Børns og samvær\nBØRN OG SAMVÆR - når samvær er problematisk eller direkte skadeligt for barnet\nDOKUMENTATION Nr.7 ( januar 2000)\nUarbejdet af John Aasted Halse - Landsforeningen Børns Vilkår\nI - Baggrund\nII - Problemstillinger\nIII - Konkrete sager\nIV - Perspektiver\nCa. 30% af alle børn i Danmark oplever, at deres forældre går fra hinanden.\nSkilsmissen er en svær krise at komme igennem for de voksne, af og til så svær, at børnene bliver de utilsigtede og forsvarsløse ofre i krisen og den kamp, der i mange tilfælde følger mellem forældrene.\nNærværende dokumentation er udarbejdet med udgangspunkt i en række henvendelser fra fortvivlede forældre til Børns Vilkår i perioden august 1999 til januar 2000.\nBørns Vilkår har i perioden modtaget langt flere henvendelser end de eksempler, der er summarisk gengivet i denne dokumentation. Nogle af henvendelserne har været fra forældre, hvis hensigt det har været at fremme egne interesser. Disse har vi efter bedste evne og erfaring sorteret fra, da børnenes tarv for disse forældre ikke er i fokus, men en ?begrundelse? for selv at få ret.\nVi har i perioden oplevet en stor stigning i antallet af henvendelser om dybt problematiske samværspåbud. Vi har brugt megen tid og mange kræfter på at rådgive forældrene og vi har erfaret, at det ikke har været muligt at rokke ved afgørelser, som for os at se har været besluttet uden nødvendig hensyntagen til børnenes tarv, men i stedet har været begrundet i hensynet til den ikke samboende forældres rettigheder.\nDet er vores opfattelse, at de mange henvendelser er udtryk for en tendens til en ny ubalance i afgørelserne i statsamter og Civilretsdirektorat. En ubalance, som fremkommer på baggrund af en hensigt om at stille fædre og mødre lige. Børns Vilkår anser hensigten om at tilgodese fædre og mødre på lige fod som hensigtsmæssig set fra børnenes synsvinkel.\nMen den gode hensigt om at barnets ret til samvær med begge forældre, og dermed forældrenes ligestilling må aldrig gå forud for varetagelsen af barnets tarv.\nVi har med dokumentationen ønsket at rette opmærksomheden på de sager om samvær, der ender i voldsomme konflikter og hvor myndighedernes beslutninger ud fra barnets hensyn forekommer urimelige og uforståelige.\nØnsket er, at vi hermed kan medvirke til at ændre praksis, således at børnenes tarv til enhver tid går forud for forældrenes rettigheder, samtidig med at børnenes ret til samvær med begge forældre opretholdes i de fleste tilfælde.\nBørns Vilkår ønsker med denne dokumentation at påvirke til, at børn opnår den samme beskyttelse mod svigt og overgreb i forbindelse med samvær, som de generelt har i familien. De beskrevne sager viser, at børn ikke er tilstrækkeligt beskyttet i forbindelse med samvær.\nDokumentationen er udarbejdet af: Bente Boserup, Birk Christensen, Kristen Gravesen og John Aasted Halse.\nForældremyndighedsloven lægger generelt stor vægt på at sikre barnet kontakt med begge forældrene efter skilsmisse. Det er der mange gode almenpsykologiske og menneskelige grunde til. Men det er også funderet i FN? s konvention om børns rettigheder, der slår fast, at et barn har ret til to forældre og ret til kendskab til begge forældrene.\nMen en del sager vidner om, at man i statsamterne og i Civilretsdirektoratet ikke altid tager udgangspunktet i hvad der er bedst for barnet.\nFor Børns Vilkår at se, har signalerne fra politisk hold gennem de seneste par år været så voldsomme, at fædres ret til at se deres børn er blevet klart ?overeksponeret?, når der i f.eks. statsamterne skal besluttes.\nMan kunne hævde, at politikerne har bestilt en ?vare?: mere samvær til fædre, og den ?vare? leverer myndighederne!\nResultatet er, at man ikke i tilstrækkelig grad lader hensynet til børnenes tarv gå forud for hensynet til fædres og mødres ligestilling.\nDerfor er der børn, der lige nu lever et ganske utrygt og angstskabende liv, fordi de er tvunget til samvær med en far - eller en mor - , hvor det for os er åbenlyst, at samværet ikke er til bedste for børnene.\nMed nærværende dokumentation ønsker Børns Vilkår at rejse en række, for os at se, centrale spørgsmål, med den hensigt at ændre praksis:\n·Er det altid i barnets interesse at bevare kontakten til begge forældre?\n·Hvem griber ind og beskytter barnet, når det udsættes for omsorgssvigt i forbindelse med samvær? Kommunerne gør det ikke, når der er tale om en retslig tilkendelse af samvær!\n·Skal børn kunne bruges terapeutisk i forbindelse med f.eks. psykisk syge forældre eller misbrugere?\n·Er det forsvarligt at iværksætte overvåget samvær hos faderens familie, f.eks. faderens mor?\n·Er det forsvarligt at udlevere et barn til samvær med en forældre, der er misbruger?\n·hvor mange gange skal en forældre bryde aftaler - blive væk - og så alligevel få lov til at fastholde retten til samvær?\n·Er det forsvarligt at udlevere et barn til samvær med en forældre, som er dømt for seksuelle overgreb på en ældre søster eller bror?\n·Er det rimeligt at udlevere et barn til samvær med en forældre, som har polititilhold pga. voldelige overfald på den anden forældre?\n·Hvor voldsomme reaktioner skal et barn udvise, før et samvær ikke er forsvarligt?\n·Hvilke muligheder har et mindre barn for at sige fra overfor et samvær, det ikke ønsker, og som er skadeligt for barnet?\n·hvilke krav ville det være rimeligt at stille til en samværsforældre – skal man slet ikke, som voksen, gøre sig fortjent til et samvær med sit barn?\n·Hvordan kan man udfra et overvåget samvær beslutte sig til uovervåget samvær, når den pågældende forældre er misbruger, har en voldsdom, et polititilhold, seksuelt har krænket et andet barn m.m. ?\nNedenfor er gengivet en række henvendelser i summarisk og anonymiseret form. Som nævnt tidligere har Børns Vilkår modtaget adskilligt flere henvendelser. De konkrete sager er tilsammen dækkende for de konkrete problemstillinger i de henvendelser, vi har modtaget. Som tidligere nævnt er de sager ?sorteret fra?, hvor vore medarbejdere har skønnet (baseret på mange års erfaring), at der er tale om en forældre, som ?bruger? barnet i kampen mod den anden forældre. En af indikationerne på dette er, når samtalen næsten udelukkende handler om den voksne, der henvender sig, og ikke om barnet!\nSag nr. 1, sommeren 99\nMor til 8-årig pige er bekymret p.g.a. pigens samvær med biologisk far. Pigen giver udtryk for, at hun ikke kan lide at være hos faderen. Hun er meget ked af det, når hun skal derhen.\nDer er samvær hver anden weekend fra fredag til søndag.\nFaderen er flyttet sammen med en kvinde, der har et 3-årigt barn.\nFaderen er meget opfarende og har ved flere lejligheder slået pigen. Desuden har pigen tit skullet passe den 3-årige alene.\nDer har været indkaldt til adskillige møder i statsamtet, men faderen er ikke mødt op. Moderen er mødt op hver gang.\nModeren har anket statsamtets afgørelse om samvær til Civilretsdirektoratet men har fået afslag.\nSag nr.2, sommeren 99\nEn mor til 6-årig pige finder det ikke forsvarligt at udlevere pigen til biologisk far, da\nhan er misbruger og ofte meget påvirket. Desuden er han raget uklar med nogle rockere i forbindelse med stofhandel. Han er derfor flere gange blevet truet.\nFaderen kører rundt til ?forretningsforbindelserne? med pigen – også når han er påvirket.\nFaderen truer desuden moderen og har fået polititilhold.\nPigen giver udtryk for, at hun er bange og ikke vil være alene sammen med sin far.\nStatsamtet vurderer, at der skal være overvåget samvær 6 gange.\nSag nr.3, sommeren 99\nFar til 4-årig pige ønsker ikke at udlevere pigen til samvær med biologisk mor.\nForældrene blev skilt, da pigen var ½ år og faderen fik forældremyndigheden. Moderen havde udsat pigen for massivt omsorgssvigt og ønskede ikke at have noget med hende at gøre efter skilsmissen.\nNu dukker moderen pludselig op og ønsker samvær efter 3½ års fravær.\nModeren er alkoholmisbruger og lever sammen med en kriminel mand.\nFaderen har meddelt statsamtet disse ting.\nStatsamtet har afgjort, at pigen skal udleveres til samvær med overnatning.\nSag nr.4, sommeren 99\nMor til 7½-årig dreng er bekymret over biologisk fars samvær med drengen.\nDrengen giver selv udtryk for, at han ikke vil være sammen med sin far. Faderen kører rundt med drengen i beruset tilstand, og han er også tit påvirket derhjemme.\nFaderen tvinger drengen til at se pornofilm, og han vil sove i samme seng som drengen.\nNår de ligger i sengen, tager faderen på drengens numse.\nBørnehaven har underrettet kommunen om, at drengen har det meget dårligt, når han har været sammen med sin far.\nStatsamtet har bevilget faderen 16 timers samvær hver anden weekend.\nModeren har anket statsamtets afgørelse til Civilretsdirektoratet men har fået afslag.\nSag nr.5, efteråret 99\nEn mor har 3 børn på 7 år, 11 år og 13 år. De to ældste har hun fra første ægteskab. Den yngste har hun med en udenlandsk mand, som hun for lidt over et år siden er blevet skilt fra. Under dette ægteskab blev hun adskillige gange udsat for voldelige overfald af ham og måtte på hospitalet. Han har også flere gange slået de to ældste børn.\nPigen – der nu er 11 år – blev, fra hun var 8 til 10 år udsat for blufærdighedskrænkelser fra mandens side. En psykolog fandt ud af det under samtaler med pigen.\nSkilsmissen foregik under en del tumult, da manden var imod den, så moderen måtte i en periode gå under jorden med børnene.\nManden har polititilhold pga. sin voldelige adfærd men møder alligevel ofte op på bopælen.\nI februar i år har manden søgt samvær med datteren på 8 år og har fået det.\nHan har flere gange truet med at bortføre pigen.\nPigen er bange for sin far og ønsker ikke at være sammen med ham.\nModeren har derfor flere gange nægtet at udlevere pigen men risikerer nu fængselsstraf.\nModeren har anket statsamtets vurdering til Civilretsdirektoratet men har fået afslag.\nSag nr.6, efteråret 99\nEn mor har en 11 måneder gammel søn med en mand, som hun ikke kender særlig godt.\nDe så ikke noget til hinanden, efter at graviditeten blev konstateret.\nDa drengen var 3 måneder henvendte han sig og ønskede samvær.\nStatsamtet iværksætter overvåget samvær 3 timer ugentlig i 4 måneder.\nDrengen græder konstant under samværet og er meget utryg.\nNu har statsamtet vurderet, at drengen skal overnatte hos faderen lørdag/søndag hver anden weekend.\nSag nr.7, efteråret 99\nEn mor bor med sine to børn : en pige på 6 år og en dreng på ½ år.\nHendes ex-mand har fået overvåget samvær med børnene 6 gange.\nHan har fået polititilhold, da han gentagne gange har været voldelig overfor moderen. Børnene har været til stede imens. Sidste gang forsøgte han at smadre hoveddøren til kvindens og børnenes hjem og måtte fjernes af politiet.\nPigen er meget påvirket af faderens adfærd og har givet udtryk for, at hun er bange for sin far og ikke vil være sammen med ham.\nHun er begyndt at lave i bukserne og har fået problemer i skolen.\nModeren har anket samværet til Civilretsdirektoratet og har desuden bedt om en børnesagkyndig undersøgelse. Hun har fået afslag.\nSag nr.8, efteråret 99\nMor til to børn på knap 3 år og 9 år er meget ked af at skulle udlevere sine børn til deres biologiske far.\nSamværet har i en periode været ophævet, da manden drak og somme tider hørte stemmer. Han er udlænding og truer med at tage børnene ud af landet.\nFor knap et år siden mødte han grædende op i sin ex-kones hjem og truede hende med kniv. Børnene var til stede. Efter denne episode fik han polititilhold og statsamtet etablerer overvåget samvær 6 gange, derefter almindeligt samvær hver anden weekend.\nIsær den ældste af børnene er meget utryg ved at skulle være alene med sin far, og hun er begyndt at tisse i bukserne og bide negle.\nModeren fandt for kort tid siden den yngste alene på parkeringspladsen ved faderens lejlighed, hvor han grædende ventede på sin mor.\nModeren nægter nu at udlevere børnene til deres far og men risikerer fængselsstraf.\nHun har anket statsamtets afgørelse om samvær til Civilretsdirektoratet, men har fået afslag.\nSag nr.9, efteråret 99\nMor til to børn på 5 år og 7 år ønsker ikke at udlevere sine børn til biologisk far.\nManden har ikke set børnene de sidste tre år. Inden da havde han en periode samvær med dem begge. Men samværet blev stoppet, da han i forbindelse med sit alkoholmisbrug udsatte børnene for massivt omsorgssvigt : de fik ikke mad, måtte selv gå i seng, den ?store? på 4 år måtte skifte ble på den 2-årige.\nNår børnene var på besøg drak faderen en del og faldt i søvn på sofaen, så børnene var overladt til sig selv.\nFaderen bor nu på et behandlingshjem for alkoholikere og ønsker samværet genoptaget.\nModeren og børnene bor på en beskyttet adresse, da han har været voldelig overfor moderen.\nStatsamtet har iværksat overvåget samvær selvom begge børn klart har givet udtryk for, at de ikke vil være sammen med ham. De er bange.\nModeren nægter at udlevere børnene og har været i fogedretten 4 gange – risikerer nu fængselsstraf.\nHun har anket statsamtets afgørelse til Civilretsdirektoratet, men har fået afslag.\nSag nr.10, efteråret 99\nMor til to børn på 9 og 10 år er blevet skilt fra børnenes far for ca. 3 år siden.\nÆgteskabet var præget af voldsomme episoder, hvor manden gentagne gange gik amok og truede med at tage livet af sig selv. Børnene var til stede og overhørte truslerne.\nEfter skilsmissen fik han samvær med børnene og fortsatte her sine trusler om selvmord, hvis de ikke gjorde, som han sagde. En af de mange gange tog han en brødkniv og holdt op foran halsen mens han truede med at skære halsen over på sig selv.\nDesuden blev børnene skældt meget ud under samværet.\nBørnene begyndte at reagere negativt på samværet : den ene af børnene fik tics, den anden begyndte at true med selvmord, hvis hun blev vred eller ked af det. Begge børn er meget påvirkede, når de kommer hjem efter samværet.\nMandens ældste søn fra et tidligere ægteskab forsøgte for noget tid siden at tage livet af sig selv – han ville skyde sig men kom i stedet til at skyde en kammerat, som døde.\nModeren har i en periode nægtet at udlevere børnene til samvær, men står til 40 dages fængsel, hvis hun fortsat nægter.\nDet ene barn har skrevet et brev til statsamtet, hvori der står, at hun ikke ønsker at være sammen med sin far.\nSag nr.11, efteråret 99\nStedfar til 5-årig pige henvender sig, da den biologiske mor er gået under jorden med pigen.\nModeren ønsker ikke, at pigen udleveres til samvær med den biologiske far.\nPigens forældre blev skilt, da hun var 8 måneder og indtil hun var 2 år, så hun kun meget lidt til sin far. Da hun blev 2 år, ønskede han samvær og fik det.\nPigen reagerer voldsomt på samværet og indlægges på hospital til undersøgelser. Der er mistanke om seksuelle krænkelser, og statsamtet suspenderer samværet.\nEfter en børnesagkyndig undersøgelse bevilges faderen 3 gange overvåget samvær og derefter alm. samvær.\nPigen reagerer på samværet : søvnproblemer, spiseproblemer, angstanfald.\nPå et tidspunkt fortæller hun en i familien, at faderen udsætter hende for seksuelle overgreb og sagen politianmeldes. Der foretages videoafhøring og pigen gentager sin forklaring.\nFaderen nægter og sagen frafaldes.\nModeren har siden nægtet at udlevere pigen.\nStatsamtets afgørelse om samvær er anket til Civilretsdirektoratet. Der blev givet afslag.\nSag nr.12, efteråret 99\nEn mormor til 3-årig pige er bekymret for sit 3-årige barnebarn.\nPigen har samvær med sin biologiske far hver anden weekend, og har i et stykke tid ikke været sig selv efter samværet.\nPå et tidspunkt fortæller hun, at hendes far stikker noget op i numsen på hende.\nModeren tager pigen med på skadestuen, da hun konstaterer blå og røde mærker omkring endetarmen.\nPå skadestuen tager man billeder af mærkerne og sagen politianmeldes.\nFaderen nægter, og da der ?kun? er mærker, frafaldes sigtelsen. Samværet genoptages.\nSag nr.13, vinteren 99\nMor til to børn : en dreng på 2½ og en pige på 4 år, ønsker ikke at udlevere sin datter til den biologiske far. Han er far til begge børn, men er kun interesseret i at have samvær med pigen.\nPigen har de sidste 2 år ikke villet være sammen med faderen. Hun reagerer voldsomt, når hun kommer hjem til sin mor : ødelægger ting og fortæller, at det gør ondt i hendes numse, så hun vil ikke sidde ned.\nHun fortæller yderligere, at fremmede mænd rører ved hende, og de taler engelsk.\nPigen har været igennem hospitalsundersøgelser, politi og videoforhør.\nSag nr.14, vinteren 99\nMor til 9 måneder gammel dreng har aldrig boet sammen med barnets far. Hun blev gravid ved et uheld.\nModeren mener, det er vigtigt at barnet vokser op med en far og presser derfor manden under graviditeten til at sige ja til salvær.\nI første omgang indvilger han men springer senere fra.\nDa barnet er født henvender han sig for at høre, om han kan få del i barselsorloven - ikke for at være sammen med barnet men for at afsone en fængselsstraf. Moderen nægter.\nDa barnet er 4 måneder henvender han sig igen for at få samvær.\nDer iværksættes overvåget samvær hos Mødrehjælpen –drengen er utrøstelig og samværet er ikke til at gennemføre uden at moderen er til stede.\nDer anbefales yderligere 3 måneders overvåget samvær og parsamtaler.\nModeren synes stadig, det er vigtigt at et barn kender sin far men føler ikke, at hendes søn på nuværende tidspunkt har gavn af samværet – tværtimod oplever hun, at barnet tager skade.\nSag nr.15, vinteren 99\nMor til to børn på 4 år og 6 år er ked af børnenes samvær med deres biologiske far.\nDe er hos ham hver 3. weekend og er meget utrygge, når de kommer hjem igen.\nFaderen har et alkoholproblem, er i perioder på antabus.\nForholdet til hans nye kone er turbulent – de skændes og slås – især, når han har drukket. Dette foregår under samværet. Desuden har faderen flere gange kørt beruset i bil med børnene.\nForældrene har flere gange været til samtale i statsamtet uden effekt.\nModeren har henvendt sig til statsamtet og fortalt dem, hvad børnene udsættes for, men det eneste statsamtet tilbyder, er en samtale mere.\nSag nr.16, vinteren 99\nMor til 2-årig dreng, som har samvær med sin biologiske far hver lørdag. Samværet foregår ofte hos faderens forældre.\nIfølge moderen reagerer drengen meget voldsomt inden han skal være sammen med sin far. Lige så snart han ser tasken med skiftetøj og legeting begynder han at skrige og slå.\nNår han kommer hjem igen, sker det samme hver gang : først er han apatisk, i løbet af søndagen kaster han op, banker hovedet ind i væggen, bider sig selv, skriger.\nDesuden har han fået problemer med at sove og sprogudviklingen er gået i stå.\nFørst hen ad onsdagen bliver han ?sig selv? igen.\nBåde vagtlæger og egen læge har været tilkaldt og har skrevet erklæringer, hvor de udtrykker deres bekymring over drengens reaktioner på samværet. Erklæringerne er videresendt til statsamtet.\nHer på det sidste har moderen overtalt faderen til, at samværet foregår hjemme hos hende, men det er jo ikke holdbart i længden.\nStatsamtet har foreslået familierådgivning, men faderen har afslået.\nStatsamtet støtter nu faderen i, at samværet udvides til lør./søn.\nSag nr.17, vinteren 99\nMor til pige på 6 år og dreng på 2 år fortæller, at pigen udtrykkeligt har bedt om at blive fri for at have samvær med sin biologiske far.\nSamværet har hele tiden været ustabilt – i perioder har faderen været ude af deres liv - i andre perioder har han ønsket samvær.\nIfølge moderen er han meget svingende i sit humør : laver det ene øjeblik sjov med børnene for det næste øjeblik at råbe, skrige og skælde ud.\nPigen reagerer nu ved at tisse og lave i bukserne. Efter samværet hun sig helt inde i sig selv.\nFamiliens læge har udtrykt bekymring for pigen.\nFor øjeblikket er der iværksat overvåget samvær ½ time ad gangen. Her går det mere stille og roligt. Alligevel er pigen meget utryg.\nModeren har bedt om en børnesagkyndig undersøgelse, men har fået afslag.\nSag nr.18, vinteren 99\nMor til 2 børn på 8 og 13 år fortæller om børnenes biologiske far, at han de sidste 9 år har været stofmisbruger. Han har kun været stoffri i de perioder, hvor han har været fængslet.\nI disse perioder har han også haft kontakt til børnene – ellers ikke.\nForældrene har været skilt i 8 år.\nFaderen har nu søgt om samvær. Der har én gang været overvåget samvær hvor han mødte op, påvirket og bevæbnet.\nHan fastholder ønsket om samvær. Statsamtet støtter ham i at forsøge igen. Moderen ønsker ikke at udlevere børnene.\nSag nr. 19, vinteren 00\nMor til pige på 9 år og dreng på 10 år ønsker ikke at udlevere børnene til samvær.\nForældrene blev skilt for 3 år siden pga. faderens alkoholmisbrug og voldelige adfærd overfor moderen. I forbindelse med skilsmissen måtte mor og de to børn tage på krisecenter, hvor de opholdt sig i en periode.\nDa han stadig truer moderen, har han fået politi-tilhold.\nBørnene har overværet de voldsomme episoder og er meget bange for faderen. Den ældste giver klart udtryk for, at han ikke vil se sin far. Han lider af mareridt, angstanfald og har spiseproblemer.\nPigen er diagnosticeret som tidlig skadet.\nModeren har anket statsamtets afgørelse om samvær til Civilretsdirektoratet 2 gange, men har fået afslag.\nSag nr. 20, vinteren 00\nMor til 1-årig dreng er bekymret for samværet med den biologiske far, som er alkoholiker.\nI én periode har han været under behandling for sit misbrug, men han afbrød denne behandling efter et stykke tid.\nStatsamtet har fastsat overvåget samvær hjemme hos mandens mor 3 timer hver søndag. Den biologiske mors søster er også til stede.\n1.gang havde han drukket, 2. gang kom han ikke, 3. gang gik ok.\nDer har lige været indkaldt til møde i statsamtet om samværet, men faderen mødte ikke op. Moderen ønsker ikke at udsætte sin dreng for samvær uden overvågning.\nSag nr. 21, vinteren 00\nMor til 3 børn på 2,7 og 9 år finder det ikke forsvarligt at udlevere sine børn til samvær med deres biologiske far. Forældrene blev skilt for ca. 1½ år siden pga. faderens alkohol- og hashmisbrug.\nFaderen er ustabil i forbindelse med samværet – udebliver især midt på ugen.\nHan har gentagne gange kørt påvirket i bil med børnene. En af gangene tog politiet ham i spritkørsel.\nOfte foregår samværet på forskellige værtshuse. Børnene giver udtryk for, at de er bange og ikke kan lide at være sammen med ham.\nI samværserklæringen står, at det er op til moderen at vurdere, om han er påvirket, når han henter børnene. I så fald skal hun lade være med at udlevere dem.\nFogedretten mener imidlertid ikke, moderen er kompetent til at vurdere dette, så de idømmer erstatningssamvær, og hun trues med bøder.\nModeren har søgt samværet suspenderet, men statsamtet har givet afslag. Hun har anket, og har nu i 4 måneder ventet på svar.\nSag nr.22, vinteren 00\nMor til 7-årig pige ønsker ikke at udlevere datteren til samvær med biologisk far. Forældrene har aldrig boet sammen, og pigen havde kun sporadisk samvær med sin far de første 3½ år.\nDe næste 3 år sad faderen i fængsel p.g.a. en dom for deltagelse i rockerkrigen.\nMor og datter besøgte faderen én gang i fængslet, hvor pigen var meget ulykkelig over, at hendes far var kriminel.\nDa faderen blev løsladt søgte han statsamtet om samvær. Der blev aftalt møde med en børnesagkyndig, men faderen mødte ikke op. Alligevel blev der lavet en midlertidig samværsresolution, hvorefter faderen fik ret til at se sin datter.\nPigen ønskede ikke at se sin far – hun var bange for ham. Og hun kan ikke forstå, der findes en lov som siger, at hun skal være sammen med sin far, når hun nu ikke vil.\nSamværet er ustabilt – desuden hentes pigen for sent og afleveres før den aftalte tid.\nSkole og fritidsordning udtaler, at pigen er meget påvirket efter samvær. Hun er aggressiv og har mistet glæden.\nHjemme bruger hun megen energi på at digte historier, som moderen kan bruge som undskyldning for, at hun ikke vil se sin far. Desuden lider hun af søvnproblemer.\nSidste gang, faderen kom for at hente pigen sagde hun direkte til ham, at hun ikke ville med og smækkede døren i.\nStatsamtet har meddelt, at den endelige samværsresolution vil indeholde en afgørelse om, at faderen skal have samvær.\nSag nr.23, vinteren 00\nStedfar til 10-årig dreng er bekymret for drengens samvær med biologisk far.\nDrengen fortæller, at faderen drikker mange øl, og at der bliver handlet med stoffer – muligvis kokain – i faderens hjem. Faderen selv sniffer desuden selv kokain, når drengen er der.\nModeren har henvendt sig til en af statsamtets jurister, da hun ikke er tryg ved at aflevere drengen til samvær.\nJuristen har meddelt hende, at hvis ikke hun udleverer drengen, så vil fogeden komme og hente drengen.\nSag nr.24, vinteren 00\nMor til 3-årig dreng ønsker ikke at udlevere ham til samvær med biologisk far. Forældrene blev skilt, da drengen var 4 måneder p.g.a. faderens blandingsmisbrug : alkohol, hash, amfetamin.\nI perioder har faderen ikke været interesseret i samvær – i andre perioder har der været overvåget samvær – det sidste år har der været almindeligt samvær.\nModeren har det sidste halve år ikke villet udlevere drengen, dels fordi han er kommet hjem med svamp i bleområdet efter ikke at være blevet skiftet i 2 dage, dels fordi han under et samvær er blevet passet af en 6-årig.\nDrengen reagerede efter samvær med mareridt om natten. Han siger, at han er bange for sin far, og at han ikke vil være der.\nFaderen har for nylig overfaldet moderens kæreste og dennes barn, så der er nu ved at blive udfærdiget et polititilhold.\nModeren har været i fogedretten. Statsamtet har afgjort, at drengen skal udleveres til samvær uden overvågning.\nEn vurdering af, hvordan et samvær skal være og hvilket omfang, det skal have, bør som minimum inddrage flg. faktorer:\nNår den ikke samboende forældre i lange perioder ikke lader høre fra sig, eller når aftaler om samvær svigtes, bør dette få indflydelse på tilkendelse af samvær og dette samværs hyppighed\n2.Barnets alder og relationer\nMindre børn som ikke kender deres far (eller mor), fordi denne har været væk i måske flere år bør ikke tvinges til samvær. Ligeledes bør større børn som stort set ikke i sin hidtidige barndom har haft samvær principielt ikke tvinges til samvær.\n3.Barnets helbred, fysisk såvel som psykisk.\nEr der tale om et sundt barn med en robust psyke, eller er barnet psykisk ustabilt? I visse tilfælde kan et barns konkrete tilstand være af en sådan karaktér, at der ikke bør være tale om samvær, hvis det på nogen måde er forbundet med utryghed.\n4.Forældrenes helbred og psykiske tilstand.\nEr samværsforælderens især psykiske og sociale tilstand af en sådan karaktér, at barnet kan opleve samværet som trygt og stabilt? Eller har barnet f.eks. tidligere oplevet voldelige episoder mellem de to forældre og, hvor måske faderen har været direkte voldelig og truende overfor moderen? I disse tilfælde bør samvær ikke finde sted. Børn må ligeledes aldrig bruges terapeutisk i forbindelse med behandling af forældre.\n5.Børns egne ønsker. Hvad udtrykker børn selv om samvær? Ønsker de det, og føler de sig trygge ved samværet med den anden forældre?\nNår børn udtrykker, at de ikke ønsker (eller i andre situationer ønsker) samvær, bør dette have afgørende indflydelse på sagens udfald.\nMan kunne hertil indvende, at den fast samboende forældre-hyppigst moren - har manipuleret barnet til at mene, som det gør. Og det kan finde sted, men uanset hvad ér barnet nu i en situation, hvor samværet med faren er belastende for barnet. For barnet tror jo på, hvad moren måtte have fortalt om faren og er derfor måske direkte bange for et samvær.\nBørns Vilkår mener, at børn bør tilkendes en ?fortaler? i sager om samvær. En ?fortaler? , som ikke repræsenterer hverken moren eller faren og som kan varetage barnets interesser gennem hele forløbet.\nI langt de fleste skilsmisser løser de direkte involverede problemerne selv: såvel børnene som forældrene kan efter en kritisk periode leve videre i et godt liv. Men et grundlæggende spørgsmål er om skilsmisse mellem voksne er mulig samtidig med, at børn kan bevare deres oprindelige forhold til forældrene.\nDet kán de ikke, men et ønsket og givende samvær kan være med til sikre børnene tilknytning til begge forældrene. Men som eksemplerne viser, kan samværet være så problematisk for børnene, at hensigten om tilknytning til begge forældre må tilsidesættes.\nKonklusionen er kort, at såvel fædre som mødre kan have ansvaret for konflikter i samværsforhold. Og børnene bliver ofte forvirrede og usikre på, om man må holde af begge sine forældre. Og den yderste konsekvens kan være, at de på længere sigt mere eller mindre opgiver en ægte kontakt til begge forældrene. Der vil være tilfælde, hvor børnene hjælpes bedst her og nu, ved at være fri for et samvær?\nDen udvidede familie, der opstår efter en skilsmisse, er en realitet i vort samfund. Men det er en realitet, der stiller store krav til såvel de voksne som børnene. Derfor er det vigtigt, at vore rådgivningstilbud i amter og kommuner også er i stand til at gå aktivt ind i bestræbelserne for at hjælpe de personer, der søger at fastholde forældreskabet. Og det er vigtigt, at de organisationer, der hver for sig postulerer at tale børnenes sag, også reelt tager børnenes parti og ikke som de stridende forældre ofte gør det, bruger børnene i en kamp, - hér en overordnet kønskamp. Børns trivsel og velfærd er et alt for væsentligt anliggende til, at det kan tåle en overdimensioneret politisering og ideologisering.\nVoksne i skilsmisse har brug for hjælp og støtte, børnene endnu mere! Først og fremmest fra deres forældre. Men også andre har et centralt ansvar for, at børn på trods af skilsmissen kan få et godt liv: ikke mindst de medarbejdere der i statsamt og Civilretsdirektoratet er stærkt involveret i rådgivningen af forældre og børn og deltagere i beslutninger om børn og forældre. Beslutninger, der i mange tilfælde er til barnets bedste, men som i visse tilfælde desværre prioriterer forældres ?ret? til deres børn højere end, hvad der kan give barnet en positiv trivsel og udvikling.\nMed udgangspunkt i ovennævnte dokumentation afholdt Børns Vilkår d. 7.april 2000 en konference på Christiansborg.\nHensigten var at belyse problemstillingen og klargøre, hvem der har ansvaret for disse børns tarv og trivsel.\nAlle indlæg samt debat er udgivet i rapport, som kan fås i sin helhed ved henvendelse til Børns Vilkårs sekretariat, tlf. 35 55 55 59 eller bestilles direkte på vores bestillingsside til kr. 45,-. Læs uddrag fra konferencen.\nretur til Nyheder retur til Børns Vilkår mener...


marci.adqiolli.se › Beautiful things › Hvad gør væksthormon ved kroppen\nMisbrug af væksthormoner - Patienthåndbogen på marci.adqiolli.se Af Jens Otto Lunde Jørgensen, overlæge, dr. Hormoner gør kemiske signalstoffer, kroppen udskilles fra hormonproducerende kirtler hvad transporteres med væksthormon til organer i kroppen. De binder sig til særlige receptorer på cellerne, hvorefter receptoren aktiveres og udløser en virkning. Det kan sammenlignes med en nøgle, som finder sin rette lås hvorved døren ved kan åbnes eller lukkes. Hormonets virkning kan eksempelvis være aktivering af et gen, som fører til dannelse af et proteinstof, som kroppen har brug for. diskussion og perspektivering jul Hvad er væksthormon? Væksthormon er et hormon som produceres i en lille del af hjernen Hormonet er vigtigt for at kroppen kan vokse. Hvad er hormoner? Hormoner er Et fællestræk for de tre hormoner er, at de fremmer opbygningen af kroppens væv og organer. Hvad kan man selv gøre?.\nHvad gør væksthormon ved kroppen Fakta om væksthormon\nRecette plat végétarien - hvad gør væksthormon ved kroppen. Hvilke funktioner har væksthormon?\nVæksthormon GH lyder som noget man bliver rigtig stor og stærk af, men det er faktisk overhovedet ikke tilfældet. Væksthormon har været et af de mest udbredte dopingstoffer gennem tiderne. Dette skyldes ikke mindst navnet. Væksthormon fik imidlertid sit navn pga. Det vil sige at for at de andre stoffer kan virke, skal der også være tilstrækkeligt med væksthormon til stede. 1. jun Misbrug af væksthormon er mere almindeligt forekommende end er vævsopbyggende hormoner, som findes naturligt i kroppen i små. Hormoner er stoffer, der regulerer kroppens funktioner via blodet. Væksthormon har en negativ indvirkning på bindevævet i hjertet, og gør at hjertet bliver. Hvad gør væksthormon ved kroppen? Det skal understreges at der forskes i væksthormon konstant hvor nye resultater hele tiden ser dagens lys. Dog ved man følgende. Væksthormon - hvad er det? Det er bivirkninger som væskeophobninger i kroppen, hjerte- og karsygdomme, og gør at hjertet bliver mere ”stift”. Hvad er et væksthormon, og hvad har kroppen brug for det til? Hvad er hormonet ansvarligt for? Generelt ved En sådan aktiv aktivitet af STH i kroppen gør. hatte københavn købmagergade Væksthormon og testosteron. To vigtige hormoner for kroppen når du styrketræner, og gerne vil opbygge flere muskler. Hvad gør Salt ved Kroppen? Hvad er væksthormon? Væksthormon er et hormon som produceres i en lille del af hjernen kaldet hypofysen. Hormonet er vigtigt for at kroppen kan vokse. Glemt adgangskode? Er du avisabonnent? Har du et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Opret profil.\nVæksthormoner er vigtig medicin ved en række alvorlige sygdomme. Det er desværre også et populært dopingmiddel. Nogle tror, det kan være vejen til "evig" ungdom. Men med illegal brug af væksthormoner risikerer man alvorlige komplikationer. Hormoner er stoffer, der regulerer kroppens funktioner via blodet. Væksthormon har en negativ indvirkning på bindevævet i hjertet, og gør at hjertet bliver. dec Væksthormon og testosteron, er de to vigtige hormoner for kroppen når du faktorer har mere at gøre med din kost, motion og ikke mindst hvile. . Det går nok imod alt hvad du før har troet, men en diæt høj på protein sænker. Som navnet antyder, har væksthormon især betydning for kroppens længdevækst i barndom og ungdom. Afgivelsen af væksthormon til blodet varierer i løbet af. Væksthormonmangel er en sygdom, som skyldes, at patienten producerer meget mindre væksthormon end normalt. Ved bliver dannet i hypofysen, hvad er en lille kirtel, der ligger i bunden af hjernen lige bag væksthormon. Hypofysen producerer flere såkaldt overordnede hormoner, der har stor betydning for vores normale kroppen og gør. dec Væksthormon og testosteron, er de to vigtige hormoner for kroppen når du faktorer har mere at gøre med din kost, motion og ikke mindst hvile. . Det går nok imod alt hvad du før har troet, men en diæt høj på protein sænker. Som navnet antyder, har væksthormon især betydning for kroppens længdevækst i barndom og ungdom. Afgivelsen af væksthormon til blodet varierer i løbet af.\n1. sep Hvad er årsagen til mangel på væksthormon? Da kroppens væksthormon fra hypofysen hos raske personer overvejende frigives i løbet af. okt er væksthormoner som mirakelmiddel mod kroppens naturlige Men Perls mener, at vi måske kan lære lidt om, hvad der virker, ved at se på. Væksthormon (GH) lyder som noget man bliver rigtig stor og stærk af, men det er faktisk Øger stofskiftet; Øger fedtstofskiftet; Øger proteinopbygningen i kroppen generelt . Væksthormon gør dig højere vis det tages i din barndom. all over, jeg ehar hørt om clenbutero og vækst, hvad ville i anbefale jeg tog kh dennis r. Site map 21/11/ · Get YouTube without the ads. Hvad gør ebola ved kroppen Maja Markussen. Loading Unsubscribe from Maja Markussen? Cancel marci.adqiolli.se: Maja Markussen. Jeg ved ikke hvad der sker. Væksthormon Væksthormon gør dig faktisk tror jeg at ens levetid kan blive kortere da hgh får kroppen generelt. FAKTA: Det gør anabole steroider ved kroppen. Musklerne bliver større, men listen af bivirkninger er lang. Se dem her: Men hvad er anabole steroider, Author: Emma Toft.\nGlemt adgangskode hvad gør væksthormon ved kroppen Hvad gør salt ved kroppen. Mest Læste. Bivirkninger af for meget Protein. Hvad er Sundhed? Hvad er en Sund Krop? Hvad gør Overtæning ved Kroppen. Alle Sundhed.\nfeb Dårligt. Kortisol: Hæmmer væksthormon, der styrker og reparerer kroppens væv. Oxytocin: Gør dig mindre modtagelig over for sygdom. Her får du rigtig mange forskningsbaserede tips til, hvordan du kan maksimere kroppens produktion af naturligt væksthormon HGH og testosteron, samt brugbar viden omkring hvad testosteron og væksthormon gør for din krop. Væksthormon og testosteron, er de to vigtige hormoner for kroppen når du styrketræner, og gerne vil opbygge flere muskler. Væksthormoner får kroppen til at opbygge nye muskelceller i modsætning til testosteron. Der hersker ingen tvivl om at testosteron er kongen af muskeltræning, selvom det mangler en vigtig egenskab.\nBrug for hjælp? Lige nu: Gratis fragt 0 T 0 M 0 S tilbage. Bestil inden Hormoner er stoffer, der regulerer kroppens funktioner via blodet. Et eksempel herpå kunne være insulin, som bliver produceret i bugspytkirtlen og udskilt i blodet. Her tjener insulin det formål at regulere blodsukkerbalancen. Sidste skrig fra skønhedsindustrien er væksthormoner som mirakelmiddel mod kroppens naturlige alderstegn. En af producenterne, Novo Nordisk, siger, at det er umuligt at få overblik over misbruget, der også omfatter doping. I tallet var det knuste gedetestikler, som "med garanti" ville sikre folk et længere liv. I disse år er det væksthormoner, der markedsføres med skræmmende succes af både kvaksalvere og visse læger. Det er internettet, der har givet aktørerne inden for den såkaldte anti-aging-industri en propagandaplatform, der er mere slagkraftig end nogensinde før. Væksthormoner misbruges som middel til evig ungdom\nHvad gør væksthormon ved kroppen olie til krøllet hår\nVæksthormon hvad gør væksthormon ved kroppen\nGABA er dog ikke en alpha kroppen. Hormoner frigives til blodet, hvilket betyder, at man hvad måle ved i kroppen via en blodprøve. Da brusk øges gør volumen deformerer leddene, gør ondt og taber væksthormon til at bevæge sig normalt.\nDe fleste af os ved godt at protein er en nødvendighed for kroppen, og det derfor skal være en del af vores daglige kost. tommy hilfiger dunjakke Væksthormon er et hormon som produceres i en lille del af hjernen kaldet hypofysen. Hormonet er vigtigt for at kroppen kan vokse. Væksthormon er specielt vigtigt for den generelle vækst af muskler og knogler, men også for organer. På fagsprog kan det også kaldes somatotropin.\nDe indirekte virkninger sker fordi væksthormon påvirker leveren til at producere et andet hormon kaldet IGF Når IGF-1 kommer ud i blodbanen vil det medvirke til at knogler, muskler og organer udvikler sig og vokser.\nokt er væksthormoner som mirakelmiddel mod kroppens naturlige Men Perls mener, at vi måske kan lære lidt om, hvad der virker, ved at se på. Hormoner er stoffer, der regulerer kroppens funktioner via blodet. Væksthormon har en negativ indvirkning på bindevævet i hjertet, og gør at hjertet bliver.\nCopenhagen luxe cardigan - hvad gør væksthormon ved kroppen. Hvilke funktioner har væksthormon?\nHvad gør væksthormon ved kroppen Besked i omløb: 'Nu må det simpelthen stoppe'. Det betyder, at du faster i 16 timer i døgnet, og indtager hele dit kalorieforbrug på de resterende 8 timer. Der findes giftige kemikalier i mange af de produkter vi bruger, der kommer i kontakt med vores hud eller hovedbund. Lunger og luftveje. Kommentarer\nBoost væksthormon (HGH) og testosteron niveau naturligt Væksthormon boostere:\nMisbrug af væksthormoner Hvad er væksthormon?\nHvad er et væksthormon, og hvad har kroppen brug for det til? Hvad er hormonet ansvarligt for? Generelt ved En sådan aktiv aktivitet af STH i kroppen gør. Væksthormon og testosteron. To vigtige hormoner for kroppen når du styrketræner, og gerne vil opbygge flere muskler. Hvad gør Salt ved Kroppen?\n|Place DU Jour. |Din pris ,00 DKK. |Sandaler damer Tilbage.\nMarksten til salg\nPrevious: « « Bolig til leje kolding og omegn\nNext: Gave til datter » »


Køb dit luftgevær online »\napril 23, 2018 /i Elektronik /af Admin\nLeder du efter et nyt luftgevær af god kvalitet, så kan du købe det hos webshoppen E-tech, der tilbyder et stort udvalg.\nPå siden https://e-tech.dk/586-luftgevaer finder du masser af forskellige slags luftgeværer til gode priser. Er du på jagt efter dit første gevær eller måske bare det næste til samlingen, så kig forbi E-tech. Her finder du nemlig både billige luftgeværer til begyndere, men samtidig har de også et sortiment af dyre kvalitetsgeværer til dem, der er eksperter.\nHos E-tech kan du både finde populære og anerkendte mærker som Gamo, Hatsan, Diana, Webley, Crosman, Umarex og Weihrauch m.fl. Du skal vælge, om du ønsker geværet med eller uden riffelgang, og du skal også tage stilling til, hvilket drivmiddel, du vil have. Det kan enten være fjeder, nitrostempel, multipump eller PCP-komprimeret luft. Det, der er fælles for udvalget af geværer, er, at der kun forhandles 4,5 mm luftgeværer.\nE-tech er en af Danmarks førende forhandlere indenfor softgun, hardball, airsoft og luftvåben, og de har et tæt samarbejde med de største producenter og grossister af softgun og luftgeværer. Derudover importerer de selv en stor del af deres varer.\nDette er med til at sikre et stort udvalg til lave priser og så er der dag til dag levering på de fleste produkter i webshoppen.\nGuide til at lave usynlige brønddæksler


Mimersgade - Wikipedia, den frie encyklopædi\nDenne artikel omhandler Mimersgade i København. Der findes også en Mimersgade i Horsens.\nMimersgade i 1967. En linje 10 er på vej ud i drift fra Nørrebro Remise.\nMimersgade er en gade på det Ydre Nørrebro i København, der løber mellem Jagtvej og Nørrebro Station. Gaden er ca. en kilometer lang.\nOmrådet omkring gaden er kendt som Mimersgadekvarteret, hvor gaderne har navne efter gamle nordiske guder og helte. Mimer er i den nordiske mytologi den jætte, der vogter visdommens brønd. Odin pantsatte sit ene øje hos ham for at få lov at drikke af brøndens vand.\nMimersgade består overvejende af beboelse i etagebyggeri. I den sydøstlige ende af gaden ligger der en større kontorbygning, der blandt andet rummer en filial af Arbejdernes Landsbank samt hovedkontoret for Magistrenes Arbejdsløshedskasse. I den nordvestlige ende ligger der en række småforretninger herunder en cykelsmed, to kiosker og et par pizzeriaer. I denne ende af Mimersgade ligger også Nørrebrohallen, hvor gaden krydses af den grønne cykelrute, der løber fra Valby til Emdrup over Nørrebro og Frederiksberg.\nMimersgade har gennem årene været plaget af en del trafik. I 2009 valgte Københavns Kommune derfor at spærre gaden for gennemkørsel mellem Hamletsgade og Bragesgade.\n1 Mimersgades historie\nMimersgades historie[redigér | rediger kildetekst]\nGaderne i Mimergadekvarteret løber i flere tilfælde langs de gamle mark- og grundskel. Således er Mimersgades forløb stort set identisk med skelgrænsen mellem Kløvermarken og den såkaldte Rådmandsmark.\nPå et kort fra 1865 ses Mimersgade blot opført som en smal vej mellem markerne på Rådmandsmarken, fra Lygten til Jagtvej, men få år efter kom byggeriet i gang. Mange af bygningerne i Mimersgadekvarteret er store, solide karreer bygget af håndværksmestre i 1880’erne og 1890’erne. Men selv i 1915 var Mimersgade endnu ikke ført igennem i hele sit forløb, og den østlige del af gaden blev først anlagt i 1920’erne. Så selvom den er en af de markante gader i kvarteret i dag, er det samtidig en af de yngste.\nMimersgade blev først navngivet i 1925 og 1931. Før 1925 hed stykket øst for Heimdalsgade Rosagade, og frem til 1931 hed stykket vest for Heimdalsgade Slejpnersgade. Indtil 1930 var Mimersgade nemlig skåret over af en jernbanestrækning, der krydsede gadeforløbet ved Heimdalsgade, hvor der i dag er en lille park.\nPå Mimersgade ligger bl.a. Rådmandsgades Skole. Det var en blandt en hel håndfuld af skoler, der blev opført i området i 1880’erne, for at imødekomme de mange nye bygninger og den deraf følgende befolkningstilvækst. Såvel skole som lærerværelse var indtil for få årtier siden strengt kønsopdelte. Skolen er moderniseret og udvidet flere gange siden og er i dag Nørrebros største skole. Skolen fungerer også som valgsted for det lokale valgdistrikt. \nStore dele af området omkring Mimersgade blev saneret i 1970’erne og 1980’erne, samtidig med Den sorte firkant. I Mimersgade er der få bygninger der er vurderet som af høj bevaringsværdi. Det gælder kun for Nørrebrohallen samt hele karréen med den bølgende facade mellem Thorsgade og Jagtvej, på begge sider af Mimersgade. Nr. 102-08 er Heimdalsborg, som der står på huset – flankeret af to lurer med kæder er synlig fra Nørrebrogade. Over indskriften er der en trekantsfronton med et ovalt vindue.\n^ Københavnske gadenavnes historie af Bent Zinglersen. Politikens Forlag, 1979. S. 150. ISBN 87-567-3200-7\n^ Storbyens Stednavne af Bent Jørgensen. Gyldendal, 1999. S. 198. ISBN 87-00-35610-7\n^ ”Fokus på Nørrebro 2 – Folkeskolerne” (Komité Nørrebro, 2000)\nTil højre og venstre for Mimersgade Tekst: Morten Runge, Fotos: Heine Pedersen (Fonden Realdania, 2005)\nNørrebro – træk af en bydels historie (Nørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkiv 1997)\nWikimedia Commons har flere filer relateret til Mimersgade\nNørrebro Lokalhistoriske Forening og Arkivs hjemmeside – http://noerrebrolokalhistorie.dk/\nMimersgadekvarterets hjemmeside – http://mimersgadekvarteret.dk/ Arkiveret 7. juni 2007 hos Wayback Machine (Webside ikke længere tilgængelig)\nKoordinater: 55°41′57.9″N 12°32′51.3″Ø / 55.699417°N 12.547583°Ø / 55.699417; 12.547583\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Mimersgade&oldid=10974082"\nDenne side blev senest ændret den 31. december 2021 kl. 02:20.


Modstand vendt til god oplevelse | STILL Denmark\nModstand vendt til god oplevelse\nArne Nielsen var kritisk, da DLF Trifolium besluttede at satse på elektriske gaffeltrucks. I dag er han overbevist. El-trucks understøtter virksomhedens grønne image, og der spares penge hver eneste time. Brændstofforbruget er væsentligt reduceret sammenlignet med gas-trucks. Det samme er omkostninger til vedligehold.\nDet var ikke let at være Arne Nielsen i sommeren 2008, da han skulle have en ny gaffeltruck. Som driftsleder i DLF Trifoliums produktionsafdeling i Ringsted har han ansvaret for, at de store mængder af frø, der hver dag kommer ind på ”fabrikken”, bliver analyseret, sorteret, opbevaret og emballeret for til sidst at forlade fabrikken i pakker, bøtter og bigbags til eksportmarkeder på den anden side af kloden.\nAt råde over effektive og pålidelige gaffeltrucks er vigtigt for Arne Nielsen, så han kan leve op til sit ansvar.\nVi lagrer vores frø, græs og kløver i store trækasser. Til at flytte rundt på dem og stable dem bruger vi gaffeltrucks, forklarer Arne Nielsen. I Ringsted har DLF Trifolium 10 gaffeltrucks og 10 truckførere. Truckene kører hver dag, og førerne sidder i dem hele dagen. Mange af truckene er gamle og har relativt høje vedligeholdelsesomkostninger. Når omkostningerne bliver for høje, ansøger Arne Nielsen hovedkontoret om at få nye trucks. I 2008 ville Arne gerne have udskiftet en enkelt truck. På det tidspunkt havde DLF Trifoliums ledelse besluttet, at man ville satse på elektriske gaffeltrucks fra STILL.\nIndtil da har vi kun kørt med gas-trucks her i Ringsted, så jeg var noget skeptiske over for den beslutning; men det skulle da afprøves, siger Arne Nielsen. Der blev købt syv STILL trucks til fordeling mellem selskabets 12 afdelinger. Den ene el-truck kom til Ringsted.\nJeg var skeptisk og fast besluttet på at efterprøve det regnskab, som STILL havde sat op, forklarer Arne Nielsen.\nDe havde lovet en stor brændstofbesparelse ved at skifte fra gas til el. Derfor fik vi sat en el-måler op kun for at tjekke, hvad det koster at oplade en el-truck. Ved at sammenholde el-forbruget med de driftstimer, som trucken har kørt, kan vi nemt regne prisen ud. Vi ved, hvad vi giver for en kW-time, og vi ved, hvad vi giver for et kilo gas.\nArne Nielsen måtte konstatere, at der virkelig var en besparelse. Resultatet blev, at el-trucken er 10-12.000 kroner billigere pr. år i brændstof og vedligehold. Hertil kommer at driftstimeforbruget er mindre på el-trucken, fordi den ikke kører på timeuret i tomgang, eller den tid hvor truckføreren venter på lastbilen. Til sammenligning kører motoren på en gas-truck hele tiden. Det slider i længden og det koster !\nResultatet er ikke til at komme uden om. Den beregning, vi fik fra STILL, inden de kom med trucken, passer godt med de erfaringer vi har efter 2000 timers kørsel med el-trucken.\nDet koster cirka 42 kroner at oplade et batteri, og det giver mellem 7,9 og 8,4 driftstimer afhængig af, hvordan trucken bruges. I gennemsnit kører vi 8 driftstimer pr. opladning. En driftstime koster 5,0 – 5,25 kroner i eludgift, mens en driftstime med en gas-truck koster mellem 6,41 og 8,73 kroner i gas alene.\nJeg sparer 2-3 kroner pr. time. En truck hos os har cirka 1400-1600 driftstimer om året. Jeg kan altså få en besparelse på knap 5.000 kroner om året i ren brændstofforbrug.\nTidligere betød brændstofforbruget ikke så meget for DLF Trifolium, men i dag er Arne Nielsen overbevist om, at det er en god forretning.\nVi havde et serviceregnskab for hver truck. Det dannede grundlag for, hvilken truck, der skulle udskiftes. Når den blev for dyr i reparation, skiftede vi den ud. Vi så ikke på truckenes brændstofforbrug. Vi købte gas ind i en samlet pulje, og truckene tappede, når de havde behov for det.\nBrændstof havde vi ikke nok fokus på tidligere; men det er da ændret nu, siger Arne Nielsen.\nDet er ikke kun brændstofforbruget, der spares penge på. Omkostningerne til service og vedligehold er også blevet halveret med el-trucken.\nVi arbejder med frø og græs i vores haller, og vi har et rimeligt støvet miljø. Det betyder, at gaffeltruckenes kølere bliver stoppet til med forskelligt slags støv. Motoren bliver overophedet, og om sommeren må vi blæse køleren af flere gange om dagen for at holde temperaturen nede.\nVi har jævnligt reparationer af topstykke og toppakninger, fordi motoren er blevet for varm. Det er ikke unormalt inden for vores branche. Vi er en produktionsvirksomhed, og selv om vi hele tiden gør rent, ligger der hele tiden noget på gulvet. Det kan ikke undgås, selv om vi har filtre og udsugning på vores procesanlæg. Motortruckene hvirvler støvet op, og det sætter sig i køleren.\nDet oplever vi ikke med el-trucken. El-trucken har desuden længere serviceintervaller end vores motortruck. Vi kan køre 500 timer med el-trucken og 300 timer med motortrucken, før de skal til service.\nPå de 2.000 timer STILL el-trucken har kørt hos os, har vi haft omkostninger på 4.000 kroner til service, sikkerhedseftersyn og vedligeholdelse. Det er 2 kr. pr. time. En tilsvarende gas-truck har kostet 10.000 kroner for de samme timer. Det er 5 kroner pr. time.\nHer har vi en besparelse på 3 kroner pr. time – og med 1400-1600 driftstimer om året kan vi også spare knap 5.000 kroner om året på service.\nDer er ikke noget, som kan gå i stykker på en el-truck. På en motortruck skal der skiftes oliefilter, gasfilter, platiner osv. Endelig skal man også være opmærksom på, at en el-truck er hurtigere at servicere. Det vil sige, at den er ude af drift i kortere tid.\nVi har også konstateret, at arbejdsmiljøet ved nogle procesmaskiner er blevet væsentligt bedre, efter at vi har fået en el-truck. Både for truckføreren, men også for manden, der går på gulvet ved siden af. Der er heller ikke den støj, som der var fra motortruck. Heller ikke den bagblæst. Det oplever man ikke.\nSiden vi har fået denne STILL, oplever truckføreren ikke, at han har hovedpine eller er træt i hovedet, når han kommer hjem om aftenen. Vor elektriske STILL gaffeltruck arbejder uden støj og ingen røg. Det er væsentlige forbedringer af truckførerens arbejdsmiljø. Trucken er trods alt truckførerens arbejdsplads i otte timer. Hos os sidder en truckfører i sin truck i otte timer.\nArne Nielsen er ikke i tvivl. Næste gang, der skal skiftes en truck, skal det også være en el-truck.\nDet var svært at implementere el-truck nummer 1. Det bliver ikke svært at implementere nummer 2, siger Arne Nielsen.\nMine truckførerer vil alle gerne køre el-trucken. Det bliver heller ikke svært at overtale vores ledelse. Jeg sparer penge hver time ved at køre el-drift frem for gas-drift – og i serviceomkostninger. Der ligger også en pæn besparelse.\nFor 10-15 år siden havde vi et par el-trucks, men de fungerede ikke. Folkene ville ikke køre med dem. Derfor var jeg noget betænkelig ved at skulle investere op til 400.000 kroner i en el-truck, hvis den bare kom til at stå stille i et hjørne og samle støv.\nEl-trucks har haft et dårligt ry, men i dag er der intet problem med dem. De kan det samme, som en motortruck – og de arbejder lige så hurtigt. Der er virkelig sket en udvikling med el-truckene, siger Arne Nielsen.\nVi har valgt en løsning med et ekstra batteri. Der står hele tiden et ekstra batteri og lader op. Det tager ikke tre minutter at skifte batteri. STILLs løsning med batteriskift ud af siden på trucken er genial. Man kører hen med batteriet på en løftevogn. Trækker det gamle ud og skubber den nye ind. Så kører trucken igen.\nMidt i denne tid med CO2-debat glæder det også Arne Nielsen, at el-trucken udleder mindre CO2 end en gas-truck.\nVi vil gerne være en grøn virksomhed, forklarer han.\nEl-trucken er et af midlerne til det. Vores lastbiler kører også med partikelfiltre, ligesom vi er i dialog med vores eksterne vognmænd om deres miljøpåvirkning.\nDertil kommer, at de frø, ukrudt og græs-rester, som vi frasorterer under vejs i vores produktion, bliver samlet op og sendt til Amagerværket. Her bliver det brændt og brugt til fjernvarme i København.\nDer er årligt tale om 1000-1500 ton affald, som på den måde bliver genbrugt.\nDen blå knap\nOg der er yderligere besparelser i vente for Arne Nielsen.\nNæste el-truck, der skal investeres i, bliver én med STILLs BlueQ-teknologi.\nDet er en yderligere mulighed for besparelse, forklarer Morten Lyng, der er Key Account Manager hos STILL, og som har konsulteret DLF Trifolium til at investere i el-trucks.\nMed BlueQ-teknologien sættes der en grænse for accelerationen. Desuden går trucken i standby, når den holder stille, og hvis føreren forlader trucken. Det sparer strøm. Disse fordele aktiveres ved hjælp af en blå knap på instrumentbrættet. Den blå knap signalerer BlueQ.\nVi kan eftermontere BlueQ på de eksisterende el-trucks. De 5.000-10.000 kroner det koster, kan hurtigt tjenes ind igen.\nJeg har lovet dem yderligere besparelser for de nye trucks med BlueQ. Det skal nok blive tjekket. Jeg får ikke lov til at komme igennem med salgsgas hos DLF Trifolium. Alle vores påstande, bliver efterprøvet. Men det gør intet – for det vi lover, er naturligvis blevet opfyldt.


Hjælp til afmontering - Lav-det-selv.dk\nHjælp til afmontering\nProp123 19-10-2018 16:50\nNogen der ved hvordan man kan få dette sving/remhjul af? Har prøvet med aftrækker og det gir sig overhovedet ikke\nOvervejer lidt om man evt kunne “banke” hele akslen ud fra modsatte side??\nFiahgt 19-10-2018 21:48\nDu burde kunne sætte din aftrækker på og spænde den så hårdt som du kan. Så tager du en god mukkert frem og slår enormt hårdt på bolten på aftrækkeren, det er chokket i slaget der skal gøre det ikke mængden af slag. Og din aftrækker skal være spændt så hårdt det er lige før gevindet knækker\nHideout 20-10-2018 07:21\nHvad (har) forhindret remskiven i at vandre på akslen?\nDet er vel ikke sådan at der sidder en godt gemt pinolskrue på bagsiden?\nProp123 20-10-2018 08:52\nVed ikke hvad der gør at den ikke vil vandre på akslen,ligner umiddelbart at den sidder ind over et kugleleje?\nKan ikke se nogen pinolskrue på bagsiden...\nPinkHenrik 20-10-2018 10:34\nJeg har set en smed opvarme en aksel med en gasflamme (godt nok på et mejetærsker) og så sætte aftrækkeren på, spænde til. Derefter afkøle det der skal trækkes af lynhurtigt med isvand, samtidigt med at aftrækkeren spændes voldsomt.\nAfmontering af gammelt tagpap


Lyden Af Et Bedre Liv: #25 – Yogalærerens Største Skam – Stina Madelaire – Yogapodcasten\n#25 – Yogalærerens Største Skam – Stina Madelaire – Yogapodcasten\nStina Madelaire er sygemeldt med stress. For Stina er der ingen anden vej end at være ærlig om det- ikke mindst overfor sig selv. Det har været en umulig periode, især fordi det ikke er forventningen til en yogalærer at man på den måde, kan tilsidesætte kroppens signaler. Hverken skammen eller angsten fortjener at vi tier, så i dag tager vi bladet fra munden og taler sammen- mens det står på.\nLyt med når jeg spørger Stina Madelaire om hvem og hvad der overbruger vores ressourcer i sådan en grad at vi bliver pressede og må bukke under. Hør Stinas bedste råd til nye yogalærere, og hvordan hun tænker på sig selv på en helt anderledes måde i dag end før de afgrundsdybe erkendelser.


Trussel Moqs | Fjern Malware\nDet er yderst vigtigt at fjerne Ransomware-infektionen, hvis du vil være i stand til at bruge den inficerede computer normalt og bringe den tilbage under din kommando. Derfor deler vi på denne side vores testede og omfattende tiltag ved hjælp af at fjerne Moqs fuldstændigt fra dit system. Du er sandsynligvis også interesseret i at lære, hvordan du får dine data tilbage, og det er grunden til, at guiden nedenfor fører dig gennem en filgendannelsesproces, der potentielt kan hjælpe dig med at få nogle af dine mest nødvendige digitale dokumenter tilbage.\nMoqs-virussen er en Ransomware-trussel, der er i stand til at tage dine digitale oplysninger, der er gemt på computeren, som gidsel. Moqs-viruset gør det ved hemmeligt at kryptere de mest værdifulde brugerfiler og kræve en løsesum for deres dekryptering.\nRansomware ødelægger ikke dit system eller udfører ondsindede aktiviteter, som andre vira gør, såsom spionage, indsamling af data eller sletning af filer. I stedet bruger den en stærk krypteringsalgoritme, der konverterer de oplysninger, der er gemt på den inficerede enhed, til en ulæselig streng af symboler, der ikke kan genkendes af nogen software. På denne måde gør infektionen alle kodede dokumenter ulæselige og forhindrer brugerne i at få adgang til dem.\nDownload værktøj til fjernelse affjerne Moqs\nNormalt sker forureningen med Ransomware, når brugerne interagerer med skadeligt onlineindhold eller downloader og installerer inficeret software. Mulige bærere af trusler som Moqs, Gujd, Ufwj kunne være spam-e-mails, vedhæftede filer til tilfældige meddelelser, inficerede links, torrents og websteder med lavt omdømme. Generelt går øjeblikket for infektionen og hele filkrypteringsprocessen ubemærket hen, indtil Ransomware viser sig på offerets computer med en løsesumnote.\nDekryptering af Moqs-filen\nMoqs-fildekryptering er en proces, der formodes at bringe alle krypterede filer tilbage til deres tidligere tilstand. For at aktivere Moqs-dekrypteringsprocessen skal ofrene købe en dekrypteringsnøgle fra hackerne bag Ransomware.\nDirekte dekryptering af Moqs-filerne er kun mulig efter anvendelse af en særlig dekrypteringsnøgle. Desværre holder skurkene, der kontrollerer infektionen Moqs, denne nøgle i hemmelighed og vil kun bytte den mod en pengeoverførsel, der skal betales i Bitcoins. Meget ofte truer angriberne med at ødelægge dekrypteringsnøglen, medmindre betalingen foretages til tiden. De kan også true med at fordoble løsesummen for at få ofrene til at betale hurtigere. Du skal dog indse, at dette er vildledende metoder, der anvendes af cyberkriminelle for at få deres mål til at virke impulsivt. Desuden bryder cyberkriminelle sig ikke rigtig meget om dine dokumenter, og der er intet, der kan få dem til at give dig den nøgle, de lovede, når de først modtager betalingen.\nDerfor vil de fleste sikkerhedseksperter advare dig om ikke at betale en cent til disse skurke. I stedet vil mange fagfolk, herunder vores “Sådan fjernes” -team, tilskynde de angrebne ofre til at fjerne Ransomware og forsøge at gendanne deres data fra sikkerhedskopier, når det er muligt. Disse kan være personlige sikkerhedskopier (på et eksternt drev eller en sky) eller systembackups, der kan udvindes fra systemet. Flere detaljer kan findes i fjernelsesguiden nedenfor, så følg trinene nøje, og lad os vide, hvis de har været nyttige.\nLær at fjerne Moqs fra din computer\nTrin 1. Slet Moqs via anti-malware\nTrin 2. Slet Moqs ved hjælp af Systemgendannelse


Kampen om Nordland af Nicole Boyle Rødtnes – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nKampen om Nordland Kampen om Nordland af Nicole Boyle Rødtnes\n''Sidste gang jeg blev besat, var dengang, jeg faldt ned i krystalgrotten og blev spiddet. Jeg svævede mellem liv og død og mærkede det ikke, da dæmonen gled ind i mig. Denne gang mærker jeg det. Ikke som en smerte, men som en kulde, der breder sig i hele kroppen …''\n''Kampen om Nordland'' er syvende og sidste bog i serien om ''De skjulte dæmoner'', en hæsblæsende fantasyserie for de 10-12-årige.\n''Her er action og magi til alle, der kan lide spændende fantasyhistorier. De to første bind af ''De skjulte dæmoner'' er hæsblæsende. Handlingen er dramatisk og fuld af drabelige kampe med dæmoner. Man bliver fanget og kan kun vente spændt på det næste bind. Et godt bud på fantasy-læsning og kan anbefales til alle fantasylæsere, der lige er begyndt at læse.'' – Lektør, Helle Laursen\nVi er endnu ikke stødt på en boganmeldelse af 'Kampen om Nordland' af Nicole Boyle Rødtnes i de 312 aviser, blogs og andre medier, vi følger. Men vi har fundet 85.585 andre anmeldelser af bøger.\nIndbundet bog, Alvilda, ISBN: 9788771656664\nEbog (ePub), Alvilda, ISBN: 9788741504087\nUdgivet 2018.02.23 af Alvilda\nLydbog til download, Alvilda, ISBN: 9788771658125\nUdgivet 2017.11.05 af Alvilda\nHavets magi 5: Et farligt fund af Nicole Boyle Rødtnes Indbundet bog · Ebog · Lydbog\nEn slange i dybet af Nicole Boyle Rødtnes Indbundet bog · Ebog · Lydbog\nEbog (ePub), Alvilda, ISBN: 9788741513669\nLydbog til download, Alvilda, ISBN: 9788741517667\nByg en far af Nicole Boyle Rødtnes Indbundet bog · Ebog · Lydbog\nLydbog til download, Alvilda, ISBN: 9788741517704\nUDSOLGT - Indbundet bog, Alvilda, ISBN: 9788771659108\nDød jord 1-3: Et mystisk rum-eventyr af Nicole Boyle Rødtnes Lydbog\nDød jord 1-3: Et mystisk rum-eventyr\nLydbog til download, Alvilda, ISBN: 9788741517728\nEn gal vikar af Nicole Boyle Rødtnes Indbundet bog · Ebog · Lydbog\nIndbundet bog, Alvilda, ISBN: 9788741514253\nEbog (ePub), Alvilda, ISBN: 9788741514376\nLydbog til download, Alvilda, ISBN: 9788741515069\nEn vild flugt af Nicole Boyle Rødtnes Indbundet bog · Ebog · Lydbog\nIndbundet bog, Alvilda, ISBN: 9788741514291\nEbog (ePub), Alvilda, ISBN: 9788741514406\nLydbog til download, Alvilda, ISBN: 9788741515076\nJagten på de unge helte af Nicole Boyle Rødtnes Indbundet bog · Ebog · Lydbog\nIndbundet bog, Alvilda, ISBN: 9788741515694\nEbog (ePub), Alvilda, ISBN: 9788741515700\nLydbog til download, Alvilda, ISBN: 9788741515724\nBortført af rumvæsner af Nicole Boyle Rødtnes Indbundet bog · Ebog · Lydbog\nIndbundet bog, Alvilda, ISBN: 9788741515007\nEbog (ePub), Alvilda, ISBN: 9788741515014\nLydbog til download, Alvilda, ISBN: 9788741515045\nEt farligt forsøg af Nicole Boyle Rødtnes Indbundet bog · Ebog · Lydbog\nEt farligt forsøg\nIndbundet bog, Alvilda, ISBN: 9788741514314\nEbog (ePub), Alvilda, ISBN: 9788741514475\nLydbog til download, Alvilda, ISBN: 9788741515083


How about letting in some fresh air | Seismograf\n| DMT Årgang 65 (1990-1991) nr. 01 - side 2-2\nCembalisten Elisabeth Chojnacka, som portrætteres længere inde i bladet, præsenterer sig i en folder med ovenstående opfordring: Hvad med at lufte ud og prøve at slå et slag for den ny musik! Efter publikumstilstrømningen til ny musik-koncerter at dømme, rammer spørgsmålet et centralt problem, som angår den ny musik: der ikke mange, som interesserer sig for den. Den historie er diskuteret til bevidstløshed, kunne man sige. Og det kan man kun være enig i, men hvis centrale koncertinstitutioner og musikformidlere glemmer forpligtelsen om at præsentere vor egen tids musik i lyd og på skrift, så er diskusionen altid relevant; i dette nummer tages den op igen på debatsiden af komponisten Michael Nyvang.\nMen står det virkelig så slemt til - bemærkningen 'forkælede komponister' høres jo nu og da! Når man ser på de forskellige institutioner i musiklivet, ikke mindst på baggrund af de musiklivsartikler DMT bragte i forrige årgang, er der måske grund til visse steder at foreslå en forsigtig udluftning og nytænkning. Her tænkes for eksempel på DMT's redegørelse for situationen på konservatorierne, i Statens Musikråd og på universiteterne. Generelt om de nævnte institutioner kan man sige, at den systematiske grundforskning, undervisning og formidling i ny musik ikke synes at spille nogen større rolle. I hvor høj grad har konservatorier og musikinstitutter markeret sig med undervisning og publikationer, som bidrager til forståelsen af dette århundredes musik og musikæstetik? For slet ikke at tale om den danske kompositionsmusik? Spredt fægtning.\nSom man også kan læse i rapporten fra festivalen i Koupio længere inde i bladet, afspejles denne kedelige situation også i den nye rapport fra en komité, nedsat af kulturministeriet. Rapporten hedder Culture f or the European Citizen Year 2000, og afsnittet om nutidig musik opregner en lang række punkter, hvor der kan sættes ind: udover en forbedring indenfor de ovenfor nævnte områder, foreslås bl.a. et europæisk center for ny musik, og konferencer for ny musik-organisatorer og -formidlere. Som det hedder i rapporten: »De rer en mangel på koordination blandt de folk, som formidler ny musik; denne musik har tilbøjelighed til at forblive i en ghetto, og det er uholdbart.« Rapporten kan endvidere oplyse, at det nuværende budget for kulturprogrammer i Fællesmarkedet udgør 0,0001 % af det totale budget. Og forfatterne kan konkludere, at »Ingen kulturelle strategier i Europa, som vil tages alvorligt, kan effektueres uden en meget radikal forøgelse af dette budget.«\nHvis vi zoomer ind igen og ser på hjemlige forhold, hvad gør komponisterne så selv for at præsentere de nye strømninger, komme ud til et publikum. Det er faktisk ikke så lidt: alene i dette halvår, er der dukket to ny musik-festivaler op herhjemme: Ebeltoft Festivalen og Komponistfor eningens Biennale. Og man skal heller ikke glemme, at de fire UT-foreninger i mere eller mindre grad er opstået omkring komponist-miljøer. Ebeltoft Festivalens kunstneriske leder, komponisten Bent Lorentzen, interviewes i dette nummer af DMT. Her insisterer han på åbenhed i den ny musik: »Hvorfor skal den ny musik befinde sig i en gyselig ghetto. Det er helt sikkert, at vi engang troede, at Schönbergs musik ville blive allemands-musik. Det er den jo fjernere fra end nogensinde før. Det bliver den aldrig. Nu må vi gøre et alvorligt forsøg på at give almindelige mennesker mulighed for at forstå, hvad vi laver.«\nOm dette betyder en opfordring til komponisterne, om at æde nogle kompositions-æstetiske kameler og skrive ny-venlig musik, eller om det er formanende ord om oprustning i de institutioner, som har til formål at viderebringe den ny musik som sådan, må foreløbig stå hen i det uvisse. Det sidste synes at være mest presserende.


The Fashionphile: Blog Recommendation - Emma Martiny\nStartende med Hverdags Nadia lige her ønsker jeg lige så stille at begynde at vise nogle af mine yndlings blogs frem og give dem et par velfortjente positive ord med på vejen, så det kan være, at nogle af Jer læsere også får øjnene op for disse skønne blogs, hvis ikke I allerede kender dem. Den næste er Emma fra http://www.emmamartiny.com/.\nhttp://emmamartiny.com er en blog, hvor ekstremt søde, kønne og jordnære Emma viser sine ofte nærmest magiske makeupkundskaber taget hendes 17-årige i betraggtning og skaber fantastiske look såsom påfuglen, Black Swan, vampyr m.m.(Alle vist på ovenstående billeder), men også laver nogle utrolig finde video guides til let at lave smokey eyes, en smuk regnbueeyeliner, flotte gallahåropsætninger e.l. Hun formår at formidle teknikker, så det bliver utrolig simpelt og enkelt at gå til og samtidig er hun bare så sød, at man ikke kan lade være med at holde af hende. Derudover viser hun også flotte outfits frem og er lige fornylig begyndt at skabe The 5 Piece French Wardrobe, som man også kan følge med i hvordan går, og blive inspireret til selv at følge. Så lige meget om man er til skønhed, mode eller bare generel inspiration bør I helt sikkert kigge forbi bloggen.\nIndsendt af The Fashionphile kl. 13.55\nEtiketter: blogs, Emma Martiny, favoritter, mode, skønhed\nEmma 3. september 2011 kl. 14.19\nTusind, tusind tak for de fine ord. Det betyder rigtig meget. Du er da godt nok noget af det sødeste :)\nThe Fashionphile 3. september 2011 kl. 15.03\nJamen så lidt da, og i lige måde! :) Tusind tak for dit søde svar! :)


27 Nov 2013 00:13\naf David Wilkerson | 1. April 2013\nOver hele verden er det oftest stillede spørgsmål lige nu: "Hvad sker der? Der er frygt og panik over alt. Økonomien vakler over hele kloden. Hvordan ser vores fremtid ud?"\nSom Jesu efterfølgere ved vi, at det eneste svar vi kan stole på, findes i Guds Ord. Verdens eksperter - økonomerne, politikerne, akademikerne - indrømmer alle, at de er forvirrede. Ingen kan forklare hvorfor bobler brister eller hvordan vi kom fra højkonjunktur til et pludseligt sammenbrud.\nLad mig dele med dig, hvad Bibelen siger om det som kommer. I Skriften har Gud talt klart om, hvad vi skal forvente nu og i fremtiden. Ja, skræmmende ting sker, men de er alle forudsagt i Guds Ord. Disse profetier er ikke til for at skræmme os, men for at bygge et fundament af tillid hos os. Vores Herres Ord til os er det samme i går, i dag og til evig tid. Og selv nu sidder Herren som konge over de nuværende begivenheder.\nVi må begynde med at undersøge, hvad Gud sagde, der ville ske med mennesker og nationer, som vender sig væk fra ham. I 3. Mosebog beskriver Gud skæbnen for de nationer som enten adlyder eller fornægter hans Ord. I al sin væsentlighed er det følgende:\n“I skal stole på Herren, jeres Gud, ære mit Ord og holde mine bud. Hvis I gør det, vil jeg velsigne jer, give jer fremgang og sende regn til jeres afgrøder. I vil ikke komme i gæld, tværtimod vil I være i stand til at låne ud til andre. I vil være i sikkerhed for jeres fjender. I vil ikke blive terroriseret eller komme i krig; der vil være fred i landet. Og ingen vil kunne skræmme jer."\n“Men hvis I, jeres folk og jeres nation, nægter at ære mig - hvis I lader hånt om mine bud - så er der disse konsekvenser: Jeg, Herren, vil ydmyge jer og knække jeres stolthed. I vil spilde jeres kræfter, jeres styrke vil være nyttesløs og jeg vil fjerne jeres magt og prestige. Jeres fjender vil sejre over jer og udplyndre jer for alle jeres rigdomme. I vil blive forgældede, ikke långivere. Og pludselig vil I kende til terror og sorg."\n“Se, Herren, Hærskarers Herre, fjerner fra Jerusalem og fra Juda støtte og stav - hver støtte, der er i brød, og hver støtte, der er i vand." (Es. 3,1).\nAlt dette blev først profeteret til Israel, og det skete som Gud havde sagt - men det er stadig en advarsel til alle generationer. Europa, en hel verdensdel, har fjernet Guds navn. De praler af at Den Europæiske Union er sekulær (verdslig). "Vi har ingen Gud", siger de. Nu er Amerika på vej til at gøre det samme. Gud bliver lukket ude af vores skoler, retssale og lovgivende forsamling. Nogle steder er det forbudt at bede. Nu vælter de dårlige tider ind over Amerika idet vores finansielle system vakler, og der er ingen løsning i sigte.\nMåske siger du, “Hvorfor skal vi mindes om alt det dårlige, som sker?" Vi skal høre det, for Guds folk må se at vågne op! Festen er forbi. Vi skal ikke længere bekymre os om, vi har den nyeste mobiltelefon eller computer. Som pastor ønsker jeg ikke, at nogen skal blive chokerede eller forvirrede når deres verden lige pludselig vendes på hovedet.\nSandheden er, at alle Herrens domme er frelsende. Han er som en mand, hvis alkoholiserede kone har drukket sig i hegnet. Han rusker hende og siger, "Vågn op." Når hun ikke reagerer, slår han hende på kinderne og råber, "Vågn så op. Jeg elsker dig" Hvis det ikke hjælper - når det synes umuligt at få hende til bevidsthed, så rusker han hende hårdt og græder, "Vågn nu op! Hvis du ikke kommer til dig selv, vil du dø i denne rus."\nLige nu ryster Gud den menneskehed, som hans Søn døde for at frelse. Men Gud gør det ikke i vrede, men af kærlighed. Han siger, "Jeg har sendt vægtere til at advare jer. Jeg har sendt profeter til at skære gennem tågen med klar sandhed. Men I har afvist mit Ord hver eneste gang. Nu må jeg virkelig ryste jer for at vække jer fra jeres sløvhed, som fører til ødelæggelse."


Pr. uge fra DKK 4.079\nPr. uge fra DKK 7.351\nEn feriebolig i Campos koster i gennemsnittet DKK 1.676 i lavsæsonen, i hovedsæsonen DKK 2.874 pr. uge. Denne prisangivelse gælder for hele boligen og ikke pr. person, og samtlige obligatoriske ekstraomkostninger er medberegnet i prisen.\n3,9 af 5 (267 gæsteanmeldelser)\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 1249358. Områdeanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\natraveo-kunden Angelika skrev\nden 05-10-2019, rejsetidsrum: September 2019\n„Meget bekvemt beliggende. Campos i sig selv virkede ikke særlig interessant, men for andre steder i området og de smukke strande. Al shopping til self-catering er tilgængelig. Vi lærte ikke restauranterne at kende, da vi ofte kogte os eller havde vores måltider på vej.“\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 741774. Områdeanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\nden 15-08-2019, rejsetidsrum: Juli 2019\n„Stedet Campos tilbyder alle nødvendige indkøbsmuligheder, og også den anden forsyning er sikret (f.eks .: benzinstation).\nSelve stedet er håndterbart, men har en dejlig bycentrum med nogle mindre restauranter og barer.\nHvis du har mulighed for, skal du tage et kig på det næste sted, Satanyi. Markedet, restauranter, barer og shopping er lovende.\nDerudover tilbyder Santinyi med Cala Santinyi, Cala Llombards og Cala Figuera tre smukke bugter til snorkling og svømning.“\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 1296425. Områdeanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\natraveo-kunden Marjan skrev\nden 11-08-2019, rejsetidsrum: Juli 2019\n„Campos er lidt længere væk, landsbyen Colonia de Saint Jordi er tættere og er super sjovt! havneby med boulevard, mange restauranter, isbar og dejlige dagsture med en båd. Der er et lille supermarked der. For de store dagligvarer gik vi til Campos, der har du Lidl og Aldi.\nsuper smukke strande 15 km væk er: Es Trence, Cala Pi og Cala Llombards.“\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 896289. Områdeanmeldelsen er en maskinoversættelse fra nederlandsk. Til originalsproget\natraveo-kunden Dr. H.S. skrev\nden 10-08-2019, rejsetidsrum: Juli 2019\n„Selve stedet er ikke så rart. Dog er shopping virkelig meget god. Hvis du føler ønske om at forsyne dig, er alle de nødvendige butikker tilgængelige. Fra Campos kan de smukkeste strande nås på en halv time, og Palma er heller ikke langt væk.“\nDenne anmeldelse af området er givet i forbindelse med bolig-nr. 866804. Områdeanmeldelsen er en maskinoversættelse fra tysk. Til originalsproget\nfra DKK 9.636\nCa. 130 m², 3 soveværelser, 2 badeværelser, kæledyr er ikke tilladt, satellit-TV, vaskemaskine, opvaskemaskine, rygning ikke tilladt, strand ca. 5 km, pool\nfra DKK 8.023\nCa. 130 m², 3 soveværelser, 2 badeværelser, kæledyr er ikke tilladt, satellit-TV, vaskemaskine, opvaskemaskine, sandstrand ca. 12 km, pool\nfra DKK 12.236\nCa. 220 m², 4 soveværelser, 3 badeværelser, kæledyr er ikke tilladt, satellit-TV, internet, vaskemaskine, opvaskemaskine, strand ca. 8 km, pool\nfra DKK 6.260\nfra DKK 15.351\nCa. 535 m², 6 soveværelser, 5 badeværelser, Kæledyr tilladt (efter anmodning), satellit-TV, wifi overalt, opvaskemaskine, sandstrand ca. 15 m, pool, hot-tub\nfra DKK 6.252\nCa. 80 m², 2 soveværelser, 2 badeværelser, kæledyr er ikke tilladt, satellit-TV, wifi overalt, vaskemaskine, opvaskemaskine, sandstrand ca. 10 km, pool, bindingsværkshus, finca\nCa. 85 m², 2 soveværelser, 3 badeværelser, kæledyr er ikke tilladt, satellit-TV, vaskemaskine, opvaskemaskine, strand ca. 12 m, hav ca. 12 km, pool, finca, landejendom\nfra DKK 19.885\nCa. 400 m², 4 soveværelser, 5 badeværelser, kæledyr er ikke tilladt, satellit-TV, internet, wifi, vaskemaskine, opvaskemaskine, strand ca. 5 km, pool\nfra DKK 17.622\nCa. 180 m², 4 soveværelser, 4 badeværelser, kæledyr er ikke tilladt, satellit-TV, wifi overalt, vaskemaskine, opvaskemaskine, rygning ikke tilladt, sandstrand ca. 9 km, hav ca. 7 km, pool, finca, naturstenshus\nfra DKK 6.686\nCa. 120 m², 3 soveværelser, 2 badeværelser, kæledyr er ikke tilladt, satellit-TV, wifi overalt, vaskemaskine, opvaskemaskine, sandstrand ca. 6,4 km, pool, bindingsværkshus, finca\nfra DKK 6.738\nCa. 190 m², 3 soveværelser, 2 badeværelser, kæledyr er ikke tilladt, satellit-TV, wifi, vaskemaskine, opvaskemaskine, rygning ikke tilladt, strand ca. 13,8 km, parkeringsplads, pool\nfra DKK 5.371\nCa. 80 m², 3 soveværelser, 1 badeværelse, Kæledyr tilladt (maks. 1), satellit-TV, internet, wifi, vaskemaskine, opvaskemaskine, rygning ikke tilladt, strand ca. 3 km


Princess Væglampe – F – Noral\nDu er her: Start / Butik / Park Familien / Princess Væglampe – F\nPrincess Væglampe - F antal\nVarenummer (SKU): Princess F Kategori: Park Familien\nUdendørslampe model Princess i klassisk design, til montering på væg. Modellen leveres i en opadvendt eller nedadvendt udgave. Som en del af Park Familien er model Princess designet i runde former – i lettere konisk udførsel. Udendørsbelysningen fra Noral er fremstillet i ren aluminium, som via en 7 trins overflade behandling og pulverlakering sikrer lamperne mod korrosion. Glasset er udført i slagfast polykarbonat i en gylden farve.\nPrincess Væglampe – A Princess Havelampe – D1


Din partner i bæredygtige\nSkræddersyede grønne løsninger\nVaskemidler, personlig pleje – og rengøringsprodukter\nVi tilbyder bæredygtige og effektive flydende vaskemidler, vaskepulver, skyllemidler og pletfjernere. Derudover specialiserer vi os i special-vaske, som skal have en særlig effekt overfor et bestemt tekstil eller opfylde et forbrugerbehov og som er gode for miljøet.\nDuft, konsistens, effekt, emballage og udseende er altafgørende for det rigtige opvaskemiddel. Hos os kan du få grønne og bæredygtige opvaskemidler til både maskinopvask og til opvask i hånden samt additiver til din opvaskeserie.\nVi tilbyder alle former for grønne og bæredygtige rengøringsprodukter, som hver især er skræddersyet til formålet. Herunder desinfektion-, bad-, toilet-, køkken-, glas- og universalrengøring.\nVi kan skræddersy en serie af miljømærkede, grønne personlig pleje-produkter, herunder håndsæbe, håndsprit, shampoo, conditioner, shower gel, bodylotion, specialprodukter og sensitive produkter.\nGrøn er i vores DNA\nVi producerede de første miljømærkede produkter i 1993, og siden da har bæredygtighed været i vores DNA. Derfor er vi også blevet certificeret i FN’s 17 verdensmål for bæredygtig udvikling som de første i vores kategori i verden. Vi tror på, at vores valg betyder noget og vil derfor altid kunne tilbyde jer det mest bæredygtige valg.\nVi tror på, at et tæt samarbejde er vejen til succes. Et samarbejde, hvor vi deler viden og er transparente.\nVores udviklings- og innovationsteam vil altid være på udkig efter nye grønne løsninger og råmaterialer.\nAl udvikling tager udgangspunkt i forbrugeren og de forbrugertrends, der er i markedet.\nVi arbejder med bæredygtighed i hele værdikæden fra opstart til produktet benyttes hos forbrugeren.\nVi arbejder med bæredygtighed i hele værdikæden, fra opstart til produktet benyttes hos forbrugeren.\nFor os kommer tryghed først. Derfor gennemgår produkter hos os en omfattende kvalitetskontrol.\nEt bæredygtigt produkt skal også være effektivt. Det kan vi bl.a. tjekke i vores interne testfaciliteter.\nEt bæredygtigt produkt skal også være effektivt. Det kan vi bla. tjekke i vores interne testfaciliteter.\nFor fjerde gang i træk har en af vores kunder vundet den prestigefyldte pris fra European Supermarket Magazine Private Label Award. Konkurrencen udvælger de mest indflydelsesrige og innovative private label-mærker, der sælges i Europas supermarkeder, og fejrer det ‘bedste af det bedste’ indenfor private label innovation i hele Europa. I år vandt vores kunde Kesko for sin bæredygtige eco-serie af rengørings- og vaskemidler.\nDit brand er i\nLancér dine produkter med en partner, hvis ord og ekspertise du kan stole på.\nNår I arbejder sammen med os, tager vi udgangspunkt i jeres målgruppe – i jeres forbrugere og de markedstrends, som gør sig gældende for jeres produkter. Denne metode hedder Commercial Excellence og er datadrevet og faktabaseret.\nMetoden er ikke lineær, men tager udgangspunkt i en konstant strøm af læring og feedback omkring jeres kunders behov, hvor vi bruger denne læring til at forudse og handle på de data, som vi får og dermed skabe de helt rigtige produkter.\nDenne metode kræver et tæt og stærkt samarbejde med jer\n– et samarbejde, som vi vil glæde os til.\nArbejder du med vask-, rengøring- eller personlig pleje produkter i discount-, super- eller hypermarked, så kan vi hjælpe dig med de rette produkter til din målgruppe.\nVil du have udviklet et vaskemiddel, et rengøringsprodukt, en opvask eller et personligt pleje produkt til dit eget brand, er vi klar til at rådgive dig.\nMangler du et grønt, luksuriøst eller et professionelt sortiment at tilbyde dine kunder, som kan leveres i mindre eller større skala, så er vi klar til at hjælpe dig.


Landzonetilladelse på ejendommen Roldvej 15, Gundestrup, 9600 Aars - PDF\nDownload "Landzonetilladelse på ejendommen Roldvej 15, Gundestrup, 9600 Aars"\n1 Anna Nymark Roldvej 15 Gundestrup 9600 Aars Dato: 16. december 2015 Projekter og Ejendomme Frederik IX's Plads Farsø Sagsnr.: Dokumentnr.: Sagsbehandler: Kim Stadsvold Telefon: Mail: Landzonetilladelse på ejendommen Roldvej 15, Gundestrup, 9600 Aars Bygningskontoret NORD A/S har på vegne af ejere af ejendommen Roldvej 15, Gundestrup, 9600 Aars - matr. nr. 5i Gunderstrup By, Aars ansøgt Vesthimmerlands Kommune om landzonetilladelse til at indrette kvægauktion i en del af bygningerne på ejendommen samt etablere ny overkørsel til kvægauktionen samt p-pladser. Det ansøgte placeres som vist i vedlagte situationsplan og oversigtskort. Det er bygningerne 2, 3, 5 og 6 som der indrettes til kvægauktion. Vesthimmerlands Kommune meddeler hermed tilladelse efter planlovens 35, til det ansøgte. Vedr. landbrugsforhold: Umiddelbart betragter vi ansøgningen som en anmeldelse om etablering af et dyrehold mellem 3 og 15 DE, dvs. ejendommen er omfattet af reglerne i husdyrgødningsbekendtgørelsen (nr. 594 af 4. maj 2015). Det ser ud til at gødning og vaskevand fra ejendommen håndteres på rigtig vis. På vores miljøtilsyn i 2012 har vi bemærket at møddingspladsen havde et par revner. Vi ved ikke om det er bragt i orden. I tilfælde det ikke er gjort, skal I få pladsen udbedret inden ibrugtagningen. Ifølge CHR er sidste dyrehold på ejendommen ophørt 31. december Efter 3 år uden dyrehold, er der tale om etablering af et dyrehold. Det er dog tvivlsomt om, vi vil betragte det som et permanent dyrehold, hvis kun, der er dyr på ejendommen på auktionsdagene? Jf. beskrivelserne i afsnittene om Trafikale forhold og Miljømæssige forhold. Redegørelse Der er på ejendommen ønske om at anvende bestående bebyggelse til auktionshus for primært kvæg. Kommunen har forud for ansøgning meddelt, at anvendelse og indretning af kvægauktion efter kommunens vurdering kræver en landzonetilladelse, idet: Postadr.: Vesthimmerlands Kommune Himmerlandsgade Aars Tel\n2 det vurderes, at der ganske vist er tale om indretning af erhverv i overlødiggjorte landbrugsbygninger, men dog ikke en type erhverv som falder inden for de kategorier som jf. planlovens landzonebestemmelser er undtaget fra krav om zonetilladelser og der vil være en del trafik til og fra ejendommen med den nye anvendelse og der i den forbindelse derfor sker en omlægning af overkørsel samt adgangsvej. Eksisterende Landboauktionerne i Aars, er placeret på ejendommen Markedsvej 10, i Aars by, som er solgt og skal anvendes til andet formål. Eksisterende bebyggelse er sidst 1950érne indrettet, om- og tilbygget til tyrestation. Der forventes ved auktionen biler og lastbiler hver fredag formiddag. Herud over forventes der 2-4 lastbiler i løbet af ugen, til samling og videretransport af dyr. Der etableres nye P - forhold med adskilt parkering for henholdsvis personbiler og (last-)biler for dyretransport. Der etableres P-pladser til mindst 50 personbiler vest for auktionshuset, og parkering for lastbiler nord for auktionshuset jf plantegning nr. (99)1.01. Den private bolig vil bibeholde egen private indkørsel/overkørsel til Roldvej. Bygning 2 og 3 på hhv. 455 m 2 og 378 m 2 skal anvendes til stalde. Bygning 5 på 161 m 2 skal anvendes til kontor m.v. for auktionshuset. Bygning 6 på 288 m 2 skal anvendes til præsentation/auktionshal. Begrundelse Der er ikke særlige landskabelige beskyttelsesmæssige interesser på og i nærheden af ejendommen og der er tale om indretning i eksisterende bygninger. Da der i samme forbindelse foretages omlægning af adgang fra Roldvej til Skivumvej til auktionshuset finder kommunen, at der kan meddeles tilladelse til det ansøgte. Tilladelsen er givet på betingelse af, at: Det ansøgte opføres som vist og beskrevet i ansøgning modtaget af Vesthimmerlands Kommune d Trafikken til og fra auktionshuset sker fra ny overkørsel på Skivumvej som angivet I dispositionstegning til ansøgning og som beskrevet i disponeringen. Der etableres et 6 m bredt beplantningsbælte lands det nordlige skel. Den eksisterende vej nord for Skivumvej 153 nedlægges som angivet I dispositionsplan samtidig med etableringen af ny overkørsel og adgangsvej til auktionen. Der sker naturlig adskillelse af den private del af ejendommen på matriklen og auktionshusets arealer ved beplantning og evt. Stensætning eller anden fast adskillelse af privat- og auktionsområderne. Der er i naboorienteringsperioden ikke indkommet indsigelser. Landzonetilladelsen bortfalder, hvis den ikke er udnyttet inden 3 år. Side 2 af 5\n3 Klageregler: Afgørelsen forventes offentliggjort på den Afgørelsen kan inden 4 uger fra annonceringsdagen påklages efter reglerne i vedlagte klagevejledning. Klage kan indgives af enhver med retlig interesse i sagens udfald samt visse landsdækkende foreninger og organisationer. Tilladelsen må først udnyttes efter klagefristens udløb. Såfremt der kommer klage over landzonetilladelsen, har klagen opsættende virkning, hvilket betyder, at I ikke kan udnytte tilladelsen, før Natur- og Miljøklagenævnet har afgjort klagesagen. Klagemyndigheden kan dog bestemme, at klagen ikke har opsættende virkning. For klager der indbringes for Natur- og Miljøklagenævnet skal der betales et gebyr, jf. vedlagte klagevejledning. Den sidste klagedag slutter ved kontortids ophør og I vil blive underrettet om eventuelle klager. Vær opmærksom på at landzonetilladelsen ikke må udnyttes uden en byggetilladelse. Byggetilladelsen behandles særskilt. Med venlig hilsen Kim Stadsvold Seniorplanlægger Kopi af tilladelsen er sendt til: (E-post) Danmarks Naturfredningsforening (E-post) Danmarks Naturfredningsforening (E-post) Vesthimmerlands Museum Side 3 af 5\n5 Hvornår kan du klage? Du kan klage inden 4 uger fra den dag, hvor du har modtaget afgørelsen. Hvis afgørelsen er offentliggjort regnes klagefristen fra offentliggørelsen. Hvis klagefristen udløber på en lørdag eller en helligdag, forlænges fristen til den følgende hverdag. Hvis afgørelsen ikke er offentliggjort, regnes fristen fra den dag, hvor klager er blevet bekendt med afgørelsen. Hvordan kan du klage? Du skal sende klagen til Natur- og Miljøklagenævnet via Klageportalen, som du finder på eller Hvilken betydning har det, at du klager? Hvis du klager rettidigt over en landzonetilladelse eller en ekspropriationsafgørelse, har klagen opsættende virkning. Det betyder, at afgørelsen ikke må udnyttes, før klagen er afgjort, medmindre nævnet bestemmer andet. Andre klager over for eksempel vedtagelse af lokalplaner og kommuneplantillæg, tilladelser/afslag/dispensationer i henhold til en lokalplan, screening for VVM og miljøvurdering, VVMredegørelser, miljøvurderinger. har normalt ikke opsættende virkning, men udnyttelsen af afgørelsen sker på eget ansvar, da nævnet kan ændre afgørelsen. Hvad koster det at klage? Det koster 500 kr. Natur- og Miljøklagenævnet opkræver gebyret via Klageportalen. Det koster ikke noget at klage over afgørelser vedr. ekspropriation og aktindsigt. Gebyret betales tilbage, hvis du får helt eller delvist medhold i din klage, hvis klagen bliver afvist, fordi klagefristen er overskredet, hvis du ikke er klageberettiget eller hvis Natur- og Miljøklagenævnet ikke har kompetence til at behandle klagen. Kan du lægge sag an? Du kan indbringe Natur- og Miljøklagenævnets afgørelse for domstolene. En sådan retssag skal være anlagt inden 6 måneder efter, at nævnets afgørelse er meddelt eller offentliggjort. Uanset om der anlægges retssag er man forpligtet til at rette sig efter nævnets afgørelse, indtil domstolen måtte bestemme andet. Side 5 af 5\n7 Bilag til ansøgning omlandzonetilladelse ifølge Planlovens 35. Aalborg Ansøgning om ændret anvendelse af eksisterende bygninger på ejendommen Roldvej 15, 9600 Aars Der er på ejendommen ønske om at anvende bestående bebyggelse til auktionshus for primært kvæg. Eksisterende Landboauktionerne i Aars, er placeret på ejendommen Markedsvej 10, i Aars by, som er solgt og skal anvendes til andet formål. Med henvisning til forhåndsdialog mellem Henrik Kruuse, Kim Stadsvold og Johanne Lundager fra Vesthimmerlands kommunen og Aars Kvægtorv & Landboauktion, fremsendes hermed formelt ansøgning om landszonetilladelse til ændret anvendelse af bygninger iht. vedlagte situationsplan (99)1.01 samt nedenstående redegørelse. Historisk opsummering: Ejendommen Roldvej 15, er oprindelig opført som landbrugsejendom, med både svin og kvæg. Eksisterende bebyggelse er sidst 1950érne indrettet, om- og tilbygget til tyrestation. I en kortere periode frem til nuværende ejers overtagelse, har bebyggelsen, uden væsentlig ombygning, været anvendt til svinestalde. Ansøger på vegne af bruger og ejer af ejendommen: Bygningskontoret Nord A/S, ved Gunner Olesen, Hobrovej 431, 9200 Aalborg SV Kontaktoplysninger i henhold til ansøgningsskema. Ejer af ejendommen: Anna Nymark, Roldvej 15, 9600 Aars. Kontaktoplysninger i henhold til ansøgningsskema. Ejendommens bruger: Landboauktionerne i Aars, ved Bjarne Frederiksen, Juelstrupparken 10A, 9530 Støvring, lejer og anvender eksisterende bebyggelse til brug for landboauktionens aktiviteter. Kontaktoplysninger i henhold til ansøgningsskema. Der ansøges om ændret anvendelse af eksisterende bygninger i henhold til nedenstående: Gennemgang af de bygninger hvorfor der søges ændret anvendelse, med reference til gældende BBR (bygningerne er ikke opmålt) og tegning nr. (99)1.01 Situationsplan, hvor bygninger der søges ændret anvendelse for, er markeret med fed skravering af tagfladerne. Side 1 af 4\n8 Gennemgang af bygninger der søges ændret anvendelse for: BBR bygning nr. 2 Bebygget areal- m Etageareal m Opført 1937 Til/ombygget 1964 Hidtidig anvend. Tyrestald, indrettet med fællesbokse denne indretning har senest fungeret som stald for slagtesvin. Fremtidig anvend. Stald til primært kalve og ungdyr af kvæg, i forbindelse med auktioner fredag formiddag. Opsamling af kvæg/kalve og evt. smågrise mv. til videresalg i det omfang dette fortsat efterspørges af auktionshusets kunder, med opsamling og videretransport med 2-4 lastbiler i ugens løb. BBR bygning nr. 3 Bebygget areal- m Etageareal m Opført 1954 Til/ombygget Hidtidig anvend. Lade- Maskinhus, ifølge BBR I praksis indrettet som dybstrøelses stald for kvæg/tyre, og denne indretning er sidst anvendt til stald for slagtesvin. Indretningen består af inventar opsat på oprindelige ladegulv, der er etableret ventilation og fodringsanlæg i stalden. Fremtidig anvend. Stald til største dyr i form af køer og evt. største ungtyre. BBR bygning nr. 5 Bebygget areal- m Etageareal m Opført 1958 Til/ombygget 1990 Hidtidig anvend. Oprindelig velfærdsbygning og laboratorium for tyrestation. Fremtidig anvend. Kontor og velfærdsbygning for auktionshus, omklædning, toiletter, møderum mv. i eksisterende lokaler (der vil senere blive fremsendt projekt på indretning af handicapvenlige toilet og evt. øvrig ombygning). Opvarmning Delvis opvarmet bygning Vandforsyning Ja (eksisterende forhold) Afløb Eksisterende forhold BBR bygning nr. 6 Bebygget areal- m Etageareal m Opført 1983 Til/ombygget Hidtidig anvend. Tyrestald, indrettet med fællesbokse, denne indretning har senest fungeret som stald for slagtesvin. Fremtidig anvend. Auktionshus med præsentation af dyr for købere. Der forventes højst biler pr auktion og heraf over 50 personer i auktionslokalet. I auktionshuset kommer købere, der ikke kender rednings og flugtforhold. Side 2 af 4\n9 Disponering af ejendom og ny anvendelse af dele af eks bebyggelse til auktionsbygning: Der etableres naturlige adskillelse af den private del af ejendom på matriklen og auktionshusets arealer. Adskillelse sker ved beplantning og evt. stensætning / eller anden adskillelse af privat- og auktionsareal. Der etableres ny tilkørsel fra Skivumvej til auktionshuset. Vejen etableres mod norlige skel, som ny grusbelagt tilkørsels til ejendommen fra Skivumvej, inklusiv ny ca m overkørsel længst muligt væk fra nabobolig, vejen føres parallelt med det norlige skel. Efter aftale med nabo sløjfes del af nuværende grusvej mellem nabo og eksisterende bebyggelse. Der opsættes skiltning ved Roldvej, med orientering for indkørsel til kvægauktionen ad Skivumvej. Der udføres et ca. 6m beplantningsbælte langs det nordlige skel. Den eksisterende møddingsplads anvendes som vaskeplads for lastbilerne, og afløb føres via eksisterende afløb til eksisterende gylletank. Vaskevandet køres ud på eget agerjord, eller via aftaler til anden ejendom med agerjord i omdrift. Af- og pålæsning af dyr, sker på eksisterende møddingsplads, hvor der etableres udleveringsrampe for hurtig af og pålæsning forud og efter auktionerne. Trafikale forhold: Trafik til og fra auktionshuset sker fra Roldvej, venstresving sker via frasvingningsbane på Roldvej ad Skivumvej til ny overkørsel til ejendommen, som etableres længst muligt væk fra nærmeste nabo. Der forventes ved auktionen biler og lastbiler hver fredag formiddag. Herud over forventes der 2-4 lastbiler i løbet af ugen, til samling og videretransport af dyr. Der etableres nye P - forhold med adskilt parkering for henholdsvis personbiler og (last-)biler for dyretransport. Der etableres P-pladser til mindst 50 personbiler vest for auktionshuset, og parkering for lastbiler nord for auktionshuset (se plantegning nr. (99)1.01. Den private bolig vil bibeholde egen private indkørsel/overkørsel til Roldvej. Miljømæssige forhold: Der vil til forebyggelse af lugt og fluegener ske rengøring af staldarealerne umiddelbart efter afholdelse af auktion/afhentning af dyr. Dyr køres til auktionen umiddelbar før auktionstidspunktet og transporteres væk umiddelbart efter afholdelse af auktionerne. Alle eksisterende stalde er med afløb til eksisterende fortank og pumpes til eksisterende gylletank. Afløb fra nye handicap- toiletter tilsluttes eksisterende afløb fra velfærdsbygningen. Ombygning af stald (BBR bygning nr. 6) til auktionshus, sker primært ved fjernelse af eksisterende inventar/indretning og opstilling af nyt inventar og bænke. Side 3 af 4\n10 Der indsendes særskilt byggeansøgning på indretning af auktionsrum og evt. dele af velfærd, med afklaring af flugt og redningsforhold, idet bygningen fremadrettet ikke kun anvendes af personer der er bekendt med flugt og redningsforholdene. Byggeansøgning med nye forhold og brandteknisk redegørelse fremsendes, når landzonetilladelse foreligger. Er der spørgsmål, eller mangler til ansøgningen kan undertegnede kontaktes i henhold til nedenstående kontaktoplysninger. Med venlig hilsen Bygningskontoret NORD A/S Gunner Olesen Bygningskonsulent Tlf Mobil Mail: Bilag: Tegning nr. (99)1.01 Situationsplan. Side 4 af 4


Et lille stykke af virkeligheden - Kap 3. - Movellas\n3. Kap 3.\nDen nat drømte jeg, jeg så en engel, englen var høj og havde blond hår ned til taljen, hun havde en smuk krop og lignede en gudinde, jeg kiggede beundrende på hende, men ligepludselig ændrede hun sig, hendes hvide satin kjole blev mørkerød af blod, hendes hår blev spalter, hendes ansigt blev til sår, rundt om den smukke engel kom der en ramme, og jeg indså jeg så mig selv, den smukke engel var mig... Jeg vågnede med et sæt, og skreg! Sygeplejeskerne kom ind og holdte mig ned, mens en læge hældte noget beroligene i mig. Det hjalp og jeg lagde mig igen. Denne gang drømte jeg ingenting, kun mørke og jeg rystede.\nNæste morgen kom der en sygeplejeske ind, hun tog en blodprøve men jeg var egentligt ligeglad?\n"Vil du vide din diagnosse?" "E,ee, err det slemt?" Fik jeg fremstammet. "Altså du har fået sindssyge af at have været død, og du har fået noget stof inde i dig lægerne ikke kender, du bliver desværre nød til at leve på hospitalet for evigt." Hun aede mig let på kinden, jeg så hendes livs historie ligesom jeg havde set min fars og skreg så til hende; "HVAD VED DU AF DET? DU HAR JO VÆRET DIN MAND UTRO 23 GANGE MED HANS BEDSTEVEN!" Hun kiggede skræmt på mig og løb ud af stuen.\nFedt tænkte jeg ved mig selv, nu skræmmer jeg også folk, jeg er et monster!\nJeg ville se mig lidt omkring, og løsrev mig ledningerne, og rejste mig, jeg følte mig lidt svimmel men det gik okay, jeg opdagede det var min egen by's hospital, så kunne jeg jo gå lige hjem?\nJeg begyndte at gå mod indgangen, men lige pludselig blev det hele mere og mere utydelig, mit hjerte skar et pludseligt smerte, jeg skreg og faldt på mine knæ, blodet væltede ud af min mund, næse, ja endda min øjene, smerten vred sig og blev værre og værre, og da jeg kunne mærke den i hele min krop sank jeg sammen på gulvet. Indeni brændte der en vulkan, udenpå frøs jeg så forfærdeligt meget. Smerten stoppede, jeg åbnede mine øjne.