimsvandringen, 2. påskedag, 6. april -! S ø b o r g K i r k e Provst Bygaden 40, Søborg. Træffes bedst tirsdag til fredag ki Torsdag desuden kl Mandag er fridag. Tlf Mail: Sognepræst Skovvej 13, Mårum, 3230 Græsted Tlf Mail: Organist Henning Nielsen Solvej 16, Tisvilde. Tlf.: Kontortid: Onsdag og torsdag kl Ringer og graver Lars Christensen, Bygaden 33, Søborg Træffes bedst mellem kl. 12 og 13. Mandag er fridag. Tlf Kirkeværge Anne Lise Hansen Hillerødvejen 62, Gilleleje, Tlf\n4 S ø b o r g S G & I o g B y l a u g e t Generalforsamling i Søborg SG&I Den 24. februar 2015 blev der afholdt generalforsamling for Søborg idrætsforening. Der blev vedtaget vedtægtsændringer, hvis formål var at gøre tingene enklere, tydeligere og foreningen mindre sårbar. B. la. er beskrivelse af arbejdsopgaver er taget ud af vedtægterne og er valgperioderne i husudvalget ændret, sådan at man sikre at ikke hele udvalget kan fornyes på en gang. Der blev også sagt velkommen til nye udvalgsmedlemmer. Vi glæder os til samarbejdet. Økonomien viste desværre at være lidt skuffende men ok, når blot man kender årsagen. Idrætsforeningen har brugt penge på renovering, uddannelse og pillefyr, men haft færre medlemmer end budgetteret. Dette har vist sig på børnegymnastikholdne, men til gengæld er der kommet flere børneskyttere. Fyraftensmøde Bylauget, menighedsrådet og idrætsforeningen holdt den 30. januar 2015 fyraftensmøde. Igen i år var dette et hyggeligt møde og der er 3 emner, der vil blive arbejdet videre med: 1) tillæg til bogen om Søborg 2) Byttedag 3) Aktivitetsdag/byfest med efterfølgende spisning muligvis den 15. august. Er du interesseret i at være med til planlægning, så skriv en mail til Zumba Zumba for voksne fortsætter et par måneder endnu, så der er stadig mulighed for at deltage! Der vil blive holdt et Zumba arrangement for børn inden sommerferien. Datoen er endnu ikke på plads. Arrangementet forventes at være i et par timer med dans og hygge. Følg med på facebook (zumba i Søborg med Laila) og i nyhedsbrevet (som du kan tilmelde dig på via idrætsforeningens hjemmeside eller via Soeborg.nu) Lån og leje af Søborg Forsamlingshus På idrætsforeningens hjemmeside og på Soeborg.nu vil du snart kunne finde oplysninger om hvem der gratis kan låne forsamlingshuset og hvornår det kan lejes og til hvilke priser. Som noget nyt, vil det også være muligt at leje salen i 3 timer inklusiv en redskabspakke. Det vil være muligt at vælge mellem en legetaske (med ting til forskellige lege f.eks. sækkeløb), skumredskaber og airtrack. Tanken er, at det kan bruges til fødselsdage eller klassearrangementer. Ølsmagning Så er der noget at glæde sig til. Der er planlagt ølsmagning lørdag den 3. oktober. Det er den belgiske ølbutik der står for arrangementet. Læs om butikken på Igen i år vil der være muligt for at spise inden arrangementet begynder. Mere om arrangementet og billetter i næste blad. Passivt medlemskab af Søborg Idrætsforening Søborg Idrætsforeningens indtægter kommer hovedsageligt fra kontingenter og kræmmermarked. Andre aktiviteter løber kun lige rundt og nogle giver lidt underskud. Søborg idrætsforening og Søborg forsamlingshus er en del af lokalsamfundet. Foreningen vælger derfor, at det i nogen tilfælde er vigtigere at fortsætte med at afholde arrangementet på en bestemt måde end at sætte prisen op eller fortsætte med en gratis aktivitet. (f.eks. nytårs kur) Søborg Idrætsforening lægger også gratis hus bestemte arrangementer uden for foreningen. Vidste du, at det er muligt at være passiv medlem i Søborg Idrætsforening? Det koster 150 kr. årligt. Hvis du ikke allerede får Kirke & Idræt, vil du få tilsendt denne som medlem. Det er muligt at tilmelde sig via foreningens hjemmeside eller via soeborg.nu (tilmeldinger og betalinger). I særlige tilfælde kan du sende en mail til vores kasser og få oplyst et konto nr. (Du bedes her oplyse navn, adresse og , sådan at vi kan oprette dig som medlem og sende dig relevante oplysninger) Husk at holde jer opdateret De sidste par år har vi haft storke på besøg! Mon de kommer tilbage igen i år??\n5 G u d s t j e n e s t e l i s t e S ø b o r g K i r k e ( N o r d s j æ l l a n d ) April Torsdag den 2. april kl Skærtorsdags måltid i Kirken Husk tilmelding Fredag den 3. april kl Langfredag Liturgisk gudstjeneste Søndag den 5. april kl Påskedag Mandag den 6. april kl påskedag Pilgrimsgudstjeneste Søndag den 12. april kl s. e. påske Søndag den 19. april kl s. e. påske Søndag den 26. april kl s.e. påske Maj Fredag den 1. maj kl. 10 og 12 Store bededag Konfirmation Torsdag den 14. maj kl Kristi Himmelfartsdag Søndag den 17. maj kl s.e.påske Søndag den 24. maj kl Pinsedag Mandag den 25. maj kl Fællesgudstjeneste på Søborg Slotsruin Onsdag den 27. maj kl Se omtale Søndag den 31. maj OBS! Ingen gudstjeneste! Juni Søndag den 7. juni kl s. trin Søndag den 14. juni kl s.3.trin Søndag den 21. juni kl s.e.trin Søndag den 28. juni kl s. e. trin (efterfølgende Kirkefrokost) Se omtale Søndag den 3. maj kl s. e påske Søndag den 10. maj kl søndag efter påske Carl Nielsen dag Husk Fællesgudstjenesten på Slotsruinen 25. maj kl\n6 Vi går for livet - vil du med? Pilgrimsvandring mellem 4 af vores kirker 2. påskedag, mandag den 6. april. et samarbejde mellem kirkerne i Gilleleje, Blistrup, Græsted, Esbønderup, Villingerød, Søborg og Mårum. Vi går fra Mårum kirke gennem skoven til Esbønderup og Villingerød kirker. Sidste del af vandringen går langs med kysten og over marker til Søborg kirke, hvor vi slutter med en gudstjeneste. Turen begynder i Mårum kirke kl Her er der et rundstykke og en kop kaffe inden en kort andagt og så sendes vi afsted. Turen mod Esbønderup går gennem skoven, og når vi ankommer til Esbønderup kirke kl bliver vi mødt af børnekoret, der synger et par påskesange for os. Så går turen over Esrum og gennem Snævret skov til Villingerød kirke og den del af vandringen har vi gjort lidt særligt ud af for børnene. Der skal findes chokolade påskeæg og løses andre spændende opgaver undervejs. Vi ankommer til Villingerød kirke ca. kl Sikkert godt sultne. Så her byder vi på en sandwich og noget at drikke. Kl er der afgang mod Søborg. I Søborg runder vi vores vandring af med en gudstjeneste, hvor orkestret Vindens vej medvirker og spiller keltisk inspireret musik. Det er en lang tur! Godt 20 km. For dem, der synes det er for langt, er det muligt at slutte sig til eller sige tak for i dag i forbindelse med andagterne i kirkerne. Efter gudstjenesten i Søborg har vi bestilt en bus, der kører ruten baglæns, så man kan få fat på sin bil. Af hensyn til indkøb har vi brug for tilmelding til turen senest tirsdag den 24. marts. Tilmelding kan ske til på tlf eller mail og til Else Korsholm på tlf eller mail S ø b o r g S k y t t e-, G y m n a s t i k- o g I d r æ t s f o r e n i n g Søborg Forsamlingshus v/grethe og Lars, Bygaden 7, Søborg, 3250 Gilleleje Flemming Larsen, Toftevej 11, Søborg / Næstformand: Susan Kjeldgaard Kasserer: Peter Snedevig, Kalvehavevej 48, Gilleleje Bogføring: Stefan Mogensen, Kringelholm 86, 3250 Gilleleje Sekretær: Anita Verhagen, Møllevej 19, Søborg, 3250 Gilleleje Suppleant: Lars Christensen, Bygaden 33, Søborg, / Skydeudvalg: Hans-Henrik Ellekær, Møllevej 7, Søborg, Gilleleje, / Per Kappelhøj, Smidstrupvej 80, 3230 Græsted Lizzie Schnor, Lundebakken 22, 3250 Gilleleje Niels-Ove Skøtt, Timannevej 2, 3250 Gilleleje Jørgen Sørensen, Kongsgaden 3, Søborg, 3250 Gilleleje Folkedanserudvalg: Alice Christensen, Søborggårdsvej 1, Søborg, Else Nielsen, Kongsgaden 32, Søborg, 3250 Gilleleje Helle Harmsen, Kongsgaden 22 A, Søborg, 3250 Gilleleje Rikke Nielsen, Magleparken 36, st.tv., 2750 Ballerup Turi Lindemark, Møllevej 5, Søborg, 3250 Gilleleje Gymnastikudvalg: Trine Holmskov, Toftevej 11, Søborg, / Flemming Larsen, Toftevej 11, Søborg, / Mia Milton, Østergade 52, 3250 Gilleleje Melissa Nybo Petersen, Østvej 10, 3230 Græsted / Helle Harmsen, Kongsgaden 22 A, Søborg, 3250 Gilleleje Boldudvalg (hvilende): Kontaktperson: Thorvald Jakobsen Grønnevang 116, 3250 Gilleleje / Badmintonudvalg: Allan Klitgaard, Tingbakken 9, 3230 Græsted / Niels-Ove Skøtt, Timannevej 2, 3250 Gilleleje Per Jørgensen, Nellerupgårdsallé 23, 3250 Gilleleje Mogens Carlsen, Veilehaugen 2, 3230 Græsted Aktivitetsudvalg: Henrik Hansen, Udsholtvej 32, 3230 Græsted Marianne Fürstling, Birkehusvej 7, 3250 Gilleleje / Pia Bisgaard, Møllevej 7, Søborg, 3250 Gilleleje Forsamlingshusudvalg: Annette Nielsen, Vesterbrogade 92 B, 3250 Gilleleje Knud Erik Nielsen, Pårupvej 107, 3230 Græsted / Arne Hansen, Hillerødvejen 62, 3250 Gilleleje / Svend Nielsen, Kongsgaden 4, Søborg, 3250 Gilleleje Thomas Bach, Søborggårdsvej 4, Søborg, 3250 Gilleleje Jeanette Wachenschwantz, Rørmosevej 1, 3250 Gilleleje Suppleant: Peer Balslev Jensen, Centervejen 11, Græsted Bogføring: Stefan Mogensen, Kringelholm 86, 3250 Gilleleje Revisorer: Merete Andersen, Solkrogen 22, 3250 Gilleleje Carsten Petersen, Lærkevang 7, 3250 Gilleleje Suppleant: Helge Madsen, Hesbjergvej 15, 3250 Gilleleje Fanebærer: Johnny Lorentsen, Snebærvej 66, 3230 Græsted Klaus Arentoft, Toftevej 2, Søborg, 3250 Gilleleje.... Tlf: S ø b o r g B y l a u g Øvrige bestyrelsesmedlemmer og andre oplysninger ved henvendelse til formanden. Kirkebladets Bogtrykkeri - Tlf


Højtlæsningen taber i kampen om børnenes opmærksomhed | Information\nHos familien Nunes Tonnesen læser Michaeli Nunes Tonnesen højt for Rosa og Sonja Nunes Tonnesen, og de kan alle genkende mange af de fordele, som forskere nævner.\nRosa Nunes Tonnesen ligger med en bamse i armene og øjnene stift rettet mod bogen, mens hendes søster, Sonja Nunes Tonnesen, langsomt vender sig. Hendes mor stryger hende på ryggen.\n»Nu kommer Baloo susende ind i manegen,« læser moren med betoning på suset, så man fornemmer farten. Hun kigger med jævne mellemrum væk fra bogen og ned på pigerne for at se, om de trætte øjne er lukket helt i.\nSådan foregår aftenritualet hjemme hos Michaeli og Andreas Nunes Tonnesen, der dagligt læser højt for deres to piger, Rosa Nunes Tonnesen og Sonja Nunes Tonnesen, på syv og fire år.\n»Skal vi læse en til?« spørger mor, Michaeli Nunes Tonnesen.\n»Mmm,« nikker pigerne søvnigt.\nFlere udenlandske undersøgelser viser, at færre børn får læst højt af deres forældre. Senest en ny rapport, der peger på, at andelen af britiske børn i alderen 0-13, der dagligt får læst højt i hjemmet, har været faldende i årevis og nu er nede på 32 procent.\nEn anden britisk undersøgelse fra 2018 viser ligeledes, at andelen af de mindste børn, der dagligt rejser med Harry Potter til Hogwarts eller vover sig gennem det magiske garderobeskab til Narnia, er dalende.\nPå fem år er antallet af børnehaveklassebørn, der dagligt får læst højt i hjemmet, nemlig faldet med en femtedel.\nOg selv om Astrid Lindgren skulle have sagt, at højtlæsning er et af livets fineste oplevelser, er tendensen den samme, når man kigger over Øresund. Her samler verdens stærkeste pige støv på reolen, mens antallet af forældre, der dagligt læser højt, er faldet markant fra 70 procent i 2003 til 35 procent i 2013.\nMindre tilbagegang i Danmark\nRosa og Sonja Nunes Tonnesen kan godt lide at få læst højt.\n»Det er ret hyggeligt,« siger Rosa Nunes Tonnesen på syv år.\n»Lige nu læser vi ‘Godnathistorier for Rebelske Piger’. Det er sjovt, fordi så ved man, hvad en masse piger hedder, og hvad de laver, og der sker en masse. Der er nogle, der maler, og nogle, der kigger på planter.«\n»Jeg kan bedst lide ‘Ida og Emil’,« siger Sonja Nunes Tonnesen på fire år.\n»Den handler om, at Emil er et barn. Han vil gerne se på aberne i zoologisk have, og så kommer han pludselig ind i abeburet, men så kommer han ud igen.«\nHerhjemme i H.C. Andersens fædreland har vi ikke lavet samme type rapporter, der fokuserer på udviklingen i højtlæsning over tid, men flere undersøgelser har gennem årene spurgt til børnefamiliernes højtlæsningsvaner.\nEn undersøgelse fra 2002 viste eksempelvis, at 80 procent af de syvårige dagligt fik læst højt eller blev sunget for af deres mødre, mens samme tal for højtlæsning i en undersøgelse fra 2017 kun var 69 procent.\n»Det tyder på en nedgang i antallet af børn, der får læst højt af deres mødre, men man må tage det forbehold, at spørgsmålet har været formuleret forskelligt og at svarene derfor ikke er fuldstændig sammenlignelige,« siger Karen Margrethe Vendelbo Dahl, der er senioranalytiker ved det nationale forsknings- og analysecenter for velfærd, VIVE.\nEn del af forklaringen kan også være, at der i de danske undersøgelser kun spørges til morens højtlæsning, selv om fædrene generelt er kommet mere på banen og laver flere aktiviteter med deres børn, forklarer hun.\nEn undersøgelse fra Rockwool Fonden viste sidste år, at mens fædre i 2001 brugte 1 time og 7 minutter om dagen på omsorg for deres børn, var tallet i 2018 steget til 2 timer og 15 minutter.\n»De udenlandske undersøgelser understøtter dog formodningen om, at der reelt er sket en nedgang i andelen af børn, der får læst højt,« siger hun og tilføjer, at vi generelt har færre bøger i hjemmet og at børnene selv læser mindre end tidligere.\nDet ses blandt andet i den tilbagevendende læsevaneundersøgelse fra Tænketanken Fremtidens Biblioteker, der senest i 2017 viste, at antallet af børn fra 3. til 7. klasse, der læser i deres fritid flere gange om ugen, er faldet fra 61 til 56 procent.\nForældrene Michaeli og Andreas Nunes Tonnesen fortæller, at det ikke føles som en rigtig putning, hvis der ikke bliver læst højt. De fik også begge selv læst højt som børn.\n»Jeg husker ikke situationen helt klart, men nogle af historierne husker jeg fra min egen barndom. Klassikere som Halfdan Rasmussen,« siger Andreas Nunes Tonnesen.\n»Min mor læste Snøvsen for mig, men hun grinte selv så meget, at det var helt umuligt at forstå,« tilføjer Michaeli Nunes Tonnesen og begynder så at grine så meget, at det er næsten umuligt at forstå.\nStyrker børnenes sprogudvikling\nSonja og Rosa Nunes Tonnesen fortæller, at de også har fået læst en bog om følelser højt.\n»Den var riiigtig god. Man kan være spændt, og man kan være frustreret, og man kan kede sig,« siger Sonja Nunes Tonnesen. Hun tænker sig om et øjeblik og hvisker til sin mor, at hun ikke kan huske de andre følelser. »Man kan også drille for sjov eller for alvor,« supplerer storesøster Rosa.\nBøger indeholder en masse viden, der kan lære børn om den verden, de er en del af, og sætte ord på følelser, børnene måske ikke troede, at andre også havde, fortæller forsker i børnesprog Dorthe Bleses. Men derudover har højtlæsning en særlig stor betydning for børns sprogudvikling.\n»Det er blandt andet, fordi bogen indeholder et meget mere rigt og kompliceret sprog, end det sprog vi bruger i hverdagen, hvor vi har tendens til at tale om de samme ting, « fortæller hun.\nHvis man ikke til daglig siger sætninger som »Gåsen gav et gæstebud for grisene til jul. Grisene fik gåsehud, da gåsen gav dem sul«, eller »Tulle tog til Tikøb, købte tulipaner, købte to, købte ti, købte tu, købte li, købte tulipaner hos en indianer«, kan Halfdan Rasmussen altså hjælpe.\n»Litteraturen bruger mange flere forskellige ord – og også gerne lidt ældre ord. Og så har sproget i bøgerne en langt mere kompliceret syntaks, altså mere komplicerede sætningsopbygninger, end hverdagssproget.«\nDet viser en lang række undersøgelser og metaanalyser, der alle peger på, at højtlæsning har positive effekter på barnets sprog, fortæller Dorthe Bleses.\nHos Michaeli og Andreas Nunes Tonnesen begyndte de at læse højt allerede før pigerne fyldte et år.\n»Vi startede med pegebøger lige så snart de kunne løfte hovedet,« siger Michaeli Nunes Tonnesen.\nOg det kan være en rigtig god idé, mener forsker i børnesprog Dorthe Bleses.\n»Man kan måle positive effekter på sprogudviklingen allerede fra etårsalderen,« siger hun og forklarer, at de positive effekter varer ved hele barndommen – og ikke kun hos de helt små børn, hvad mange ellers tror.\n»Hvis forældrene inddrager børnene aktivt og taler om handlingen, øger det både deres sprog og viden yderligere. Forældrene kan nemlig relatere de nye ord til noget, barnet kender i forvejen, og man lærer altid mere, når man bygger på eksisterende viden.«\nSamtalen er også en vigtig del af højtlæsningen, hvis man spørger Rosa på syv år. »Mig og Sonja spørger meget. Vi siger tit ‘det er lidt ligesom’ eller ‘det har vi også prøvet’. Men hvis mor og far er meget trætte, så siger de ‘ikke så mange spørgsmål’.«\nSkærmen erstatter højtlæsningen\nDen britiske undersøgelse fra 2018 spurgte også til, hvad børnehavebørnene i stedet bruger tid på, og svaret er nok ikke så overraskende.\nI perioden fra 2013-2017, hvor en femtedel færre børnehaveklassebørn altså fik læst højt, er en femtedel flere børn begyndt dagligt at se videoer på internettet.\nSenioranalytiker fra VIVE Karen Margrethe Vendelbo Dahl gætter også på, at elektroniske medier spiller en rolle i Danmark.\n»Skærmene skaber en stor konkurrence om børnenes opmærksomhed. Det vil være mit primære bud på en forklaring. Det gør jo, at vi alle sammen bruger mere tid på elektroniske medier og mindre tid på at læse,« siger hun.\nMen det kan også have positive effekter på børn, eksempelvis at se børnefjernsyn, så længe forældrene deltager aktivt, fortæller forsker i børnesprog Dorthe Bleses.\n»Jeg tror ikke, at film i sig selv hjælper sprogudviklingen lige så meget som bøger, fordi man lettere bare kan overhøre de nye ord,« siger hun.\n»Men børnefjernsyn kan indeholde nogle af de samme effekter, hvis forældrene har en samtale med børnene undervejs, forklarer de nye ord og bringer barnet aktivt på banen.«\nHos Michaeli og Andreas Nunes Tonnesen forsøger de at begrænse børnenes skærmbrug til lidt fjernsyn under madlavningen i hverdagene og en film fredag aften.\n»Det indhold man kan streame på Netflix er også fyldt med stereotyper. Lyserøde prinsessepiger og actiondrenge. Det er fedt, at bøgerne udfordrer mere,« siger Andreas.\n»Jeg tror, det er godt med en overgang til søvnen, hvor hjernen slapper af, og man danner sig sine egne billeder i hovedet,« siger Michaeli.\nMen der er slet ikke evidens for det skræmmebillede af børns skærmbrug, som medierne har skabt hos mange os af. Sådan lyder det i hvert fald fra en gruppe forskere, der for nylig var samlet til konference om børns mediebrug hos Danmarks Pædagogiske Universitet.\n»Skærmen er blevet synonym med alt, hvad der er skidt, mens alt, hvad der foregår i bøgerne, er godt,« siger Rikke Baggesen, der er postdoc og forskningsformidler ved ENIGMA Museum for post, tele og kommunikation, hvor hun på baggrund af konferencen om børns mediebrug har lavet initiativet 'Sammen om skærmen'.\n»Vi skal også være kritiske over for indholdet af bøgerne, ligesom vi er med skærmen,« mener hun.\n»Hver gang der kommer ny teknologi, tænker vi ‘nu slutter verden’, ‘nu går det hele galt’. Vi var også bange for, at telegrafen ville stresse os.«\nOg i dag hører vi tilsvarende skræmmehistorier om mobilafhængighed og spilafhængighed, som ikke bygger på evidens, fortsætter hun.\nRikke Baggesen synes stadig, det er vigtigt, at børn kommer ud i naturen, leger og læser. Men vi negligerer de positive fortællinger om skærmbrugen, mener hun.\n»Vi skal anerkende, at børnene har nogle gode, sjove og vigtige oplevelser foran skærmen. Spil og youtubevideoer er jo også kultur, og børn har masser gode kulturoplevelser og sociale oplevelser foran skærmen.«\nHun understreger dog, at familierne skal være sammen om skærmen og ikke bare sidde med hver sin skærm. »Ligesom i gamle dage, da vi var sammen om fjernsynet og så nyheder, Matador og børnetime sammen.« På samme måde kan man læse interaktive bøger, se film og nyheder, og tale om de ting man ser sammen.\nTil spørgsmålet om, hvorvidt hun bedst kan lide at få læst højt eller se film, lyder det også på Rosas svar, at det vigtigste er at være sammen med familien.\n»Jeg kan godt lide at få læst højt, fordi det er hyggeligt, at vi ligger sammen i sengen. Men at sidde på madrassen i stuen og se film, det er også ret hyggeligt, fordi vi alle sammen er der.«\nbørn og ungebørnelitteratur\nHalfdan RasmussenHarry PotterAstrid Lindgren\n01. april, 2019 - 10:43\n01. april, 2019 - 12:53\nAlarmerende læsning - De nye medier gør meget godt og giver nutidens børn værdifulde oplevelser til gengæld, men de giv er for sjældent den form for fælles oplevelse, nærvær og dialog, som mange lærte at kende gennem oplæsning og mundtlig historiefortælling. Forældre, bedsteforældre pædagoger og andre voksne kan bidrage til denne del af sagen ved at være sammen med børnene omkring fælles lytning og kiggen, og ved at være bevidst om samtalens mulighed _ Den gratis Internetside www.storybox.dk/en-dreng-med-en-livlig-fantasi/ er opmærksom på denne mulighed.\nEva Schwanenflügel, Steen Bahnsen, Viggo Okholm og Jørn Andersen anbefalede denne kommentar\n01. april, 2019 - 16:01\nÉn strømfri dag om året til at minde befolkningen, ny som gammel, om hvor skrøbeligt vores moderne samfund er. Dagen kan evt. bruges til oplysning omkring og undervisning i hvordan menneskers hverdag historisk har set ud.\nHospitaler, kørestolsbrugere, militær m.fl. naturligvis undtaget. Bare det ikke at skulle se Støjberg og Henriksen i nyhederne ville gøre det til årets bedste dag.\n01. april, 2019 - 17:31\nHvorfor skal militæret undtages Tom- de burde netop holde stille og lade våben være våben.\nHåbe ri øvrigt aldrig oplæsning skrottes i de små hjem.\n01. april, 2019 - 22:32\nMit kommende barn slipper ikke for at høre om da Yggenykkerne stjal Rundetårn :) Vi er læseheste herhjemme alligevel. Det håber jeg smitter af.


Sådan er Windows Phone Mango: FEDT! | Mobilsiden.dk\nMobilsiden.dk / Anmeldelser / Sådan er Windows Phone Mango: FEDT!\nMobilsiden.dk 15. sep 2011 kl. 15:20\nEksklusivt: Mobilsiden.dk har testet Windows Phone 7 Mango. Her kan du læse vores oplevelse af, hvordan det virker.\n- Mango er kodenavnet på den næste store opdatering af Microsofts Windows Phone 7 styresystem til smartphones. Mango omtales også som Windows Phone 7.5.\n- Mango giver blandt andet dansk tastatur og ordbog, men ikke dansk brugerinterface. System-sproget er en sprogupdate, som frigives separat.\n- Vi kører Windows Phone Mango på en Samsung Omnia 7-hardware. Der kan være forhold som er hardware-afhængige, og derfor ikke er helt den samme oplevelse som på andre modeller.\nNår der skrives SMS'er eller anden tekst, så kan der kopieres ved at holde kortvarigt på ordet, hvorefter et par markører kommer frem. Markeringen kan udvides ved at trække i disse. Et lille ikon viser sig, når man har noget i clip-boarded, der kan sættes ind.\nMultitasking - tjo, men ikke helt\nFlere programmer kørende på én gang er nyt i Windows Phone Mango, i forhold til den første version. Men det med at "cykle og tygge tyggegummi" samtidigt, er ikke noget Windows Phone klarer så godt.\nTrådløst netværk er en fornøjelse at anvende. Der er ingen "nørd"-opsætning. Alle kan være med!\nDesværre indeholder Windows Phone endnu ikke mulighed for at lave mobilen om til et trådløst hotspot, så her er den altså bagud i forhold til konkurrenterne. Spørgsmålet er, om ikke Microsoft får denne funktion med i en kommende opdatering, da de fleste konkurrerende produkter har muligheden.\nHvis du har et par mailkonti kørende på forsiden, og får du som jeg mange mails, så kan det være uoverskueligt, når der står "50 ulæste" beskeder. Gruppe-funktionen kan hjælpe dig til at overskue henvendelser fra primære kontaktpersoner.\nDet er virkeligt enkelt under "People" at oprette f.eks. "Arbejde" og "Privat" grupper og tilføje relevante kontaktpersoner i disse.\nInde i gruppen kan du også se "whats new" som er seneste Facebook updates, udelukkende fra personer i gruppen. Fanen "Pictures" i en gruppe, viser fotoalbums fra personerne.\nDine kontaktpersoner ligger under "People", og her kan du se alle dine personers opdateringer, billeder, seneste henvendelser osv.\nSom nævnt tidligere i denne anmeldelse kan enhver kontaktpersons Facebook-status læses under både "Whats new" i "People", eller ved at åbne selve kontaktpersonen.\nDu kan også synes godt om statusopdateringer samt skrive kommentarer, og naturligvis poste din egen kommentar, eller uploade fotos direkte fra galleriet - i sidstnævnte mulighed kan man endda tagge de personer, som er på billedet.\nMen også i SMS/besked-delen er Facebook kommet med ind. Mens der SMS'es med en person, kan man fra samme samtale skifte til Facebook-chat, og tilbage igen. Hvis den du skriver med pludselig går fra SMS til Facebook, så skifter inputfeltet på mobilen til at svare til Facebook i stedet for SMS - eller, sådan burde det virke.\nSelvom Facebook-integrationen også under "Profile" indeholder notifikationer, så kommer systemet desværre ikke med en push-besked på skærmen, når der f.eks. er en der skriver på ens væg. Det er lidt øv.\nMed Windows Phone Mango er der mulighed for at SMS'e og chatte på Facebook i den samme tråd (Foto: Mobilsiden.dk).\nPer 17-09-2011 12:25:25\nGlæder mig til at se noget mere windows phones i DK, så nu skal de bare designes ordenligt og have flere og bedre programmer og spil i deres bix :)\nBo 17-09-2011 20:39:40\nHvad er det du savner da?\nPer 19-09-2011 13:52:32\nSavner, som jeg siger, bedre kvalitet af programmer og spil i windows market\nJan Ålund 20-09-2011 21:06:37\nBedre kvalitet?? hvilken Windoes mobil har du??\nSimon 18-09-2011 10:31:38\nHan savner vel Nokia. ;)\nOg det gør jeg virkelig også. Det bliver SÅ fedt når Nokia kommer med nogle WP modeller. Glæder mig til jeg kan skifte N8eren ud :)\nPer 19-09-2011 13:53:18\nSavner ihvertfald IKKE nokia, som det ser ud lige nu, skal jeg umiddelbart aldrig have en Nokia igen..\nKim 19-09-2011 14:10:01\nDet er, uanset om du har været utilfreds med Symbian, unægteligt Nokia der altid har lavet de bedste og mest holdbare håndsæt. Så hvis du glæder dig til WP er der jo ingen grunde til at udelukke Nokia?\nPer 17-09-2011 12:23:15\nBemærk stavefejlen på første billede.. "Favourites" det staves "favorites" :)\nFrederik 17-09-2011 16:26:29\nDet staves 'favourites' på britisk engelsk og 'favorites på amerikansk engelsk, så begge dele kan være rigtigt.\nFrederik 16-09-2011 17:57:55\nVar det ikke en idé lige at pudse telefonen inden I blæser billedet op og placerer det øverst i artiklen? Det virker lidt mere overbevisende ;-)\nJeg kunne godt lige tænke mig at vide hvornår marketplace åbner i dk.. noget nyt?\nErling 19-09-2011 00:55:59\nEnig! Ser ud som om den har været pudset i leverpostej ;-)\nMin -phon er heller ikke altid lige fin i kanten men skulle jeg bruge den til lignende billeder ville jeg nok gøre lidt ud af den.\nMichael Minh Phan 16-09-2011 20:19:28\nMed mango udvider de 17 eller 18 (kan jeg ikke helt huske) lande med marketplace. Danmark er en af dem, så det kommer her meget snart! :)\nFrederik 17-09-2011 11:01:02\nOkay :-) Forhåbentlig er det snart slut med at vente så.. tak for info\nKim Harder 16-09-2011 16:02:52\nDet bliver spændende om Microsoft formår, at løfte opgaven, så vi får nogle rigtig gode mobiltelefoner hen ad vejen. Sprog pakker er vi vant til fra Windows 7, så det er ikke noget nyt. Undre mig dog, at man ikke allerede kan bruge den som hotspot, da delingsfunktionen allerede ligger i Windows 7. Mon ikke det kommer når vi får Windows 8 til pc og til mobil. Det går nok lige som dengang man indførte Windows xp, at styrersystmerne kommer til, at minde utroligt meget om hinanden.\nhotspot er med i Mango.\nPeter 16-09-2011 14:22:31\nJeg forstår ikke du skriver IOS og android ser forældet ud.\nDet ser da gammeldags ud firkanter klodser hvor du kun kan skifte mellen 4 farver. Og læg på ikonet skifter farve efter farven efter den klodset brugerflade. Det da umodernet med så låst brugerflade, at det kun Windows fans der kan lide det.\nMads 18-09-2011 03:22:03\nSådan tænkte jeg også i starten - men, prøv det af en uges tid - så vil du elske det simple UI!\ncJoey 16-09-2011 15:29:21\nJa, fordi IOS brugerfladen er jo rigtig fleksibel...\nPeter 16-09-2011 16:00:45\nNej, men ser bedre ud men du ret i at ikke er fleksibelt, Det også derfor jeg er tilhænger af android.\nVibeke 16-09-2011 11:16:13\nNej menuerne er stadig engelske.\nde danske menu'er skulle komme i en update lidt senere .\nblackknightdk 16-09-2011 09:30:28\nEr det så med danske menuer???\nMobilsiden.dk 17-09-2011 09:45:12\nDen danske sprogpakke kommer som en manuel opdatering når Mango er rullet ud. Det er i hvert fald, hvad jeg har hørt.\nNK 23-09-2011 07:32:23\nVil det sige at os med Engelske menuer på et senere tidspunkt vil kunne ændre det til dansk via en update\nThomas 25-09-2011 23:30:17\nVibeke 16-09-2011 09:20:49\nJeg fik i starten af ugen min WP7 mobil tilbage fra rep og er så heldig at den allerede er opdateret. Og det fungerer bare MEGET bedre end før. Synkroniseringen med Skydrive fungerer faktisk også nu, hvor jeg før, slet ikke kunne få hul igennem:) Så det er bare fedt:)\nblackknightdk 15-09-2011 20:29:38\nHar selv en omnia 7 som jeg gav 1900kr for, Det er virkelig nyskabende og som han siger rigtig hurtig hurtig ingen slowdown kun iphone kan være med her.\nLad os håbe MANGO kommer i morgen WEEE\nRené 15-09-2011 20:07:41\nHvornår kan man hente den? For jeg glæder mig rigtig meget til den :D\nMorten 15-09-2011 19:28:55\nGiver et godt indblik i hvad der kommer af nye ting.\ninternet-deling, ved i(mobilsiden) hvornår det kommer, synes bare jeg har læst det skulle komme med mango.\nhvad med det der "Ekstra", hvor man søger på en film i browseren, hvis man bruger Bing søg engine. er der i toppen - news - location - extra. Hvis man trykker på extra, kommer de app's der vil være relevante. imdb, flixater, netflix og iLovefilm.\nbing Visual Search, ser også meget fedt ud.\nså mangler Nokia bare og komme med deres Ovi maps, så er den sgu helt fino...:)\nMener da bestemt at de har sagt at ovi maps vil være i den nye Nokia .\nMorten 15-09-2011 20:06:41\njo, de kommer med det... men hvornår det kommer, ved jeg ikke... men imellem Q4 2011 eller Q1 2012... er et godt gæt...:)\nLecter 15-09-2011 17:53:08\nJeg forstår ikke helt hvad du mener med:\n"Jeg synes iOS på iPhone og iPad virker gammeldags, i forhold til Windows Phone, som KLART er MEGET MEGET mere smidigt end Android."\nKan du komme med nogle konkrete eksempler ?\nMichael Minh Phan 15-09-2011 18:53:07\nDa du kan se har windows ikke ikoner, som i iPhone. Deres ikoner ser kedelige ud i forhold til Windows, da de bruger det som de kalder for "tiles".\nSe nogle videoer af dem.\nAndroid hakker meget for det meste, og det køre flydende ved windows.\nDet er hvad han mener :)\nJan Ålund 20-09-2011 21:02:28\nHvilken mobil med android har du prøvet hvor den gør det. Jeg har endnu ikke set nogen Android hakke og vil da gerne opleve det he he\nMichael Minh Phan 22-09-2011 11:40:41\nHar prøvet fx en HTC Desire, dengang den var i toppen. Synes aldrig den havde den feeling, som en iPhone har, men det formår en WP synes jeg.\nMichael Minh Phan 22-09-2011 11:41:32\nOg så er der de forpulede low-end mobiler, som fx HTC Wildfire og Samsung Galaxy ace\nLecter 15-09-2011 20:15:26\nDet er muligt at de forskellige producenters UI hakker. Android uden modifikationer gør ikke.....eller det har jeg ikke oplevet.\nMichael Minh Phan 15-09-2011 17:00:54\nHer er deres youtube channel, der viser deres styresystem, som er mest baseret på features og ikke apps.\nJ Andersen 19-09-2011 18:36:40\nDet er vist en joke. Det er jo bare reklamevideoer. Hvis du var mere end de 15-16 år du sikkert er, så ville du vide at hver evig eneste gang gang MS præsenterer et produkt så bliver det overhyped til det mest fantastiske. Og hver eneste gang så fejler det stort. Windows Mobile fik også samme slags anmelder og er endte i det rene møg.. ligesom deres styresystem til tablets etc.\nMon John Pedersen kan huske hvad han skrev om sidste version af Windows Mobile.. .som skuffer fælt og ingen gider have.\nMichael Minh Phan 23-09-2011 14:34:29\nJeg synes det er flot du kan bedømme mig udfra min alder, som du faktisk ved intet om. Måske er disse videoer blevet pyntet, men de features de viser er stadig sande. Jeg snakker udfra min egen erfaring, da jeg selv har en WP.\nNu skinner det måske lidt igennem at du J Andersen ikke er helt vild med MS ,og det er for så vidt ok ,men om WP7 bliver en succes kan man ikke vide ,men selve OS'et fejler bestemt ikke noget ,og mht brugerflade er det nok en smagssag ,sådan er det jo .Men MS har gjort hvad de kan mht at levere software så dev's kan gå igang med at udvikle apps til det ,nu har jeg selv skrottet Iphone og købt en HTC Trophy og den spiller fint ,selvom det er ikke den lækreste mobil sådan rent byggemæssigt den er sq faktisk grim ,men håber da at samsung og Nokia snart viser hvordan man laver noget ordentligt hardware .\nMichael Minh Phan 15-09-2011 16:48:16\nMultitasking som du siger der køre dårligt med apps, er fordi mango ikke er udkommet. Fordi før mango, var der ikke multitasking, og af den grund understøtter appsne det ikke. Microsoft har skrevet til alle developers at de kan indsende deres apps, med understøttelse af multitasking, så at appsne er klar når mango udkommer.\nJeg har en Omnia 7, og du siger de kører så flydende, og det gør de også! Prisen er på under 2000 kr., inde på amazon.de, og det er bare med at komme igang. :)\nErikS 17-09-2011 01:55:12\nOK - tak for tipset (dagsprisen på amazon.de er vist i mellemtiden desværre steget til ca. 2.400 DKK :-()\nMen: Hvordan får du dansk Mango på en tysk Omnia?\nMichael Minh Phan 17-09-2011 20:26:35\nI en windows phone er menuerne engelske. Du kan få også få dem på tysk, italiens, fransk og spansk. Med mango kommer der ikke dansk menu, ikke umiddelbart hvad jeg ved. Tror jeg har læst, at den vil komme i en opdatering senere.\nMed mango kommer der dog, dansk ordbog, dansk tastetur og dansk marketplace :)\nSå når du har en Windows Phone, kan du ændre sproget og alt det andet til forskellige sprog. Så når du har købt den, er sproget på tysk, men du kan ændre det til engelsk.\nDet er din Windows Live-ID som skal være dansk, hvis du vil have dansk marketplace. Fx er min email engelsk eller amerikansk, fordi så kan jeg skaffe apps til min mobil. Da marketplace ikke er udkommet til Danmark endnu :)\nMads 18-09-2011 03:20:50\nJeg synes jeg har læst et sted, at Dansk brugerflade kommer med Mango på danske (eller skandinaviske) telefoner..\nBrugerfladen er i hvert fald lavet - jeg har det på min WP (med ninja-triks).. Det eneste sted den danske brugerflade halter er i marketplace.. Men, mon ikke det kommer :)\nMange af de funktioner du nævner og som stadigt ikke virker ordentligt har været standard på Android i lang tid, så gad vide hvem der er gammeldags?\nUnder alle omstændigheder bliver det spændende at se hvad Nokia kan diske op med, nu hvor de ikke længere har ansvaret for softwaren. Desuden bliver samspillet mellem m$ baserede smartphones, tablets og Pc'ere spændende.\nMht samspillet mellem de forskellige platforme ,skulle du ha' set Build fra MS det bliver meget spændende med bla Win8 på tablets ,det jeg så var tablets og bærbare som bliver alvorlige medspillere ,Apple kan ikke læne sig tilbage nu .\nKim 15-09-2011 16:11:15\nJa, det er så iOS der er gammeldags. Android er mindre smidigt.\nLindberg 15-09-2011 15:35:47\nDer er altså ikke noget der kan vise en telefons UI som en video!\nKom igang :)\nMichael Minh Phan 15-09-2011 16:59:31\nG2 15-09-2011 15:30:52\nJeg glæder mig bare til at se Nokias WP7'ere...\nHot spot skulle komme i 7.5 ,syntes jeg har set Joe B ,spille og skifte til et andet program og tilbage der kørte spillet videre fra der hvor han slap ,så det er helt sikkert rettet i 7.5 ,tror der er mange som sidder og sukker efter Nokias bud på en wp7 mobil .


5 fysiske forberedelseselementer for golfspillere - Fit People\n5 fysiske forberedelseselementer for golfspillere\nGolf er en af de sportsgrene, der fortsætter med at vokse nonstop. Men golfspillere bliver ikke nødvendigvis mere fysisk forberedte, hvilket er nøglen til at låse op for deres fulde potentiale.\nInden for golf spiller fysisk forberedelse en stor rolle for atletens præstationsevne. Golfspillere skal være i god fysisk form for at låse op for deres fulde potentiale.\nHvis du derfor dyrker denne sport, er det vigtigt, at du opretholder et vis fitnessniveau, så du kan håndtere mulige ubalancer, mens du udfører tekniske bevægelser, samtidig med at du beskytter din ryg og muskler for at undgå skader.\nI denne artikel gennemgår vi også de fysiske forberedelseselementer til at spille golf, og vi ser nærmere på de mest almindelige skader, der kan opstå som et resultat af dårlig træning.\nDe tre grundlæggende, fysiske krav for golfspillere\nNår man analyserer golfspilleres aktivitet, er det nødvendigt at være særligt opmærksom på tre fundamentale faktorer, der kan forbedre den fysiske præstation. Hvis blot én af disse faktorer ikke fungerer korrekt, vil atletens potentiale reduceres markant.\nFysisk. Golf er ikke en særlig fysisk krævende sportsgren, men når det kommer til styrke neuromuskulær koordination, kan det være udfordrende. Det er fundamentalt, at musklerne, der er involveret i hvert sving, har en god synergi for at opnå optimale resultater.\nPsykologisk. Den psykologiske faktor er det vigtigste, hvilket er tilfældet i mange individuelle sportsgrene. Det er yderst vigtigt at være i stand til at fokusere, at være selvsikker og at evaluere sig selv, så man kan stå over for vanskeligheder under konkurrencer.\nTeknisk. Inden for golf kan tekniske færdigheder såsom præcision under sving være afgørende for at skille sig ud blandt rivaler.\nSom vi allerede har nævnt, har golfspillere mulighed for at vise al deres potentiale, når de er i god fysisk form. Det er derfor særdeles vigtigt at nævne nogle få nøglepunkter:\nFleksibilitet er vigtigt.\nGenerel styrke er yderst nyttigt. Vær særligt opmærksom på at træne din core og dine rotatormanchetter. Det er ligeledes nødvendigt at styrke både hofterne og de nedre muskler i kroppen. Du skal også træne dine muskler i armene, da de er nøglen til at udføre et godt sving.\nSelvom det ikke er lige så vigtigt som de sidste to punkter, kan det være nyttigt at opbygge kardiovaskulær udholdenhed.\nTil sidst bør du arbejde på at forbedre din neuromuskulære koordination.\nFem fysiske forberedelseselementer for golfspillere\n1. Du skal have en glimrende og funktionel bevægelseskapacitet, hvilket giver dig mulighed for at lave stabile sving under konkurrencer\n2. Du skal have korrekt kropsholdning. Dette er vigtigt for at opnå den korrekte kropsholdning, der får dig til at ramme golfkuglen på den mest effektive måde.\n3. Du skal vedligeholde fleksibilitet for at forhindre skader eller bevægelser, der kan kompromittere dine sving.\n4. Du skal opnå god stabilitet for at hjælpe dig med at være klar over din kropsholdning, når du har spillet i længere perioder.\n5. Du skal have fremragende koordination, så du kan tilføre så meget styrke som muligt, når det er nødvendigt.\nGolfskader grundet dårlig fysisk forberedelse\nNår man er i dårlig fysisk form, kan det medføre skader, hvilket er tilfældet i mange sportsgrene. I dag er antallet af golfspillere steget, og det er antallet af skader også grundet dårlig træning.\nI mange tilfælde kan skader være et resultat af en specifik fysisk tilstand såsom:\nProblemer med lænden. Det er meget almindeligt for både begyndere og professionelle spillere. Problemer med lænden stammer ofte fra manglende core-træning.\nSkader i skulderled. De mest almindelige skader i dette led har det med at være ubehag i acromioclaviculærleddet, glenoiden samt senebetændelse i rotatormanchetterne. Hvis der ikke gøres noget ved det, kan det føre til kroniske skader.\nTraumer eller slagskader. Denne form for skade påvirker som regel yngre spillere, og de er ikke særligt almindelige.\nGolf er helt klart en sport, som flere og flere er begyndt at spille. Det skyldes primært, at den er blevet mere tilgængelig. Men denne stigning i antallet af spillere kommer også med dårlig fysisk forberedelse til sådan en kompleks sportsgren. Den manglende træning resulterer dermed i en række patologier, der nemt kunne være undgået.\nFor alle, der viser en interesse for denne sport, er det essentielt at kende til reglerne og reguleringerne, i det mindste de vigtigste regler i go...\nAndre sportsgrene6 tips til at undgå knæskader på skituren


Velkommen til Vesterbro Ungdomsgård\nDa klubben på nuværende tidspunkt er lukket pga. Corona-virus, og vi derfor ikke kan være til stede på klubben, har vi besluttet at søsætte et nyt projekt vil kalder Online klub.\nDet vil være en et sted med virtuel undervisning og aktiviteter, som hele tiden vil blive opdateret med nyt indhold. Det vil (i begyndelsen) primært bestå af videoer fra alle husets afdelinger, men der vil også være et dagligt live-stream.\nFor at kunne komme ind på den online klub, skal I bare trykke på nedenstående link.\nDet kræver det et password, som I kan finde på I-portalen.\nGå til den Online klub\nhverdagen på Vesterbro Ungdomsgård\nVesterbro Ungdomsgård er et attraktivt fritidstilbud som understøtter at børn og unge skal blive så dygtige de kan og livsduelige. Vi har derfor fokus på trivsel, læring, fællesskab og demokratisk dannelse. Vores fritidstilbud summer af liv i unikke fysiske rammer med attraktive læringsarenaer som tilbyder forskellige akktiviteter hver dag - bl.a. idræt og leg, krea og design, opfinderiet, live- og bordrollespil, musik, kor, DJ, madværksted, gaming og meget mere. Vi er børn og unges mødested og fristed, hvor de ud fra behov, venskabsgrupper, interesse og motivation vælger til og fra blandt vores aktiviteter. Vi er et stort hus som er godt organiseret, har struktur i hverdagen, mange voksenstyrede aktiviteter og små klubber i klubben, så vi kan tilbyde nærværende voksne og trygge rammer.\nKlubben er fordelt på tre matrikler; Absalonsgade 8, Absalonsgade 10 og Eskildsgade 7, og huser over 1000 børn fordelt i alderen 10-18 år. Fritidsklubben, med sine 780 indmeldte, udnytter alle tre matrikler i dagligdagen, hvor Ungehuset, med sine 300 indmeldte, hovedsageligt bruger Absalonsgade 8 i aftentimerne.\nÅbent på Vesterbro Ungdomsgård\nSkolestart - velkommen tilbage:)\nVesterbro Ungdomsgård er en del af mange børn og unges fritid i København.\nLæs mere om vores pædagogiske fundament.\nVi har på Vesterbro Ungdomsgård mange aktiviteter i de forskellige afdelinger.\nLæs om aktiviteterne og afdelingerne i huset.\nPå Vesterbro Ungdomsgård har vi stor fokus på vores medlemmers trivsel.\nLæs om trivsel og inklusion på klubben.\nHvert år er der mulighed for at deltage på kolonier af kortere og længere varighed.\nLæs om de forskellige kolonier vi tilbyder.


Reform rammer jyske håndværkere | TV2 ØSTJYLLAND\nReform rammer jyske håndværkere\nHalvering af rejsefradrag møder kritik\n13. jun 2012, kl. 07:05\nNår regeringen med sin skattereform går til angreb på social dumping i form af løntrykkende østarbejdere, vil det i lige så høj grad gå ud over jyske håndværkere, skriver Morgenavisen Jyllands-Posten onsdag.\nRegeringen vil halvere det såkaldte rejsefradrag fra 50.000 til 25.000 kroner om året. Det er især østeuropæiske arbejdere, der bruger fradraget, når de arbejder i Danmark, hvilket er med til at gøre det muligt at underbyde danske løn og arbejdsvilkår.\nBeregninger fra Skatteministeriet viser imidlertid, at knap halvdelen af de 20.000 personer, stramningen vil ramme, er danskere. Især jyske håndværkere bruger fradraget, når de er udstationeret ved projekter omkring hovedstaden.\nDet udløser kritik fra blandt andre brancheorganisationen Dansk Byggeri, der mener, at tiltaget vil virke stik imod hensigten, så resultatet vil være flere udlændinge på byggepladserne end i dag.\n- Jyske virksomheder får meget svært ved at motivere deres ansatte til at rejse til Sjælland, siger Torben Liborius, erhvervspolitisk chef i Dansk Byggeri, til Jyllands-Posten.\n- Men for polakker og andre vil der stadig være et godt incitament til at tage arbejde i Danmark på grund af de højere lønninger, så vi forventer faktisk, at resultatet vil være flere udlændinge på byggepladserne end i dag, siger han.\nOgså fagforeningerne er utilfredse.\n- Det kommer til at ramme vores medlemmer, mener Finn Guldbech, der er formand for Blik- og Rørarbejderforbundet i Nord- og Midtjylland.\nSkatteminister Thor Möger Pedersen (SF) beklager, at danske håndværkere vil blive ramt. Men han håber på forståelse for, at løntrykkeriet skal bekæmpes.


Oakley Holbrook Solbriller : Holbrook Mat Sort 009102-52 57Mm : DK\nOakley Holbrook 009102-52 Mat Sort 57mm Polariseret\nGlas: Ice Iridium Polariserede\nFå disse solbriller i et væld af cool farver. Denne er flot i Mat Sort og samtidigt er det en solbrille i begrænset udgave. Men skynd dig – den vil ikke være på lager længe.\nDe polariserede glas på denne model udelukker genskin, så du nu ikke behøver, at knibe øjnene sammen, når solen skinner udenfor. Oakley har desuden lagt polariseringen ind i glassene, så der er ingen limede lag, der ødelægger dit udsyn. Det betyder intet forvrænget syn. Iridium-belægningen finjusterer desuden lystransmissionen for at give en endnu mere effektiv blokering af genskin.\nGlas i ægte Plutonite giver det klareste syn. High Definition Optics gør, at lyset ikke knækker, når det passerer gennem glasset (så alt ses på sin rette plads). Oakley-glas er skåret ud af samme ark, så de er fuldstændig ens. Derfor er det ingen uens flader, som kan lade genskinnet ind eller forårsage forvrængelse.\nHvert par Holbrook solbriller er lavet af det alsidige O-Matter. Det betyder at de er lette, for at give den bedste komfort, men super hårdføre. Et tre-punkts pasform holder solbrillerne på plads uden irriterende trykpunkter.\nAlle glas blokerer 100 % for UVA/UVB/UVC stråler og blåt lys op til 400 mn. Oakley solbriller leveres desuden med 1 års garanti.


Walimex pro Fresnel-Box Profoto\n/ Walimex pro Fresnel-Box Profoto\n2.256,00 kr Lagerstatus:\nFotoborde anvendes typisk til produktfotos eller fotografering af andre mindre objekter.\nFotoborde har den egenskab at de typisk består af et gennemlysbart materiale som gør at baggrunden lyses op og bliver helt ensfarvet. Dette er meget praktisk ved billeder til brug på websider eller anden form for reklame. Fotoborde virker både med flashlys og fastlys, men leveres typisk med fastlys da lyssætningen og skyggearbejdet er nemmest med fastlys.\nFor den perfekte blanding af lys og skygge\nFresnel linse på 22cm i diameter\nYderst tobust konstruktion\nAnvendelig på alle normale blitze grundet en udskiftelig adaptor\nInkl adaptorplade til Profoto


SIM-kort til andre enheder (varmepumpe, overvågning etc.)\nForside › Mobil › Andre enheder\nSIM-kort til andre enheder\nHvad er 2G?\nFlere og flere ting kan komme på nettet via 2G, 3G og 4G-signaler.\nDet er blevet ganske almindeligt, at man har forskelligt udstyr, man gerne vil have på nettet. Der kan være tale om overvågningskamera, varmepumpe, tyverialarm og meget andet.\nDet kan svinge meget fra udstyr til udstyr, hvad behovet er. Noget skal kunne sende SMS, andre sender data, mens andre har brug for at sende billede eller måske ligefrem video.\nDet betyder også, at det kan være vidt forskelligt, hvilken løsning, der er den rigtige.\nEn del udstyr modtager kun 2G, mens andet kun modtager 3G eller 4G. Andet udstyr kan bruge alle signaltyper. Det betyder også, at det kan være vidt forskelligt, hvilke abonnementer der overhovedet virker. Nogle taletidskort modtager kun 2G og/eller 3G. Andre modtager ikke 2G.\nFindes der abonnementer målrettet udstyret?\nGenerelt har udbyderne ikke meget fokus på abonnementer specifikt til denne type udstyr, men der er udbydere der tilbyder SIM-kort specifikt til varmepumper eller alarmer. Greentel er dog en undtagelse, og de har pakker der er målrettet de fleste typer udstyr. Hos de øvrige udbydere må du se mod enten forbrugsafregnede løsninger, mobilabonnementer, taletidskort eller datakort til mobilt bredbånd.\nGenerelt er pakkerne hos Greentel tilpasset, så indholdet er fordelt over et år, og dermed er der plads til større udsving, hvilket kan være praktisk, da eksempelvis midlertidige problemer med en varmepumpe kan få forbruget til at stige drastisk, ligesom der kan være udstyr hvor du primært har brug for kontakt til udstyret på bestemte tider af året.\nSIM-kortene har både 2G, 3G og 4G kontakt, så her behøver du blot være sikker på at udstyret faktisk virker på de danske frekvenser, og til de traditionelle mobilsignaler – er udstyret købt i Danmark, burde der ikke være problemer her.\nAlt i alt er Greentel derfor et godt sted at overveje, om der er en pakke der passer en.\nHvis man har udstyr, der kommer til at bruge enten rigtigt meget data, eller sende virkelig få SMS’er kan det dog være værd at overveje et taletidskort eller et forbrugsafregnet abonnement. Her er det dog vigtigt, du sikrer dig, at abonnementet kan virke med det udstyr, du har – du bør derfor undersøge, om dit udstyr virker med både 2G, 3G og 4G – gør det det, vil der ikke være problemer.\nSe abonnementer til andre enheder på Greentels hjemmeside\nUdover Greentel tilbyder Sim Supply også løsninger specifikt til eksempelvis Varmepumper.\nNederst på siden finder du priser på forbrugsafregnede abonnementer.\nHvad modtager mit udstyr?\nFørst og fremmest skal dit udstyr naturligvis kunne bruge SIM-kort. En del udstyr virker via WIFI, og her er det et særskilt abonnement, du skal bruge og være koblet på via traditionelt trådløst netværk fra en bredbåndsforbindelse eller alternativt mobilt bredbånd. I stedet skal det være 2G (GSM/EDGE), 3G (UMTS/HSPA) eller 4G (LTE) signaler, den modtager.\nVirker udstyret med både 2G og 3G, bør der heller ikke være problemer, men virker det kun med 2G eller kun med 3G og/eller 4G, bør du undersøge, om abonnementet rent faktisk virker på en af disse teknologier.\nGenerelt bør du allerede på æsken kunne se, hvilke teknologier enheden virker med – og her kan der altså både stå 2G/GSM/EDGE, 3G/UMTS/HSPA og 4G/LTE.\nHvis dit udstyr er købt uden for EU-lande, bør du også undersøge, om udstyret faktisk virker på de europæiske frekvenser – står der direkte, at den vil virke i EU, bør du naturligvis kunne forvente det, og det bør du også kunne forvente, hvis det er købt i Danmark eller et andet EU-land til lokale forbrugere.\nI Danmark bruger vi følgende frekvenser / bånd:\nBand 20: 800 MHz (4G, ikke 3)\nBand 8: 900 MHz (3G og 2G, alle netværk)\nBand 3: 1800 MHz (4G og 2G, alle netværk)\nBand 1: 2100 MHz (3G, alle netværk)\nBand 7: 2600 MHz (4G, alle netværk)\nBand og MHz er reelt blot to forskellige måder at opgive det på, så der er ingen forskel på om der står eksempelvis Band 20 eller 800 MHz – bemærk at teknologierne ikke har adgang til samme bånd. Hvis enheden understøtter 4G på band 8 / 900 MHz har du altså ikke adgang, da signalet der sendes i Danmark er 2G og 3G på dette frekvensbånd.\nI tabellen herunder ser du forskellige priser på primært forbrugsafregnede abonnementer. Bemærk at en del af dem har et minimumsforbrug om måneden, som typisk er på 10-30 kroner. Blandt de billigste på det punkt er OK Mobil, hvor minimumsforbruget i skrivende stund er 10 kroner pr. måned.\nOmvendt kan oprettelsesprisen også hurtigt blive ligeså væsentlig på de forbrugsafregnede løsninger.\n10 øre/1 kr.\nDet er naturligvis vigtigt, dit udstyr faktisk har dækning.\nHvis det blot skal kunne sende SMS’er vil der typisk være fornuftig dækning stort set overalt. Skal det kunne sende data, kan det være lidt mere væsentligt med godt signal, men generelt bør enheder med SIM-kort ikke sende data i så god kvalitet, at de højeste hastigheder er nødvendige.\nIkke desto mindre kan det være en rigtigt god idé at kaste et nærmere blik på dækningskortene, for at sikre sig at dækningen er fornuftigt i dit område. Vi har samlet et overblik over nogle af de væsentlige udbyderes dækningskort. Ikke alle udbydere er med på listen, men alle netværk til mobiltelefoni i Danmark er repræsenteret.