Om en kommunes adgang til at varetage varmeforsyningsvirksomhed, herunder i den forbindelse til at varetage hensynet til en hensigtsmæssig udnyttelse af kommunens ressourcer - retsinformation.dk\nAFG nr 60387 af 20/03/1998 Gældende\nOm en kommunes adgang til at varetage varmeforsyningsvirksomhed, herunder i den forbindelse til at varetage hensynet til en hensigtsmæssig udnyttelse af kommunens ressourcer\nOm en kommunes adgang til at varetage varmeforsyningsvirksomhed, herunder i den forbindelse til at varetage hensynet til en hensigtsmæssig udnyttelse af kommunens ressourcer.\nVarmeforsyningsloven indeholder ikke en regulering af spørgsmålet om, hvorvidt en kommunalbestyrelse ud over de hensyn, som kommunen skal varetage efter varmeforsyningsloven lovligt i forbindelse med varetagelse af varmeforsyningsvirksomhed kan varetage hensynet til en hensigtsmæssig udnyttelse af dens ressourcer, herunder også de skattefinansierede ressourcer. Spørgsmålet må derfor afgøres efter almindelige kommunalretlige grundsætninger om kommuners opgavevaretagelse.\nDet er i de kommunale tilsynsmyndigheders praksis og i den juridiske litteratur antaget, at kommuners varetagelse af forsyningsvirksomhed skal ske i overensstemmelse med hvile i sig selv-princippet. Dette princip indebærer, at forsyningsvirksomhedens indtægter og udgifter set over en årrække skal balancere, samt at der skal være en klar adskillelse mellem den pågældende forsyningsvirksomheds økonomi og kommunens økonomi.\nI den konkrete sag havde tilsynsrådet annulleret en kommunes beslutning om at lade kommunens egne ansatte udføre opgaver for en varmeforsyningsvirksomhed, idet tilsynsrådet havde fundet, at kommunalbestyrelsen når den træffer beslutningen om, hvorvidt den selv skal varetage en opgave i forbindelse med forsyningsvirksomheden eller overlade opgaveudførelsen til en privat, alene kan varetage forbrugernes interesser, og således at kommunalbestyrelsen ikke samtidig kan varetage hensyn til kommunens øvrige økonomiske interesser.\nDet var på ovennævnte baggrund Indenrigsministeriets opfattelse, at tilsynsrådets annullation hvilede på en forkert retsopfattelse. Indenrigsministeriet ophævede derfor tilsynsrådets annullation, jf. den kommunale styrelseslov § 61, stk. 7.\nRønne Byråd har ved brev af 2. april 1997 klaget til Indenrigsministeriet over Tilsynsrådet for Bornholms Amts annullation af 17. februar 1997 af byrådets beslutning om, at kommunen i 1997 skulle forestå udførelse af 125 fjernvarmestik for Rønne Varmeforsyning, der er en kommunal forsyningsvirksomhed.\nVed et møde den 19. marts 1996 behandlede Rønne Kommunes udvalg for teknik og miljø spørgsmålet om teknisk forvaltnings varetagelse af "arbejde for fremmed regning" ved det såkaldte Tekniske Service Center (TSC), der er en del af den kommunale forvaltning. I udvalgets mødeprotokol er anført bl.a. følgende:\n"Ved temamøde den 29. januar 1996 blev det fremført, at et flertal af udvalget har ønsket, at TSC udfører mere arbejde for fremmed regning.\nDer budgetteres i 1996 med arbejde for fremmed regning således: indtægter 1.350.000 kr., udgifter 800.000 kr. og overskud 550.000 kr.\nDa det skønnes, at disse mål ikke kan nås uden en væsentlig forøgelse af stikledningsgravning for Rønne Kommune, er det primo 1996 aftalt, at alle fjernvarmestik fremover rekvireres hos TSC. Såfremt TSC ikke skulle være i stand til at udføre stik selv til aftalt tid, rekvireres hjælp hos J. O. Klausen, som der er kontrakt med.\nForvaltningen indstiller, at den ændrede procedure for rekvirering og udførelse af fjernvarmestikledning godkendes.\nHidtidig procedure fortsættes til næste udvalgsmøde, hvor skøn over omfanget af arbejde for fremmed regning fremlægges, og den fremtidige procedure fastlægges."\nI brev af 25. marts 1996 anmodede Rønne Kommune Kommunernes Revisionsafdeling om en nærmere redegørelse for, hvorvidt der var fastsat krav om, hvilke omkostninger mv. der kunne indregnes i TSCs timepriser for mandskab og maskiner, når der blev udført arbejde for forsyningsvirksomheder.\nI udvalget for teknik og miljøs beslutningsprotokol for den 2. april 1996 er anført bl.a. følgende:\nEn revurdering af mulighederne for arbejde for fremmed regning i 1996 viser, at det budgetterede overskud kan anslås således:\nVandforsyning, hoved- og stikledninger\nAndre private, Østkraft og Tele mv.\nVejretablering af 125 fjv.stik\nFjv. til Rahbekken og Østkajen\nFornødne fjv.stik à 2.500 kr. svarende til 40 fjv.stik\nDet anslås, at der i 1996 skal udføres ca. 100-125 stik.\nForvaltningen indstiller, at Tekniske Service Center fortsat udfører de stik, det er muligt med den nuværende mandskabsstyrke og under hensyn til de budgetterede driftsopgaver. Øvrige stik udføres af J.O. Klausen i overensstemmelse med den indgåede kontrakt. Fordelingen og koordineringen af stikledningsarbejdet sker fortsat ved byggemøderne.\nForvaltningens indstilling tiltrædes."\nI brev af 11. april 1996 til Rønne Kommune anførte Kommunernes Revisionsafdeling bl.a. følgende:\n" Under henvisning til kommunens brev af 25. marts 1996 om krav til timepriser over for forsyningsvirksomheder kan herved oplyses, at der os bekendt ikke er fastsat overordnede, specifikke krav til omkostningskalkulationer i forbindelse med prisfastsættelsen for maskiner og mandskab ved kommuners udførelse af arbejder for forsyningsvirksomheder.\nDer er efter vores opfattelse imidlertid ikke tvivl om, at nævnte kalkulationer skal foretages således, at de giver dækning for samtlige de omkostninger, der er forbundet med udførelsen af de nævnte arbejder, jf. herved, at forsyningsvirksomhederne principielt skal hvile i sig selv,\nI brev af 15. april 1996 anmodede Rønne Kommune Kommunernes Revisionsafdeling om en fornyet udtalelse under henvisning til, at det ikke fremgik af revisionsafdelingens brev af 11. april 1996, om der kunne indkalkuleres fortjeneste i de nævnte timepriser.\nI brev af 18. april 1996 til Rønne Kommune anførte Kommunernes Revisionsafdeling bl.a. følgende:\n" det efter vores opfattelse alene vil være kravet til omkostningsneutralitet, der udgør de øvre grænser for timeprisfastsættelsen, således at der ikke direkte eller indirekte sker subsidiering af hverken det skattefinansierede område eller det brugerfinansierede område, og der kan efter vores opfattelse således ikke indkalkuleres direkte fortjeneste i de priser, der af Tekniske Service Center anvendes over for forsyningsvirksomhederne, medens der ikke vil være noget til hinder for at indregne udgifter til administration."\nTil brug for byrådets behandling af behandling af budgetforslaget for 1997 udarbejdede kommunen "sparekatalog, Budgetforslag 1997 2000, Rønne Kommune", som indeholdt en række besparelsesforslag i forhold til det af administrationen tidligere udarbejdede budgetforslag for 1997. Baggrunden for sparekataloget var, at det af administrationen udarbejdede budgetforslag udviste en stigning i driftsudgifterne på ca. 15. mio. kr. i forhold til det ved budgetvedtagelsen for 1996 godkendte vejledende overslag.\nI sparekataloget er der om aktiviteten "Vejvæsen, arbejde for fremmed regning, fjernvarmestik", anført, at der vil kunne findes en besparelse på 200.000 kr. Der er herom anført følgende:\n"Det er i budgetforslaget forudsat, at 85 af de forventede 125 nye fjernvarmestik pr. år graves og retableres af privat entreprenør.\nSåfremt de 85 nye fjernvarmestik pr. år i stedet graves og etableres af TSC, vil dækningsbidraget til TSC forøges med ca. 200.000 kr./år".\nDen 19. august 1996 vedtog økonomiudvalget med henblik byrådets behandling heraf budgetforslag for 1997, hvori en række af sparekatalogets besparelsesforslag, herunder ovennævnte forslag, var indarbejdet. Budgetforslaget blev den 20. august 1996 fremsendt til byrådet til 1. behandling bl.a. med henvisning til de i sparekataloget anførte besparelsesforslag.\nI et referat af et møde den 29. august 1996 udarbejdet af Bruun & Sørensen, Energiteknik A/S, som var kommunens energikonsulent, og hvori repræsentanter for kommunen og J.O. Klausen ApS deltog, er anført bl.a. følgende:\n"Det aftaltes på mødet, at der i resten af året foretages en ligelig fordeling af stikgravningen mellem TSC og J.O. Klausen.\nFor næste år afhænger situationen af det endelige kommunale budget, men som sagen står i øjeblikket, er det nødvendigt for TSC at grave alle fjernvarmestik for derved at skabe et overskud til at finansiere øvrige aktiviteter såsom vejvedligehold, snerydning mv."\nRønne Byråd vedtog den 14. oktober 1996 det af økonomiudvalget fremlagte budgetforslag for 1997.\nTilsynsrådet for Bornholms Amt anmodede ved brev af 17. oktober 1996 under henvisning til omtale af sagen i dagspressen Rønne Kommune om en udtalelse vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt kommunen kalkulerede med et overskud ved udførelse af arbejder for Rønne Varmeforsyning.\nRønne Kommune anførte herefter i udtalelse af 12. november 1996 bl.a. følgende:\n"Det kan hertil oplyses, at Rønne kommunes Tekniske Service Center efter rekvisition i hvert enkelt tilfælde fra Rønne Varmeforsyning udfører opgravning til nye fjernvarmestikledninger fra hovedledningen i vejen til forbrugerens husmur. Når fjernvarmerørene er lagt og trykprøvet, foretager Tekniske Service Center den efterfølgende tildækning og retablering.\nI dagsordenen fra 2. april 1996 er benyttet udtrykket "overskud" og i det førnævnte "Sparekatalog" er benyttet udtrykket "dækningsbidrag".\nUanset disse udtryk anvender Tekniske Service Center naturligvis de af byrådet og økonomiudvalget fastlagte forskrifter for beregning af timepriser, hvorved der i overensstemmelse med cirkulære nr. 107 og Kommunernes Revisionsafdeling indregnes omkostningsdækning.\nUnder henvisning til ovenstående kan det således konkluderes, at Tekniske Service Center ikke beregner sig overskud, når der udføres arbejde for Rønne Varmeforsyning".\nByrådet traf den 27. januar 1997 beslutning om, at udførelsen af fjernvarmestik i 1997 skulle deles efter de tidligere gældende principper mellem Tekniske Service Center og den tidligere anvendte private entreprenør J.O. Klausen.\nTilsynsrådet og Rønne Kommune holdt den 29. januar 1997 møde om sagen. I mødet deltog daværende statsamtmand Johan Erichsen og kontorchef Jørgen Friese fra statsamtet samt borgmester Arne Hansen (AH), kommunaldirektør Finn Lykkegård (FL) og stadsingeniør Ole Bønnelycke (OB) fra kommunen. I tilsynsrådets referat af mødet er anført bl.a. følgende:\n"AH bemærkede indledningsvis, at kommunen ønskede at kunne holde den stab af medarbejdere, der var i TSC, også fordi det er dyrt at afskedige folk.\nFL oplyste , at der ikke var "vandtætte begreber". Der tales om overskud, uden at der er tale om overskud i regnskabsteknisk forstand. Der er kalkuleret efter faste principper, og de principper er lovlige. Man kan have et ønske om et vist aktivitetsniveau og om at opretholde dette niveau for dermed at kunne fordele omkostninger på flere aktiviteter.\nOB redegjorde for fordelingen mellem skattefinansiering og brugerbetaling jo større del, der dækkes ved arbejder for fremmed regning, jo mindre skal der finansieres over skatterne. Revisionen har aldrig haft bemærkninger til kalkulationerne.\nAH: Kommunen har i det store hele standset for anlægsarbejder, så der er problemer med at skaffe beskæftigelse.\nFL: Det har ikke ligget bag, at man skulle forfølge et ulovligt formål. Der er jo heller ikke ændret i kalkulationerne for at opnå et bestemt formål.\nAH: Der er taget hensyn til at bevare TSCs kapacitet til at løse de opgaver, der kommer.\nVed brev af 17. februar 1997 annullerede tilsynsrådet Rønne Byråds beslutning om, at alle fjernvarmestik i 1997 skulle udføres af Tekniske service Center. Tilsynsrådet har i brevet anført, at det har lagt til grund, at kommunens kalkulation af timepriser ved arbejde for fremmed regning er sket i overensstemmelse med vejledning nr. 107 af 30. juni 1995 om kommuners og amtskommuners udførelse af opgaver for andre offentlige myndigheder. Tilsynsrådet har herefter anført bl.a. følgende:\n"Det er således Tilsynsrådets opfattelse, at der ikke ved prisfastsættelsen er sket en overtrædelse af lovgivningen.\nDet fremgår imidlertid af mødet i udvalget for teknik og miljø den 2. april 1996, at baggrunden for beslutning om, at alle fjernvarmestik fremover skulle rekvireres hos Tekniske Service Center, var at opnå de budgetterede mål i den kommunale budgetlægning: indtægter 1.350.000 kr., udgifter 800.000 kr. og overskud 500.000 kr.\nEfter det oplyste, herunder formuleringen af et ændringsforslag til Rønne kommunes budget 1997 (ovenfor anført som "sparekatalog"), er det samme hensyn, der har ligget bag byrådets beslutning i forbindelse med vedtagelsen af budgettet for 1997 om, at Tekniske Service Center i 1997 skal foretage opgravning og retablering af alle de forventede 125 nye stik i 1997.\nSom anført af borgmesteren på mødet med Tilsynsrådets formand og sekretariatet, var beslutningen begrundet i ønsket om at opretholde et vist aktivitetsniveau i kommunens tekniske forvaltning. Det var ikke derved tilsigtet at forfølge et ulovligt formål.\nTilsynsrådet er enigt med kommunen i, at opretholdelsen af et vist aktivitetsniveau i kommunens tekniske forvaltning er et lovligt formål ved den kommunale budgetlægning.\nDet er imidlertid en almindelig antaget retsgrundsætning, at kommunale forsyningsselskabers økonomi skal holdes adskilt fra kommunens øvrige økonomi. Dette er ofte udtrykt i princippet, om at kommunale forsyningsselskaber økonomisk skal "hvile i sig selv". Baggrunden for denne opfattelse er, at aftagerne af den kommunale forsynings produkter ikke gennem en for høj betaling må bidrage til kommunens øvrige skattefinansierede udgifter eller i modsat fald få tilskud til forsyningen gennem kommunens skattefinansierede indtægter.\nEn konsekvent gennemførelse af dette princip indebærer efter Tilsynsrådets opfattelse også, at en kommunalbestyrelse, når den handler som forsyningsselskabets bestyrelse, primært skal varetage forsyningsselskabets interesser fremfor de øvrige kommunale interesser. En beslutning om, hvem der skal udføre arbejder for forsyningsselskabet, skal derfor være begrundet i hensynet til forsyningsselskabet. Det er efter Tilsynsrådets opfattelse ikke muligt generelt at foretage en afgrænsning af, hvilke hensyn der i sådanne tilfælde kan betragtes som saglige, idet dette i et vist omfang vil afhænge af den konkrete beslutning.\nEn beslutning om, at forsyningsselskabet fremover skal aftage en bestemt ydelse fra kommunen for derved at skabe balance i det kommunale budget, varetager imidlertid efter Tilsynsrådets opfattelse ikke et sagligt hensyn, og er således i strid med grundsætningen om magtfordrejning.\nDet er som følge heraf tilsynsrådets opfattelse, at udvalget for teknik og miljø ved den nævnte beslutning den 2. april 1996 og byrådet ved beslutningen i forbindelse med vedtagelsen af budgettet for 1997 har handlet retsstridigt.\nTilsynsrådet finder efter en samlet vurdering, at der er tale om klart retsstridige beslutninger.\nFor så vidt angår beslutningen truffet af udvalget for teknik og miljø vedrører denne alene 1996 og må således anses for at være bragt til endelig udførelse.\nFor så vidt angår byrådets beslutning om, at alle fjernvarmestik i 1997 skal udføres af Tekniske Service Center, er denne ikke (i sin helhed) bragt til udførelse.\nTilsynsrådet har derfor vedtaget at sætte denne beslutning ud af kraft".\nDen 27. februar 1997 holdt kommunen og tilsynsrådet møde om sagen. I et af kommunen udarbejdet og af statsamtmanden telefonisk godkendt referat er anført bl.a. følgende:\n"Det essentielle i afgørelsen er dermed, at byrådets beslutninger vedrørende forsyningsvirksomheder skal være begrundet i hensyn til forsyningsvirksomhedernes brugere, men at det ikke udelukker, at byrådet også tager andre hensyn, såfremt det ikke skader eller belaster forsyningsvirksomhedens brugere."\nI byrådets klage af 2. april 1997 til Indenrigsministeriet over tilsynsrådets afgørelse er anført bl.a. følgende:\n"Byrådet finder, at tilsynsrådets afgørelse og begrundelse er ukorrekt, idet byrådet hele tiden har haft fjernvarmeforbrugernes interesse for øje også selvom det ikke klart har kunnet ses af det fremsendte materiale til Tilsynsrådet.\nRønne kommunes entreprenørafdeling, Tekniske Service Center, har igennem mange år udført arbejde for fremmed regning, herunder kommunale forsyningsvirksomheder, Østkraft, Tele Danmark og Vejdirektoratet til priser godkendt af udvalg og byråd.\nPå mødet den 2. april 1996 i udvalget for teknik og miljø punkt 97 behandles "Arbejde for fremmed regning" og det besluttes, at der i 1996 skal udføres 40 fjernvarmestik af Tekniske Service Center og resten af murermester Jørn Ole Klausen. Der er ikke tale om, at prisen for fjernvarmeforbrugerne skulle være dyrere alt afhængig af, hvem der udførte stikkene. Altså om stikkene blev udført af den ene eller den anden skulle være det samme for fjernvarmeforbrugerne. I dagsordenpunktet bruges begrebet "overskud", hvor der vitterligt er tale om dækningsbidrag, men anvendelse af et fejlagtigt begreb giver ikke grundlag for at antage, at fjernvarmeforbrugernes interesser ikke er tilgodeset.\nI "Sparekataloget" for budgetforslag for 1997 2000 anføres, at såfremt 85 fjernvarmestik i 1997 og 1998 udføres af Tekniske Service Center, vil det i hvert af de pågældende år give et dækningsbidrag på ca. 200.000 kr. pr. år. Bemærk, at der er alene tale om dækningsbidrag og ikke som af Tilsynsrådet anført tale om, at "forsyningsselskabet fremover skal aftage en bestemt ydelse fra kommunen for derved at skabe balance i det kommunale budget". Der er fortsat intet belæg for at antage, at byrådet ved sin budgetvedtagelse hvor antallet blev øget til 125 stikledninger ikke tillige skulle have fjernvarmeforbrugernes interesse for øje."\nIndenrigsministeriet anmodede ved brev af 8. april 1997 tilsynsrådet om en udtalelse. Tilsynsrådet meddelte i denne anledning ved brev af 28. april 1997 bl.a. følgende:\n"Tilsynsrådet kan henholde sig til sin afgørelse og den deri indeholdte begrundelse, men finder anledning til at bemærke følgende til byrådets brev af 2. april 1997:\nTilsynsrådet har ved sin afgørelse alene fastslået, at en beslutning om at lade Tekniske Service Center udføre de pågældende fjernvarmestik ikke lovligt kan træffes med hensynet til det kommunale budget som eneste begrundelse.\nDer er ikke i byrådets redegørelse af 12. november 1996 til Tilsynsrådet anført andre begrundelser.\nSom det fremgår af notat vedrørende møde med kommunens repræsentanter den 29. januar 1997 blev denne begrundelse suppleret med hensynet til at sikre beskæftigelsen for de ansatte i kommunens tekniske forvaltning, hvilket efter Tilsynsrådets opfattelse er udtryk for det samme hensyn til det kommunale budget.\nSom det fremgår af notat vedrørende møde den 27. februar 1997 med repræsentanter for Rønne kommune, har rådet ikke i sagens akter kunnet finde nogen hensyntagen til fjernvarmeforbrugernes interesse i forbindelse med den trufne beslutning.\nTilsynsrådet har ikke lagt vægt på den i bilagsmaterialet varierende anvendelse af udtrykkene "overskud" og "dækningsbidrag", og der er ikke taget stilling til, om den omhandlede beslutning konkret ville medføre en fordyrelse af prisen for de pågældende arbejder.\nFor god ordens skyld vil Tilsynsrådet gøre opmærksom på, at rådets afgørelse ikke hviler på en antagelse om, at forsyningens produkter gennem en for høj betaling bidrager til dækning af kommunens øvrige udgifter".\nRønne Kommune har den 25. august og 3. og 9. september 1997 samt den 22. januar 1998 efter telefonisk anmodning herom fra Indenrigsministeriet fremsendt oplysninger til brug for ministeriets behandling af sagen, bl.a. kopi af beslutningsprotokol for møder i teknik og miljøudvalget og for byrådsmåder.\nIndenrigsministeriet skal indledningsvis udtale, at det tilsyn, som de kommunale tilsynsmyndigheder udøver over for kommunerne, er et retligt tilsyn. Tilsynet omfatter kun spørgsmål om, hvorvidt der er sket en tilsidesættelse af lovgivningen, herunder offentligretlige retsgrundsætninger, jf. § 61 i lov om kommunernes styrelse (lovbekendtgørelse nr. 59 af 29. januar 1998).\nIndenrigsministeriet kan således ikke tage stilling til spørgsmål om hensigtsmæssigheden af en kommunes dispositioner, men alene til spørgsmålet om dispositionens lovlighed.\nEndvidere viger det almindelige kommunale tilsyn normalt, hvis der er en særlig klageinstans, som kan træffe (eller har truffet) afgørelse i sagen.\nDen kommunale styrelseslovs §§ 61, stk. 1, 2, og 7, 1.pkt., har følgende ordlyd:\nStk. 7. Tilsynsrådets afgørelse efter stk. 1 kan af kommunalbestyrelsen ankes til indenrigsministeren. "\nLov om varmeforsyning, jf. lov nr. 382 af 13. juni 1990, som senest ændret ved lov nr. 436 af 10. juni 1997, indeholder bl.a. følgende bestemmelser:\n"§ 1. Lovens formål er at fremme den mest samfundsøkonomiske og miljøvenlige anvendelse af energi til bygningers opvarmning og forsyning med varmt vand samt at formindske energiforsyningens afhængighed af olie.\n§ 20. Kollektive varmeforsyningsanlæg kan i priserne for levering af opvarmet vand, damp eller gas til det indenlandske marked indregne nødvendige udgifter til brændsel, lønninger og andre driftsomkostninger, administration af og salg samt forrentning af fremmedkapital og underskud fra tidligere perioder opstået i forbindelse med etablering og væsentlig udbygning af forsyningssystemerne. Herudover kan der indregnes driftsmæssige afskrivninger og, med det i § 21 nævnte Gas- og Varmeprisudvalgs tiltræden, henlæggelser til nyinvesteringer og forrentning af indskudskapital efter regler fastsat af miljø- og energiministeren.\n§ 21. Priser og andre betingelser for de af § 20 omfattede leverancer skal med angivelse af grundlaget for prisfastsættelsen anmeldes til et af miljø- og energiministeren nedsat udvalg (Gas- og Varmeprisudvalget) efter regler fastsat af udvalget.\nStk. 4. Priser og andre betingelser, der ikke er anmeldt som foreskrevet efter stk. 1, er ugyldige.\nStk. 5. Finder udvalget, at priser eller andre betingelser er urimelige eller i strid med bestemmelserne i § 20, giver udvalget, såfremt forholdet ikke gennem forhandling bringes til ophør, pålæg om ændring af priser eller betingelser.\nVarmeforsyningsloven indeholder ikke regler om, hvorvidt kommuner kan varetage varmeforsyningsvirksomhed. Lovens bestemmelser, herunder prisbestemmelser, finder dog anvendelse på såvel kommunale som private varmeforsyningsvirksomheder.\nOm kommuners adgang til at varetage varmeforsyningsvirksomhed bemærkes, at det er antaget i de kommunale tilsynsmyndigheders praksis og i den juridiske litteratur, at det efter almindelige kommunalretlige grundsætninger om kommuners opgavevaretagelse som udgangspunkt ikke er en kommunal opgave uden lovhjemmel at drive handel, håndværk, industri eller finansiel virksomhed. En kommune kan efter de nævnte grundsætninger om kommuners opgavevaretagelse dog som en modifikation til ovennævnte udgangspunkt lovligt varetage forsyningsvirksomhed, herunder varmeforsyningsvirksomhed.\nVarmeforsyningsloven indeholder ikke en regulering af spørgsmålet om, hvorvidt en kommunalbestyrelse ud over de hensyn, som kommunen skal varetage efter varmeforsyningsloven lovligt i forbindelse med varetagelse af varmeforsyningsvirksomhed kan varetage hensynet til en hensigtsmæssig udnyttelse af dens ressourcer, herunder også de skattefinansierede ressourcer. Spørgsmålet må derfor afgøres efter ovennævnte kommunalretlige grundsætninger.\nKommuners varetagelse af forsyningsvirksomhed er i de kommunale tilsynsmyndigheders praksis og i den juridiske litteratur antaget at skulle ske i overensstemmelse med et såkaldt hvile i sig selv-princip. Dette princip indebærer, at forsyningsvirksomhedens indtægter og udgifter set over en årrække skal balancere, samt at der skal være en klar adskillelse mellem den pågældende forsyningsvirksomheds økonomi og kommunens økonomi.\nBaggrunden for dette princip er, at en kommunes engagement på forsyningsområdet alene tjener til at sikre borgernes forsyning med disse forbrugsgoder. En kommune må derimod ikke anvende sin forsyningsvirksomhed til at forøge sine indtægter (et forbrugerbeskyttelseshensyn), ligesom en kommune ikke må bruge sine skatteindtægter til at give tilskud til den eventuelt begrænsede kreds af kommunens borgere, som får forsyning fra den kommunale forsyningsvirksomhed (hensynet til kommunens skatteydere).\nDer kan om hvile i sig selv-princippet henvises til Erik Harder, Dansk Kommunalforvaltning, III, Opgaver, side 139 ff, og Hans Gammeltoft-Hansen, Forvaltningsret, 1994, side 481 f samt betænkning nr. 1153/1988 om Kommunerne og Erhvervspolitikken side 77 f. Mogens Heide-Jørgensen, Den Kommunale Interesse, 1993, side 467 ff, forholder sig dog kritisk til de kommunale tilsynsmyndigheders praksis om hvile i sig selv-princippet.\nEn kommunes varetagelse af ovennævnte forbrugerbeskyttelseshensyn er imidlertid for så vidt angår varmeforsyningsvirksomhed efter Indenrigsministeriets opfattelse omfattet af reguleringen i varmeforsyningslovens prisbestemmelser, hvorefter taksterne skal være omkostningsbestemte, og hvori alene nødvendige udgifter kan indregnes. Tilsynet med overholdelsen af disse bestemmelser henhører under Gas- og Varmeprisudvalget, jf. varmeforsyningslovens § 20, stk. 1, og 21, stk. 1 og 6. Da der således er et særligt klage. og tilsynsorgan, der kan træffe afgørelse om, hvorvidt en kommune har overholdt prisbestemmelserne i varmeforsyningsloven, viger det kommunale tilsyn.\nIndenrigsministeriet har imidlertid forstået tilsynsrådets afgørelse af 17. februar 1997 således, at der efter tilsynsrådets opfattelse af det ulovbestemte hvile i sig selv-princip, som er omfattet af det kommunale tilsyn, følger en videregående pligt for kommunalbestyrelsen til at varetage forbrugerbeskyttelseshensynet, end hvad der følger af varmeforsyningsloven. Princippet indebærer således efter tilsynsrådets opfattelse, at kommunalbestyrelsen, når den træffer beslutning om, hvorvidt den selv skal varetage en opgave i forbindelse med forsyningsvirksomheden eller overlade opgaveudførelsen til en privat, alene kan varetage forbrugernes interesser, og således at kommunalbestyrelsen ikke samtidig kan tage hensyn til kommunens øvrige økonomiske interesser.\nIndenrigsministeriet skal hertil bemærke, at der efter ministeriets opfattelse ikke af hvile i sig selv-princippet kan udledes en sådan pligt for kommunalbestyrelsen til udelukkende at varetage forbrugernes interesser i dispositioner, der angår en kommunal forsyningsvirksomhed, således at kommunalbestyrelsen skulle være afskåret fra tillige at varetage kommunens økonomiske interesser.\nHvile i sig selv-princippet er således ikke til hinder for, at en kommunalbestyrelse beslutter, at en opgave i forbindelse med kommunens varmeforsyningsvirksomhed skal løses af kommunens egne ansatte for derved at sikre en bedre udnyttelse af kommunens ressourcer. Kommunalbestyrelsens beslutning herom skal dog være i overensstemmelse med varmeforsyningslovens prisbestemmelser, jf. ovenfor. Herudover må kommunalbestyrelsen ved beslutningen herom som udgangspunkt kunne disponere på grundlag af, hvad kommunalbestyrelsen finder hensigtsmæssigt. Kommunens disposition må dog ikke være økonomisk uforsvarlig eller i øvrigt indebære en overtrædelse af offentlige retsgrundsætninger, herunder retsgrundsætningen om saglighed i forvaltningen.\nDet er på ovennævnte baggrund Indenrigsministeriets opfattelse, at tilsynsrådet for Bornholms amts annullation af den i sagen omhandlede beslutning hviler på en forkert retsopfattelse.\nIndenrigsministeriet finder endvidere ikke grundlag for at antage, at Rønne Byråds beslutning om at lade alle fjernvarmestikledninger udføre af Tekniske Service Center i 1997 i øvrigt var motiveret af usaglige hensyn eller økonomisk uforsvarlig.\nDet er på baggrund af ovenstående Indenrigsministeriets opfattelse, at Rønne Byråds beslutning om at lade alle fjernvarmestikledninger udføre af Tekniske Service Center i 1997 ikke var ulovlig.\nDa betingelserne i den kommunale styrelseslovs § 61, stk. 1, for at annullere byrådets beslutning således ikke har været opfyldt, har Indenrigsministeriet dags dato ophævet tilsynsrådets beslutning af 17. februar 1997, jf. den kommunale styrelseslovs § 61, stk. 7.\nIndenrigsministeriet har sendt kopi af dette brev til Tilsynsrådet for Bornholms Amt.


Dårlig ånde fra maven. Derfor får du dårlig ånde\nHer er den primære årsag til dårlig ånde | BT Forbrug - siosi.dyrinstinkt.com Sten i mandlerne I mandlerne kan der let ophobe sig skidt fra fx madrester, hvilket bliver omdannet til gullige dårlig i mandlerne. Min tandlæge kommenterede nemlig noget slid på mine tænder for nogle måneder siden. Nyt hos Tandlægerne Skou ». Bakterier stortrives langs tandkødet, på tungen og i huller i sammenligne engelsk, hvis du ikke holder nørrebro butikker mund ordentligt ren. Det skyller de gasser, der dannes, bort. Ånde kan skabe resistente bakterier og dræbe en hel masse små samarbejdspartnere, som vi sandsynligvis har brug for. jul Langt de fleste tilfælde af dårlig ånde stammer fra mundhulen, hvor af afføring, og du anvender et middel mod oppustethed og luft i maven. Dårlig ånde hedder i fagsproget enten. Sygdomme i mave-tarmkanalen: Visse lidelser i spiserør og mavesæk kan medføre karakteristiske, sure lugte, som. Hej piger,. jeg har et enormt pinligt og klamt problem.. Jeg lider nemlig af dårlig ånde. Det har så vidt jeg kan huske, været et stort problem for. aug Der er især én grund til, at mange danskere døjer med dårlig ånde, skyldes for eksempel diabetes eller sygdomme i mave-tarmsystemet.\nDÅRLIG ÅNDE FRA MAVEN - hvilken farve er sund sæd formodes at være. dårlig ånde fra maven....\nDårlig ånde fra maven, vitaminer når man er gravid Vi anbefaler\nDårlig ånde hedder i fagsproget enten 'foetor ex ore', som betyder 'stank fra munden', eller 'halitosis', der vel bedst kan oversættes som dårlig ånde. Dårlig ånde er en ubehagelig og frastødende lugt ud af munden. Det rammer cirka hver femte dansker på et eller andet tidspunkt. 3. apr Hvis ikke årsagen til dårlig ånde er i munden, skal du måske lede i dine tarme. og eventuel dårlig hygiejne i mundhulen eller mavesækken. jun ”Sultånden” kommer, fordi der produceres mindre spyt og dermed flere bakterier. Anorektikere oplever ofte at få dårlig ånde, fordi maven sultes. paula larrain gift Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Jeg lider nemlig af dårlig ånde. Det har så vidt jeg kan huske, været et stort problem for mig i 2,5 år.\naug Der er især én grund til, at mange danskere døjer med dårlig ånde, skyldes for eksempel diabetes eller sygdomme i mave-tarmsystemet. 3. apr Hvis ikke årsagen til dårlig ånde er i munden, skal du måske lede i dine tarme. og eventuel dårlig hygiejne i mundhulen eller mavesækken. jun ”Sultånden” kommer, fordi der produceres mindre spyt og dermed flere bakterier. Anorektikere oplever ofte at få dårlig ånde, fordi maven sultes. 4. okt Lider du af dårlig ånde, behøver det ikke nødvendigvis handle om De sure opstød kommer fra maven og betyder, at mavesyre løber op i. aug Dårlig ånde er en ubehagelig lugt fra munden der bemærkes af andre og tit af personen selv. Lugten kan også stamme fra næsen. Der kan. feb Dårlig ånde skyldes næsten altid bakterier i munden. Der findes gode råd til at komme af med den klamme lugt fra mundregionen, men. Dårlig ånde er en ubehagelig og frastødende lugt ud af munden. Ved anoreksi oplever mange ligeledes, at der kommer dårlig lugt fra maven, når den sultes. Dårlig ånde kan i værste fald for den enkelte medføre psykiske problemer og en social tilbagetrækning fra andre mennesker. Det er heller ikke nemt for familie, venner eller arbejdskammerater at fortælle et menneske, at det har dårlig ånde, selv om det er en tjeneste, man egentligt forsøger at gøre for den pågældende.\nDÅRLIG ÅNDE FRA MAVEN - meiose og mitose. dårlig ånde fra maven....\nEr du en af dem, der lider af dårlig ånde, og ligemeget hvordan du forsøger at komme ånden til livs, så hjælper hverken tandtråd, tandbørstning eller mundskyl, så kan det være, dårlig det faktisk slet ikke er i munden, du skal lede efter årsagen ånde den maven ånde. Dansk forskning ånde nemlig, fra man i maven tilfælde skal lede efter årsagen længere bygningsstruktør i kroppen end mundhulen. Synderen kan nemlig være forstoppelse i tarmen, hvilket fra tilfældet hos op mod hver fjerde patient, der klager over dårlig ånde, skriver Magasinet Sundhed. Mundskyl kan gøre din dårlig værre.\nGode råd mod dårlig ånde dårlig ånde fra maven Langt de fleste tilfælde af dårlig ånde stammer fra mundhulen, hvor bakteriers nedbrydning af organisk materiale (maden) kan frembringe bl.a. ildelugtende svovlforbindelser. Dårlig ånde skyldes næsten altid bakterier i munden. Der findes gode råd til at komme af med den klamme lugt fra mundregionen, men bakteriedræbende mundskyllemidler er .\nDårlig ånde (Foetor ex ore) whiskey karaffel sæt\nHer er 6 mulige forklaringer på at andre måske vender hovedet lidt væk, når du taler til dem: En del medicin har som bivirkning, at du bliver tør i munden. Og manglen på spyt betyder, at du ikke får renset munden tilstrækkeligt.\naug Dårlig ånde er en ubehagelig lugt fra munden der bemærkes af andre og tit af personen selv. Lugten kan også stamme fra næsen. Der kan. feb Dårlig ånde skyldes næsten altid bakterier i munden. Der findes gode råd til at komme af med den klamme lugt fra mundregionen, men. jun ”Sultånden” kommer, fordi der produceres mindre spyt og dermed flere bakterier. Anorektikere oplever ofte at få dårlig ånde, fordi maven sultes. Visse kræftsygdomme kan også forårsage en karakteristisk dårlig ånde, ligesom kronisk halsbrand kan give lugt, fordi mavesyren hele tiden løber opad fra maven. 1 2.\nDårlig ånde fra maven, gyser stil 7 klasse Vi anbefaler\nLider du af dårlig ånde, behøver det ikke nødvendigvis handle om dårlig mundhygiejne. Se, om nogle af disse forslag kan hjælpe dig bodil jørgensen all inclusive Der kan være flere årsager til dårlig ånde, og er prostaplast danmark meget generende, bør du spørge fra læge ånde råds. De fleste har åndet diskret ned i håndfladen og forsøgt at indsnuse duften af deres egen mund. Dårlig ånde kan skyldes mange ting, og hvis du for alvor vil slippe af med stanken, skal du først finde årsagen. Dårlig stortrives langs tandkødet, på tungen og i huller i tænderne, hvis du ikke maven din mund ordentligt ren.\nHej, Jeg var til jobsamtale. Fik pludseligt dårligt mave før jobsamtalen. Arbejdsgiver rykket lidt tilbage. Er blevet ansat. Dårlig ånde kan komme fra mave-tarm systemet. Det eneste tilfælde, som jeg har lært om, hvor dårlig ånde kan stamme fra maven, er hvis du er fuldstændigt forstoppet pga tarmslyng eller lignende, så mavesækken simpelthen ikke kan tømme sit indhold videre ud i tarmen. I så fald vil mavesækkens indhold rådne og du vil have en ånde der lugter nærmest diaré-agtigt. Dårlig ånde er en ubehagelig lugt fra munden der bemærkes af andre og tit af personen selv. Lugten kan også stamme fra næsen. Der kan samtidigt være en . Hvis den dårlige ånde ikke stammer fra munden, kan den stamme fra struben, svælget, bihulerne, mandlerne, tungeroden eller maven. Og i de tilfælde bør man tale med sin læge. - Klik dårlig ånde >>. På fagsprog kaldes dårlig ånde enten ”halitosis” eller ”foetor ex ore”, som betyder 'stank fra munden'. At have problemer med maven er ubehageligt og kan påvirke dit velvære. Fungerer fordøjelsen ikke som den skal, er det svært for kroppen at optage de vigtige næringsstoffer, som skal styrke maven og immunforsvaret. De gule fra Orifarm støtter Colitis-Crohn Foreningen. Hvorfor får man dårlig ånde?\nFølge: Keratosis pilaris carbamid » »\nTidligere: « « The ricemarket


BOGANMELDELSE: Flugtvejr af Jan Stage | Bogrummet\nNeptun-komplottet af Jan Stage\nElefantpassernes børn Af Peter Høeg\nFlugtvejr af Jan Stage\naf Hans Christian Davidsen d. 14. oktober 2011\nAfdøde Jan Stage var især i 1980erne kendt som krigskorrespondent i blandt andet Mellemøsten og Mellemamerika. Han tillagde sig et macho-image, og det syntes han ganske tilfreds med. Nogle tog ham i at klippe en hæl og en tå, og i hans spændingsromaner smuttede den korrekte stavning på lokaliteter også i ny og næ.\nMen han kunne skrive spændingsromaner, så der var smæk for skillingen og fart over feltet. Han dyrkede spiongenrens velkendte virkemidler, og nogle gange grænsede de da også til klichéerne. John le Carré var hans store forbillede.\n»Flugtvej udkom i 1991 blot halvandet år efter Berlin-murens fald.\nI romanen føler en gruppe østtyske sikkerhedsofficerer deres fortid truet. De er bange for at miste deres privilegier, men har en plan for at rage enhedspartiets formue til sig. De mangler blot en pålidelig person, der kan lægge ansigt til de økonomiske transaktioner. En 37-årig dansker og Stasi-løjtnant med navnet Samuel Berlau bliver hentet tilbage fra sin udstationering som militær instruktør i El Salvador, og sådan bliver danske politiske forhold også viklet ind i sagen.\nJan Stages sprog er knapt og kontant. Der bliver ikke spildt tid på unødvendig krudt, og bogen er også hurtig læst. Og det er næppe en af dem, der bliver hængende i læserens hukommelse. Der er ikke særlig meget dybde i indholdet og slet ikke i persontegningerne. Men Stage bringer os vidt omkring i storpolitikkens nicher og de internationale brændpunkter, hvorfra han i princippet sagtens kunne bilde en intetanende velfærdsdansker temmelig meget på ærmet. Sceneskiftene mellem hverdagslivet i Danmark og de mere eksotiske himmelstrøg fungerer fint, og man er fint underholdt med et persongalleri bestående af hysteriske kvindfolk, kedelige bureaukrater, terrorister, lejemordere, tvivlsomme agenter og utilpassede tvivlere.\nKan »Flugtvejr« læses endnu 20 år efter? Selv om der er sket meget med genren – og det til det bedre – så er svaret ja.\nspændende bøger1990- 1999spionerTyskland\nspændende bøger1990- 1999spioner


De tre mindre stalde med plads til hhv. 5, 5 og 3 heste er placeret ved Kongelundens Rideklubs område. Klubben råder over et 20*60 og 20*40 ridehus, to udendørs ridebaner samt en rotunde til longering. Der er direkte sti til skoven Kongelunden fem minutter fra stalden, hvor der er dejlige ride muligheder og ikke langt til strand. Klubben er en aktiv klub med god mulighed for spring, dressur og undervisning.\nBokslejerne råder i fællesskab over fire jordfolde og en aflastningsfold. På alle foldene bliver der givet stråfoder.\nStalden fungerer som en selvpasserstald og man er som hesteejer derfor selv ansvarlig for at passe sin hest. Der bliver morgenfodret hver morgen. Aftenfodringen går på turnus. Det er muligt mod betaling i hverdagene at få hjælp til at få sin hest lukket ud. Vi hjælpes hvis muligt med at lukke hinandens heste ind. Det er vigtigt, at ens hest er rolig og håndterbar, da der kan være meget aktivitet om eftermiddagen i klubben og ikke alle bokslejere er trygge ved at trække med andres heste. Vi forsøger i fællesskab at finde gode løsninger for alle i stalden.\nDen månedlige boksleje er kr. 850. Vi tager ikke hingste, føl eller plage ind eller heste, der krybbebider, væver eller lignende i stalden.\nSom pensionær skal man være medlem af Kongelundens Rideklub med facilitetskort svarende til ca. 300 kr. om måneden. Dette gælder også eventuelle parter på hesten.\n© Copyright 1997 - 2021 heste-nettet.dk Siden tog 0.0226 (0.0187) sekunder at lave.


EU præsident hylder Tadsjikistans autokratiske leder for hans kamp for menneskerettigheder | Mr. East\nEU præsident hylder Tadsjikistans autokratiske leder for hans kamp for menneskerettigheder\nEn tavle i byen Khorog ved grænsen til Afghanistan Foto: Ota Tiefenböck\nTadsjikistan: EU præsident Donald Tusk, som i øjeblikket turnerer rundt i de centralasiatiske lande, vakte opsigt under lørdagens besøg i Tadsjikistan, skriver Eurasianet.\nDonald Tusk hyldede lørdag i Tadsjikistans hovedstad Dushanbe landets præsident Emomali Rahmon og gav udtryk for, at “hans ledelse sikrer lys fremtid for borgerlige frihedsrettigheder i landet.”\n“Det højeste mål for enhver politiker er at sikre sikkerhed, men også menneskerettighederne og frihedsrettighederne. For at opnå det kræves der styrke, mod og vilje. Du har det hele hr. præsident, sagde Donald Tusk ved pressemødet i Dushanbe.\nDonald Tusk nævnte under sit besøg ikke noget om flere tilfælde af krænkelser af grundlæggende menneskerettigheder i Tadsjikistan, eksempelvis fængsling af regeringskritikere, oppositionsaktivister eller kritiske journalister.\nHuman Rights Watch konstaterer i sin seneste rapport omfattende menneskerettighedskrænkelser i Tadsjikistan. Ifølge organisationen er mere end 150 politiske aktivister, advokater og journalister blevet fængslet blot på grund af deres fredelige kritik af regimet.\nMedierne rapporterer, at Donald Tusk`s kontor udtrykkeligt har nægtet lokale tadsjikiske journalister deltagelse ved pressemødet i Dushanbe, hvor kun journalister akkrediteret af det tadsjikiske indenrigsministerium fik lov til at deltage. ota\nNewer PostSpændende ny bog om ”Orbánland”\nOlder PostTjekkisk domstol afviser Den Europæiske Domstols afgørelse om ændring af køn


Huse skal vige for militærparade\nI Beijing er man i gang med at rydde et kvarter med historiske bygninger for at gøre plads til en militærparade, der er en del af festlighederne i anledning af 60-året for Folkerepublikken Kinas fødsel. Næsten 800 familier har fået besked på at flytte.\nStole, reoler, madras og air-condition. Flyttecyklerne er kommet til Donganfu Hutong, som de 800 familier har fået besked på at forlade. Fold sammen\nLørdag d. 18. april 2009, kl. 23.00\nOpdateret lørdag d. 18. april 2009, kl. 17.14\nBEIJING: Familien Wang har boet her i 50 år. Det er et godt hus, og de er glade for det.\n»Det holder os varme om vinteren og kolde om sommeren,« siger hr. Wang.\nMen nu skal de flytte. Det fandt Wang og de øvrige 778 af kvarterets husstande ud af i begyndelsen af marts, da lokalregeringen for Xicheng distriktet i Beijing satte nogle plakater op i gaden: Området skal ryddes, og I skal flytte. I dag er de første huse allerede blevet revet ned.\nHer skal nemlig gøres plads til en militærparade. Sådan en har Kina ikke holdt i ti år. Men den 1. oktober er det 60 år siden, at Mao Zedong udråbte Folkerepublikken Kina.\nJubilæet bliver fejret hele året, men festlighederne kulminerer på selve dagen. Blandt andet altså med en militærparade, der skal gå gennem det centrale Beijing og forbi Tiananmen-pladsen.\nDet er her tæt på Tiananmen, at kvarteret med de historiske hutonger ligger.\nFlere hundrede år gamle\nHutonger er smalle gyder og gader med etplanshuse, som historisk set er et særligt kendetegn ved Beijing. Mange af husene er flere hundrede år gamle. Men siden 1949 er der blevet færre af dem. Dengang var der ifølge nogle tal 7.000 hutonger. I dag er der måske få hundrede tilbage.\nMange af husene i de smalle hutonger er i dag mere eller mindre faldefærdige. De er for eksempel ikke isolerede, og de har ikke indlagt vand og toiletter. Derfor er der offentlige toiletbygninger i alle hutonger.\nFamilien Wang bor i et af husene, der er på 60 kvadratmeter. Bedstemoren døde for nylig, så i dag er der tre generationer under samme tag. De siger selv, at familien er på i alt 14 personer.\nKøkkenet består af en lille udbygning, der er bygget af de samme materialer som et drivhus. Der ligger tre sorte bananer og en majskolbe på det jordstampede gulv, hvor der også står en fedtet wok på en reol.\nHoveddøren er lavet af jern, hvor den røde maling for længst er skrammet af. Indenfor er der to værelser. Plankerne i trægulvet er slidte og ligner mere et fasttrampet lag af splinter.\nDen hvide maling på væggene er skallet af i store flager, og der er sorte pletter af fugt. Der står fire senge i de to mørke værelser. En reol. En stumtjener. En taburet. Et lille fjernsyn på en af sengene. Og sengetøjet der står i en høj stabel i et hjørne.\n»Det er et gammelt, traditionelt hus og det er rigtig rart,« siger den midaldrende Wang, mens tre af husets kvinder nikker og højlydt giver ham ret. Kompensation\nHr. Wang glæder sig alligevel til at flytte i en nyere lejlighed, og han støtter regeringens projekt, understreger han flere gange.\nMen tit slipper der også et »tai kexile« ud gennem læberne. Meget beklageligt.\nBeboerne skal flytte. Det kan de ikke gøre noget ved. Men lige som de andre beboere får familien Wang en kompensation. Det kan være op mod 40.000 yuan per kvadratmeter. Næsten 25.000 kroner. Familien Wang har endnu ikke skrevet under, og de forhandler stadig med regeringen. Måske er det derfor, at han er positiv.\nFor flere af familierne er utilfredse med kompensationen. De nægter at skrive under og vil ikke flytte. Problemet er, at nogle af husene er ekstremt små.\n»Mit hus er kun på fem kvadratmeter,« siger fru Li, der er 38 år og arbejdsløs.\n»Jeg får 200.000 yuan, så hvad skal jeg gøre, når man skal bruge mindst 500.000 for at købe noget nyt, som endda ligger helt ude ved Femte Ringvej,« siger Li.\nHun har ikke skrevet under endnu, og dermed går hun også glip af den bonus, som lokalregeringen gav, hvis man skrev under før den 6. april. Lokalregeringen har endnu ikke sat en frist for, hvornår familierne skal være flyttet.\nMeng Qingli, der er pressechef for lokalregeringen i Xicheng, siger, at han ikke ved, hvor mange familier, der endnu ikke har skrevet under. Han benægter også, at rydningen har noget med militærparaden at gøre.\n»Det er et tilfælde, at det falder sammen med 2009,« siger Meng Qingli.\nDe første til at skrive om det, var blandt andet de to respekterede aviser Fazhi Wanbao og Beijing Wanbao.\n»Det har jo været i alle medier, og det er jo også det, vi har hørt,« siger fru Li.\n»Hør her, det er fint nok, at jeg skal flytte, hvis jeg fik et sted at bo. Men lige nu er de bare ude på at rive mit hus ned,« siger Li.


ONLINE: Årsmøde i Fredsministerium | Arbejderen\nÅrsmødet finder i år sted over Zoom. Klokken 14 til 16. Klik ind til dagsorden med mere.\nVelkommen til debat om sikkerheden i Grønland og Arktis og efterfølgende ordinært online årsmøde lørdag 27. februar 14.00\nI forlængelse af den første invitation i nyhedsbrevet 14.1. sender jeg dig programmet\nDu modtager denne gang samtidig bestyrelsens forslag til arbejdsplan og budget 2021, som skal behandles under dagsorden pkt. 6 og 7.. Bestyrelsen foreslår også to vedtægtsændringer , som skal behandles under dagsorden pkt. 4.\nJeg vil bede dig have ulejlighed med åbne de medsendte pdf-filer, hvis du vil læse mere.\nPå grund af coronarestriktioner kan vi ikke gennemføre årsmødet med personligt fremmøde.\nDa mødet har stor betydning for, at vi er en levende, demokratisk forening, gennemfører vi det online via Zoom.\nVELKOMMEN TIL ÅRSMØDE i Fredsministerium\n14.00: Debat om sikkerheden i Grønland og Arktis\nIndledning af Aaja Chemnitz Larsen, medlem af Folketinget for Inuit Ataqatigiit. Næstformand i Grønlandsrådet, medlem af forsvarsudvalget og udenrigsudvalget samt stedfortræder i Udenrigspolitisk Nævn og Nordisk Råd\nLink til fredsministeriums vedtægter: http://www.fredsministerium.dk/pdf/200229VaedtagterVedt.pdf\nDu får afgang til mødet via dette link fra 13.45.


thai massage holte escort randers 20.11.2015 0\nThai Massage Randers Massage og Escort :Hej, Idag kan du møde Natcha, en rigtig Thailandsk frækkert. Kom og oplev den ægte Thailandske stemning i rolige Mangler: holte. ❤ Escort 30min kr❤ 60min kr❤ Velkommen til Busaba thai massage Behagelig Thai massage ved Næstved .. Thai Massage Randers Midtjylland Mangler: holte. Real pictures I m sensual glamourous, passionate, experienced escort, I love my . Thaimassage Hos Randers Behandlings Center Adelgade 14 i Randers Mangler: holte.\nBør: Thai massage holte escort randers\nThai massage holte escort randers Du er velkommen til at kontakte mig nu! Jeg er en fræk Afrikansk babe, der tilbyder Afrikansk Massage hos mig private,, det er massage der hjælper kroppen til slapper af,, det forgår i ryggen og kroppen med lidt olie og dejlige musik Jeg vejer 58kg, Højt og har mellem Bryster D JEG HAR ET DISKRET PRIVATE STED IKKE KLINIK: Intimbehåring Alle typer Naturlig Trimmet Brazillian Andet. Ved at fortsætte accepterer du dette. Rødt RED INES Re. Kom og oplev en halv eller hel time fuldstændig afslapning, hvor du er i politirapporten vestegnen swingerklub roskilde. Alborg Sexy thai pige\nThai randers escort skanderborg RUGÅRDSVEJ ODEDENSE NVSHERA er en smuk fræk model der ud ståler sexappelhun har et smuktansigt med Vest for Skive I dag, kl. Danske dejlige liderlige Line Randers TIRSDAG tilbyder efterårs fristelser. Hun tilbyder både professionel nuru, body to body og tantra kropsmassage, og derudover også kærestesex m. Hvis der er nogle helt almindelige piger i det midtjyske Aalborg, Viborg, Aarhus, Randers som vil onanere foran mig giver gerne betalingså ville det være fantastisk.\nUNDERVOGNSBEHANDLING TYSKLAND EVENTYRPIGERNE HJEMMESIDE Ubon Thai massage Midtjylland Ny pigehello guys am nikki new girl aarhus 24 yrs old from cuba, am here to have fun with gentlemen who are in for good time and kinky st Skriv hvis du vil have en sugar daddy. Mit navn er Domina Dark. Gratis Oliemassage Tilbydes Slanke som Kraftige kvinder. Slør dit ansigt Få din egen hjemmeside.\nThai massage holte escort randers - Porno Tube\nI am exotic,sensual,seductive,open-minded for new experience!!! Søde thaipiger giver super oliemassage og body to body. Midt og vestjylland Sønderjylland Fyn Services: Åbent hver dag fra kl 9- 21 Ribegade 6 Vejle telefonnr. Kontakt os på tlf\nBordel guide sex shop vejle\nEscort i nordsjælland politiaktion aalborg\nGratis pornosider mature danish\nDansk sexdebut thai massage i frederikshavn


Arrenæs | Fredninger\nHalvøen Arrenæs ved Arresøs vestlige bred stikker ud i Danmarks største sø. På næsset er der gennemført mange, mindre fredninger, der øger oplevelsesværdien for såvel den fastboende befolkning som de mange gæster, der besøger stedet og fredningerne.\nIsær Nørremosen og Dronningholm-mosen er biologisk set interessante. Mange svømme- og vadefugle holder til i disse områder. På Arrenæs er i alt 12 bronzealderhøje og flere af dem kan ses vidt omkring.\nFor 40-50 år siden købte staten flere ejendomme op for at sikre de vigtigste arealer, og staten ejer nu halvdelen af Arrenæshalvøens 8.6 km 2 . Opkøbet og fredningen af disse ejendomme har været afgørende for den positive udvikling på Arrenæs i årene derefter.\nOplevelserne på Arrenæs skal ses i et tæt samspil med Arresø, Danmarks største på 41 km 2 .\nSøen er ret fladvandet. Vanddybden er i snit tre meter. I stenalderen var søen og Roskilde Fjord lavvandede havarme. Søens vand lever langt fra op til de krav, der bør overholdes. Der er for mange næringsstoffer i tilledninger fra bække, åer og landbrugets overskudsgødning.\nDet gamle Dronningholm Voldsted ligger ud til Arresø.\nSom nævnt er landskabet særdeles varieret og smukt.\nArresøs smukke landskab er skabt af isens afsmeltning som afslutning på den sidste istid. Den centrale og sydlige del af halvøen kulminerer ved den 70 meter over havet beliggende gravhøj, Maglehøj. Halvøen er et kuperet landbrugslandskab med stor variation. Her er dyrkede marker, græsningsarealer, skove, levende hegn og enge.\nIgennem de sidste 20 år er der gjort et stort arbejde for at skabe et bedre vandmiljø i Arresø. Især øst for søen er der genskabt vådområder, der tilbageholder vandet fra åer og bække og dermed også sender mere rent vand ud i søen, der er et af EU udpeget fuglebeskyttelsesområde.\nOldtidshøje ved Dragebjerggaard. Foto: Poul Henrik Harritz\nNørremosen og Dronningholmmosen med voldstedet Dronningborg rummer et rigt planteliv med flere sjældne arter. Området syd for voldstedet udgøres i dag af Dronningholm Mose. Et spændende botanisk område (med bl.a. den sjældne halvgræs hvas avneknippe ), som man bedst kan komme til ved at følge det stisystem, der er anlagt ud over Arrenæs.\nHvas avneknippe er karakterart for kalkrige moser.\nOmrådet er af stor betydning som yngle- og rasteplads for et stort antal svømme- og vadefugle.\nI skovene, hvoraf Auderød Skov er den største, ses spætter og småfugle samt mejser og sangere. Blandt de større arter ses rådyr på halvøen og såvel fiskeørn , rørdrum som rørhøg yngler i og ved søen.\nDet kunne være interessant at opsætte redekasser i de kystnære skove til hvinænder . Det er sket med stor succes ved Esrum Sø.\nFiskeørn fouragerer ofte langs Arresøs kyster.\nArresø, der er meget lavvandet med største dybde på 5,6 m, er næsten delt af den bakkede halvø Arrenæs. Arresø var i stenalderen en havbugt, idet et sund førte fra nordenden til Kattegat, hvor Asserbo Plantage nu ligger. Ved en landhævning på ca. 5 m er søen blevet afskåret fra havet.\nSandflugten fra det tidligere sund truede i 1600-tallet med at lukke det naturlige åløb nord om Arrenakke til Roskilde Fjord. For at hindre oversvømmelser og for at udnytte vandkraft blev Arresø Kanal åbnet i 1719 gennem morænebakkerne syd for Arrenakke til fjorden, og det banede vejen for grundlæggelsen af byen Frederiksværk.\nÅlefiskeri og rørskær har været af økonomisk betydning, men søen er i dag fortrinsvis rekreativt område. Spildevand fra omegnens byer har dog forurenet søen med megen algevækst som resultat. I de senere år er denne forurening dog blevet kraftigt mindsket ved udbygning af de kommunale rensningsanlæg og øgede krav til rensning af spildevand samt etablering af vådområder, der kan tilbageholde fosfor.\nDe fredede områder udgør til sammen en smuk mosaik. De er blandt andet realiseret ved statslige opkøb af jorden på Arrenæs, men historien om Dronningholm er et par linjer værd:\nBorgen er anlagt omkring år 1200, men nævnes først skriftligt i år 1342, hvor Albrecht Moltke fik borgen i forlening af Valdemar Atterdag. Senere var det rigets drosk, Henning Podebusk, der overtog og efter hans død blev godset solgt til dronning Margrethe. Dengang stod vandet i Arresø meget højere end i dag og borgen var bygget på en ø med vandgrave og ringvolde omkring borgbanken. Der var desuden et stort porttårn.\nDer er mange dramatiske episoder knyttet til Dronningborg. Den katolske ærkebiskop, Gustav Trolle, fik borgen i forlening fra 1520, men da Frederik den I, overtog magten, gav kongen borgen til Klaus Ravensberg, men ærkebiskoppen ville ikke give afkald på borgen, hvorefter den blev indtaget med storm. I 1500-tallet forfaldt borgen. Den blev udgravet af Nationalmuseet fra 1933-1939. I dag ses flere af borgmurerne og banken ligger intakt ud til Arresøs bred.\nDer er mange muligheder for at gå ture på det smukke Arrenæs. Ikke færre end syv P-pladser giver adgang til ligeså mange vandreture. Allernordligst er der i Auderød Skov en tur, der følger skoven rundt i brynet ud mod søen.\nPå kortet ovenfor er valgt to ture; en der tager udgangspunkt ved Dronningholm (grøn rute) og en med udgangspunkt ved Sonnerup eller P-plads nord herfor (blå rute). Begge ture kommer forbi nogle gode udsigter over Arresø og historiske fortidsminder som enten borg eller bronzealderhøje.\nGPS X:55º 58.229', Y: 12º 03.412'\n
 Hvor Hillerødvejen, rute 16, i nordgående retning kører ind i rundkørsel i Frederiksværk, drej da mod øst mod Arrenæs /Brederød ad Karlsgavevej.

 Herfra kan gøres en rundtur i bil gennem Brederød, ad Auderødvej, forbi Dronningborg og videre mod Nordhusvej til Auderød Skov. Tilbage samme vej til Ellehavegård og mod syd/øst ad Hedestien, senere Ravnsbakkevej/Sonnerupvej, forbi Ravnsbakke-, Dragebjerg- og Birkemosegård-fredningerne, tilbage til Brederød.

  Her angives GPS-koordinater for de enkelte fredninger og for eventuelle P-pladser:
  Brederød: N 55º 58.118 E 12º 03.014
 Dronningborg: N 55º 58.229 E 12º 03.412 P: N 55º 58.130 E 12º 03.412
 Auderød: N 55º 58.336 E 12º 03.630
 Ravnsbakke: N 55º 57.884 E 12º 04.477 P: N 55º 57.981 E 12º 04.228
 Dragebjerg: N 55º 57.589 E 12º 03.779 P: N 55º 57.717 E 12º 03.678
 Birkemosegård: N 55º 57.875 E 12º 03.552

 Kortet herunder viser til Dronningborg:

  Vis  Arrenæs  på et større kort
\nHelt tilbage i 1945 forsøgte staten at skabe en helhedsplan for fredninger på Arresø-halvøen, så størstedelen af halvøen blev pålagt en tinglyst fredningsplan, der dog ved naturfredningsloven i 1975 blev ophævet. I årene forinden havde staten med henblik på sikring af de værdifuldeste arealer påbegyndt opkøb af ejendomme; første køb i 1967, og i perioden frem til 1976 erhvervedes 8 landbrugsejendomme og enkelte småarealer med et samlet areal på 254 ha.\nBrederød, 12.000 m 2 , fredet 1954\nI 1953 ville en landmand gerne udstykke sin ejendom. Fredningsnævnet ville ikke være med til det, da der i forvejen ikke kunne gives lov til yderligere bebyggelse. Gårdejeren rejste derfor en fredningssag og krævede erstatning for mistet indtægt ved salg af byggegrunde. Ejeren indgik et forlig og fik 7500 kr. i erstatning.\nDronningborg, 13.000 m 2 , fredet 1941\nTuristforeningen i Frederiksværk købte det stykke jord, hvor ruinen af denne borg ligger, og ønskede det fredet. Arealet skal henligge udyrket, og der skal være adgang for alle.\nAuderød udsigt, 5400 m 2 , fredet 1950\nEn stålværksarbejder erhvervede et stykke jord for 1050 kr. i 1948. Han ville opføre et mindre hus og oprette en hønsefarm pga. svigtende helbred. Han fik afslag, da der allerede var et forbud mod byggeri på grunden. Han fik derfor rejst en fredningssag og krævede en erstatning på 3200 kr.\nAuderød Bebyggelse, 1962\nFredning af en række parceller i forbindelse med udstykning af sommerhusområde. Det skal forblive et pænt område og hækkene må ikke være højere end 1,80 m.\nAuderød, beplantning og udstykning, 1958\nFredningsnævnet bliver påtaleberettiget vedr. udformning og placering af en række huse i en beplantning.\nRavnsbakke, fredet 1969\nOmrådet, som en grundejer ønskede at opføre en beboelsesejendom på, ligger åbent med udsigt over Arresø. Da det er en del af fredningsplanen for Arresøhalvøens fredede områder, nægtes han tilladelse til det ansøgte. Nævnet fik en status quo-fredning, altså en fredning uden ændringer. Ejeren fik 32.000 kroner i erstatning.\nArresø udsigt, 1952\nFredningsbestemmelserne angår at sikre skrænt mod Arresø mod skæmmende udhuse og bådebroer i forbindelse med udstykning af fem sommerhusgrunde samt bestemmelser om udformning af sommerhusenes udseende.\nDragebjerg, 27 ha, fredet 1969\nEn direktør søgte i 1967 tilladelse til at bygge et hus på højdepunktet Dragebjerg, der ligger 250 meter fra Arresø. Hvis han fik lov, ville han droppe et påtænkt byggeri på Kirkebakken! Beliggenheden ligger indenfor fredningsplanen for Arrenæs’ arealer for fredninger ved Arresø, og ejeren fik derfor et nej. Dragebjerggård nedbrændte i 1994 og en ny gård er bygget. Området er fredet og skal fortrinsvis benyttes som landbrugsareal.\nBirkemosegård, 10 ha, fredet 1970\nDet lokale fredningsnævn gav tilladelse til, at der afgraves et syv meter tykt gruslag på et 10 ha stort areal. Arealet skal dog fortsat benyttes som landbrugsareal og jordsmonnet må ikke ændres ved afgravning udover det tilladte.\nFrivillig deklaration der sikrer udsigt mod Arresø fra landevejen.\nBrederød , fredet 1954\nDronningborg , fredet 1941\nAuderød udsigt , 1950\nAuderød bebyggelse , 1962\nAuderød , 1958\nRavnsbakke , fredet 1969\nAuderød Sti , 1950\nArresø udsigt , 1952\nDragebjerg , fredet 1969\nBirkemosegård , fredet 1970\nDunkehus , 1963\nNaturstyrelsens folder: Arrenæs Frederiksværk\nNaturstyrelsens beskrivelse af Arresø\nMiljøministeriet Natura 2000-område: Arresø, Ellemosen og Li. Lyngby Mose


KIRKESJOV: Her begynder at lugte af jul :-)\nHer begynder at lugte af jul :-)\nVi har faktisk ikke fået pyntet op til jul endnu. I hvert fald ikke sådan rigtigt. Og det er udelukkende fordi vi har haft håndværkere, og så skulle der lige gøres rent - og nu skal der findes tid :-) Men lidt er der alligevel kommet frem, og faktisk er her ret fint blot med det lidt jul, der er her? Så måske det ender med den minimalistiske jul i år - vi får se!\nEt par hånddrejede juletræer fra DesignKartellet og en dusk gran i den lille Lyngby vase :-)\nMere gran - og 3 kitchede fugle fra Det Gamle Apotek!\nEt af tre snefnug fra vores egen webshop - jeg synes de er helt igennem fantastiske!\nMasser af Honey Comb lignende papirspynt.....\nFlettede stjerner af super fine strimler, som jeg fandt på Roskilde julemarked.\nEndnu et snefnug og julebabushka-sættet :-)\nOg det sidste snefnug og en julestjerne i den store Lyngby vase.\nIndsendt af Kirkesjov kl. 19.56\nKarina Viki 9. december 2013 kl. 20.33\nNogen gange skal der ikke så meget til - det ser fint ud, især de vildt smukke snefnug : )\nKirkesjov 9. december 2013 kl. 22.20\nTak Karina - Jeg er også selv helt pjattet med snefnuggene - de er bare smukke :-)\nHeidi Sønderjyde 10. december 2013 kl. 07.20\nDet ser hyggeligt ud, og jeg kan se du har det lige som mig, nisserne er ikke dem der fylder..... ;-)\nObat Herbal 29. september 2015 kl. 11.18\nAdrenalin og glæde! Og et kæmpe tak!\nJulegave Top 5 i vores lille biks :-)\nNår man får lov at klæde sig ud!\nEn vinder af en skøjteløber :-)\nNye Sylvanian Family medlemmer og en Give Away! (S...\nJulegavefrist og marked!


Eye Tightener undersøgte\nAttraktive og ungdommelige øjne er alle ønsker i dag. Men de uheldige ting om øjet taske kirurgi er dets høje pris og alle risici i forbindelse med proceduren.\nDer er en masse ting, der kunne gå galt under operationen, og i sidste ende du kunne få noget andet end hvad du ønsker i første omgang.\nMen bare rolig; for nylig kom vi over et produkt, der lover fantastiske resultater samt have nogen risici overhovedet.\nHvad er Eye Secrets Under øjet Tightener?\nEye Secrets Under øjet Tightener hjælper med at slippe af med disse linjer og rynker, der vises under og omkring øjnene. Det også zaps på lager uønskede poser under øjnene, plumps op og udjævner din hud og minimerer åbne porer.\nKlik her for at købe Under øjet Tightener\nUnder øjet Tightener er beregnet til at anvendes eksternt omkring området øjne; du anvender det en gang om dagen, og det er nok i de fleste tilfælde. I tilfælde af du har olieagtig huden eller du sveder oftere end sædvanligt, kan du anvende formlen oftere.\nHvor længe det sidste?\nNår du anvender Under øjet Tightener, sidste resultater mellem 8 og 12 timer. Blot 1 minut efter anvendelse af formlen tightener din hud bliver tauter, jævnere og rynker vil begynde at forsvinde langsomt.\nHvad er resultaterne hidtil?\nKliniske hidtil gjort på Under øjet Tightener viser os, at flertallet af kvinder erfaring en nedsættelse af rynker med op til 46% med regelmæssig brug.\nHvem kan bruge Under øjet Tightener?\nPrincipielt kan enhver, der ønsker at reducere linjer og rynker omkring øjnene område og omkring mund og læber bruge Under øjet Tightener. Det er hypoallergenic og pirrelige; Det er derfor egnet til alle hud typer.\nHvor meget er der i en flaske?\nHver flaske Under øjet Tightener vil vare du 30 dage (1 måned levering), og du kan bære det under kosmetik samt.\nHvor kan man købe Under øjet Tightener?\nDu kan købe det kun fra den officielle Eye Secrets hjemmeside, og ingen andre steder. Prisen for 1 måneders levering er 34.99 GBP.\nKlik her for at besøge officielle Eye Secrets hjemmeside nu


Villys soldater forlader SF - Villys soldater forlader SF - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\nAvisens 21. årgang, mandag den 25. maj 2020, opdateret kl. 16:00. Redigeret af Kristine Korsgaard\nDEBAT: Debat: Genopretningen skal være grøn, socialt ansvarlig – og gældsfinansieret\nJesper Petersen er en af de unge SF'ere, som har har forladt partiet. Tirsdag meldte han sig ind i Socialdemokraterne. (Foto: Facebook)\nVillys soldater forlader SF\nAf Anne Justesen |\n20. marts 2013 kl. 10:07\nPARTISKIFTE: Siden Annette Vilhelmsen overtog formandsposten i SF, har en række markante unge SF'ere valgt at forlade partiet. Se her, hvem der har forladt partiet siden formandsskiftet.\nTurunen og Westerby skifter også til Socialdemokraterne\nJesper Petersen forlader SF\nSF's pressechef stopper\nTesfaye bliver socialdemokrat\nEndnu en SF'er siger farvel\nSiden formandsskiftet i SF i oktober 2012 har en række ledende medlemmer af SF opgivet deres politiske poster og forladt partiet.\nFlere af personerne var centrale i den såkaldte "børnebande", som under Villy Søvndals formandskab forsøgte at nyorientere SF, så partiet i højere grad skulle have fokus på folk i arbejde.\nEt af SF's to medlemmer af Europa-Parlamentet, Emilie Turunen, meddelte onsdag, at hun har meldt sig ud af SF og ind i Socialdemokraterne. Emilie Turunen blev valgt til Europa-Parlamentet i 2009 som den yngste parlamentariker nogensinde. I Parlamentet har hun særligt arbejdet for en europæisk finansskat og af flere omgange kritiseret regeringen for ikke at ville deltage i arbejdet for en sådan. Hun meddelte tidligere på året, at hun ikke agtede at genopstille til Europa-Parlamentsvalget i 2014. Emilie Turunen har tidligere været formand for SFU. Under SF's formandsvalg i efteråret støttede hun åbent Astrid Krag.\nTidligere MF'er Nanna Westerby meddelte onsdag på sin Facebook-profil, at hun har valgt at melde sig ind i Socialdemokraterne. Nanna Westerby sad i Folketinget fra 2007-2011, men blev ikke genvalgt ved valget i 2011. I januar trak hun sit kandidatur til Københavns Borgerrepræsentation. Hun er ligesom Jesper Petersen og Emilie Turunen tidligere formand for SFU.\nSF's politiske ordfører, Jesper Petersen, meddelte tirsdag, at han forlod partiet til fordel for Socialdemokraterne. Den socialdemokratiske folketingsgruppe skal onsdag middag officielt optage Jesper Petersen i gruppen. Inden Jesper Petersen blev valgt ind i Folketinget for SF, var han formand for partiets ungdomsorganisation SFU. En post, han delte med nuværende sundhedsminister Astrid Krag. Jesper Petersen har været folketingskandidat for SF siden 2000, og han blev første gang valgt ind i 2007. Under formandsvalget i SF støttede han Astrid Krag.\nTilbage i december valgte SF's tidligere næstformand Mattias Tesfaye at trække sig fra sin post, fordi han var uenig i den politiske linje, som den nye partiledelse stod for. Han støttede Astrid Krag under formandsvalget. I januar meddelte han så, at han melder sig ind hos Socialdemokraterne.\nTidligere skatteminister og næstformand i SF, Thor Möger Pedersen, blev i oktober fyret som minister efter formandsopgøret i SF. Han støttede Astrid Krag, der tabte formandsvalget til Annette Vilhelmsen. Thor Möger blev ikke valgt ind ved valget i 2011, og i januar trak han sig som folketingskandidat for SF, men er dog stadig medlem af partiet. Han er i dag vært på DR2's debatprogram "Gadens Parlament".\nLandsledelsesmedlemmet Kasper Bjering Søby Jensen meddelte i december, at han har meldt sig ud af SF. Han begrunder udmeldelsen med uenighed i partiets nye strategiske og politiske linje. Kasper Bjering Søby Jensen var en del af kredsen omkring tidligere skatteminister Thor Möger Pedersen og tidligere næstformand i partiet Mattias Tesfaye. Han er nu medlem af Socialdemokraterne.\nMen det er ikke kun SF's medlemmer, som forlader partiet. Partiet skal også se sig om efter en ny pressechef.\nTirsdag meddelte SF's pressechef, at han siger sin stilling op med øjeblikkeligt varsel. Han begrunder sin opsigelse med, at han er træt af politik og Christiansborg. Opsigelsen kom få uger efter, at Claus Perregaard 1. februar vendte tilbage til jobbet som pressechef i SF - et job, han også bestred inden Folketingsvalget i 2011. Efter valget og frem til nytår var Claus Perregaard særlig rådgiver for Villy Søvndal i Udenrigsministeriet.\nI oktober 2012 forlod Tasja Parize med øjeblikkelig virkning sin post som pressechef for SF. Det skete som konsekvens af skiftet i SF's ledelse, hvor Annette Vilhelmsen overtog formandsposten. Tasja Parize overtog jobbet efter Claus Perregaard, som fulgte med daværende formand Villy Søvndal over i Udenrigsministeriet. Han kom altså tilbage på posten som pressechef igen i februar for så tirsdag at meddele, at han forlod den igen.\nSF oplyser, at Henrik Larsen indtil videre er konstitueret som pressechef. Han har arbejdet for SF i en årrække og har blandt andet været særlig rådgiver for sundhedsminister Astrid Krag.\n25/5/2020: Forstå injuriesagen mod Khader, Knuth og Henriksen på to minutter\n25/5/2020: Overvismand: Hvad nu, hvis corona er forfilmen til noget endnu vildere?\n25/5/2020: Dagens overblik: Topøkonomer vil sende forbrugspenge direkte til personer med lave indkomster\n25/5/2020: Internt notat var Støjbergs vigtigste forsvarsvåben\n25/5/2020: EL kalder Wermelin i samråd: Hun løber fra sit løfte om at passe på grundvandet\nNyeste artikler med Thor Möger Pedersen:\n13/12/2018: Thor Möger forlader S på Christiansborg\n9/4/2014: Socialdemokraterne ansætter Thor Möger\nNyeste artikler med Nanna Westerby Jensen:\n12/4/2013: FOPA bliver en del af Cevea\n20/3/2013: Derfor forlader de SF\nNyeste artikler med Emilie Turunen:\n3/9/2014: Eks-MEP skal styrke Nykredits position i samfundet\n20/1/2014: Turunen stopper i politik\nNyeste artikler med Jesper Petersen:\n11/3/2020: S-ordfører: Regeringen er på vej med hastelov for forsamlingsforbud\n27/1/2020: Morten Østergaard: Socialdemokratiet er som håndsæbe i klimapolitikken