Resultatkontrakt - PDF\nDownload "Resultatkontrakt 2013-2016"\n1 Resultatkontrakt mellem Vejdirektoratet og Transportministeriets departement\n2 2. Indhold 1. Strategi Mission og vision Strategiske indsatsområder Sammenhæng til opgavehierarkiet, mål og resultatkrav Mål og resultatkrav Planlægning af vejinfrastrukturen Anlæg af vejinfrastrukturen Drift og vedligeholdelse af vejinfrastrukturen Støttefunktioner Ministerbetjening, Ressourcestyring og Koncernfælles klimamål Overblik Underskrift Bilag 1: Opgavehierarki Bilag 2: Resultatløn... 22\n3 3. 1. Strategi 1.1. Mission og vision Vejdirektoratet har udarbejdet et strategisk grundlag med mission, vision og strategiske temaer. Det strategiske grundlag understøtter Vejdirektoratets ønskede udvikling mod en enkel og mere fokuseret virksomhed samt krav om mere effektiv udnyttelse af ressourcer. Mission: Vision: Vejdirektoratet er ansvarlig for statens veje. Vi fremmer et sammenhængende vej- og transportsystem. Under hensynstagen til omgivelserne arbejder vi for, at mennesker og gods kommer nemt og sikkert frem. På vej effektivt, professionelt og sikkert for dig 1.2. Strategiske indsatsområder Vejdirektoratet har udvalgt fire temaer, der skal fokusere den strategiske indsats de kommende år. Temaerne er valgt og sammensat for at kunne løfte de opgaver og udfordringer, Vejdirektoratet står overfor med bl.a. de indgåede trafikpolitiske aftaler. Resultatkontrakten mellem Vejdirektoratet og Transportministeriets departement relaterer sig primært til det strategiske tema Levere varen, idet dette tema omhandler Vejdirektoratets eksterne leverancer til det omgivende samfund (det politiske system, trafikanterne m.fl.). De tre øvrige temaer, Ét Vejdirektorat, Rekruttering og Uddannelse samt Faglige Mål ( Bedre Bestiller og Trafik Manager ), har alle til formål at sikre en intern udvikling af Vejdirektoratet, så virksomheden både nu og i fremtiden kan levere varen til samfundet. STRATEGISK TEMA INDHOLD LEVERE VAREN For at levere varen skal Vejdirektoratets fokus være på de politiske planer, resultatkontrakten og Vejdirektoratets egne handlingsplaner. Vejdirektoratet skal levere det lovede indenfor aftalt tid, ressourcer og kvalitet. Det gælder i forhold til politikerne, trafikanterne og borgerne. At levere varen er et udtryk for god service. ÉT VEJDIREKTORAT Ét Vejdirektorat er implementering af den proces, som påbegyndtes sommeren 2009 med at skabe Et enkelt og mere fokuseret Vejdirektorat. Vejdirektoratet har gennemført en organisationsændring med henblik på en mere effektiv udnyttelse af sine ressourcer og er i gang med at udvikle sine arbejdsprocesser, så de er helhedsorienterede, enkle, fleksible og gennemsigtige. REKRUTTERING OG UDDANNELSE FAGLIGE MÅL: Bedre bestiller Rekruttering og uddannelse er en paraply af flere tiltag alle med henblik på en fokuseret tilgang til løsning af opgaverne samt et forbedret rekrutteringsgrundlag. Vejdirektoratet arbejder løbende med rekruttering og uddannelse, og det strategiske tema har specielt fokus på det vejfaglige rekrutteringsgrundlag. FAGLIGT MÅL: BEDRE BESTILLER Som en del af et forenklet og fokuseret Vejdirektorat skal der ske en udvikling af kernekompetencerne i virksomhedens nuværende organisation. Bestillerkompetencer - forstået som en kombination af teknisk faglighed, godt købmandskab ved indkøb af ydelser og administrativ kompetence (projekt- og økonomistyring) - vil i fremtiden få en endnu større betydning. FAGLIGT MÅL: TRAFIK MANAGER\n4 4. Trafik Manager Trafikmanagerens opgave er at skabe bedre fremkommelighed, øget sikkerhed og mere bæredygtig transport af mennesker og varer gennem øget brugerorientering, strategiske samarbejder samt brug af en række værktøjer. I forlængelse af de indgåede transportpolitiske aftaler er målet en bedre udnyttelse af den samlede infrastruktur Sammenhæng til opgavehierarkiet, mål og resultatkrav Vejdirektoratets mission, vision og de strategiske indsatsområder realiseres af de primære opgaveområder i forhold til direktoratets rolle som statslig vejbestyrelse: Planlægningsopgaver (fremtidige investeringsbehov, krav til miljø, sikkerhed m.v.) Drift og vedligeholdelsesopgaver (effektiv og sikker trafikafvikling, reinvesteringer i belægninger, bygværker samt trafikantservice m.v.) Anlægsopgaver (forbedre og udbygge statens vejnet, anlægsprojekter af en god og sikker kvalitet m.v.) Støttefunktioner til at understøtte et effektivt projekt og økonomistyring af opgaverne Der er en klar sammenhæng mellem de primære opgaver og Vejdirektoratets overordnede organisering (se bilag 1: Opgavehierarki). Det er de primære opgaver, der danner udgangspunkt for mål og resultatkrav i resultatkontrakten. Udgangspunktet for resultatkontrakten er dels Transportministeriets koncernfælles strategiske grundlag Mobilitet der skaber værdi og dels Vejdirektoratets strategiske grundlag. Dertil kommer de koncernfælles mål for 2013 i overensstemmelse med Transportministeriets interne retningslinjer for dette. Fokus i nærværende kontrakt er Vejdirektoratets produktion og de opgaver, der afspejler ressourcetildelingen på Finansloven. Egentlige effektmål er vanskelige på området (idet det er forholdsvist ressourcekrævende, og da området er præget af uklare kausalsammenhænge), men er forsøgt i det omfang, det er muligt (trafikantmålinger).\n5 5. Ressourceanvendelsen for Vejdirektoratets primære opgaver ser overordnet således ud: Tabel 1. Vejdirektoratets opgaver og finanslovsbevillinger for 2013 (FFL2013): Primære opgaver Opgaver Finanslovkonti Udgiftsbevilling (mio. kr.) Årsværk Formidling og udarbejdelse af beslutningsgrundlag for vejinfrastruktur Formidling, VVM og myndighedsopgaver og ,2 153 ANLÆG af vejinfrastruktur Anlægsopgaver og ,5 300 DRIFT & VEDLIGE- HOLD af vejinfrastruktur Drift og vedligeholdelsesopgaver ,7 231 STØTTEFUNKTIONER Hjælpefunktioner samt generel ledelse og administration Tilskudspuljer Administration af tilskudsmidler til kommuner og øvrige tilskudsaktiviteter , , Løbende opfølgning på mål og resultater Vejdirektoratet rapporterer 4 gange om året (april, august, oktober måned samt i årsrapporten i marts 2014) på status og den forventede opfyldelse af resultatkravene. Derudover følges der løbende op på direktoratets bevillinger m.v. i kvartalsrapporteringer (hovedkonti) i henhold til regler m.v. fra Moderniseringsstyrelsen. Økonomirapporteringerne afsluttes med Vejdirektoratets årsrapport, som indeholder både økonomi og målopgørelse. På basis af ovenstående materiale og øvrige aktuelle emner, afholdes der hver måned (undtagen i hovedferier) møde mellem departementet og Vejdirektoratet. Endvidere har Vejdirektoratet løbende drøftelser med departementet på det kontrakts - og bevillingsmæssige område ca. hver anden uge (juli undtaget), såvel som vejfaglige sager med økonomisk substans. Vejdirektoratet har derudover interne procedurer for løbende opfølgning på resultatkravene og interne mål i handlingsplaner. De enkelte divisioner rapporterer løbende på status samtidig med de kvartalsmæssige budgetopfølgninger, hvorefter statusoplysningerne vidererapporteres til direktionen, der behandler det modtagne materiale.\n6 6. Tabel 2. Aktivitetsoversigt for resultatkontrakten for Rapportering af mål og resultatkrav 1. kvartal 2. kvartal 3. kvartal Årsrapport (marts 2014) 1 Planlægning transportpolitiske grundlag 1.1 Transportpolitiske beslutningsgrundlag X X X X 2 Anlæg Udbygning af vejinfrastrukturen 2.1 Overholdelse af projektbevilling jf. Ny Anlægsbudgettering* X X X X 2.2 Projekter til aftalt tid og kvalitet jf. Finansloven X X X X 2.3 Økonomisk styring Mindre anlæg X X X X 2.4 Puljeprojekter jf. aftale om en Grøn transportpolitik X X X X 3 Drift og vedligeholdelse 3.1 Effektiviseringer m.v. X X X X 3.2 Vedligeholdelsesindsats (indhentning af efterslæbet) X X X X 3.3 Drift og serviceniveau på statsvejene X X X X 3.4 Undersøgelser af trafikanternes tilfredshed X X X X 4 Hjælpefunktioner (koncernfælles mål m.v.) 4.1 Ministersagers rettidighed og anvendelighed X X X X 4.2 Klimahandlingsplan X X X X 4.3 Økonomisk prognosesikkerhed X X X X Bemærkning: * Oplyses i forbindelse med forberedelse af Anlægsstatus.\n7 7. 2. Mål og resultatkrav 2.1 Planlægning af vejinfrastrukturen Indsatsområde 1 - fremtidige investeringer i statsvejene På planlægningsområdet er det Vejdirektoratets opgave at samle og formidle viden om fremtidige investeringsbehov, trafikale analyser af fremkommelighed samt miljø og sikkerhedsmæssige krav til vejanlæg samt behov i den danske vejsektor. Vejdirektoratet udarbejder beslutningsgrundlag, herunder forundersøgelser og VVM-undersøgelser i overensstemmelse med de politiske aftaler, der er indgået i forlængelse af Aftaler om en grøn transportpolitik Resultatkrav 1.1 Transportpolitiske beslutningsgrundlag Med Aftaler om en grøn transportpolitik fra 2009, Aftale om bedre mobilitet af 26. november 2010 samt evt. øvrige politiske transportaftaler er det besluttet, at Vejdirektoratet skal gennemføre en række undersøgelser i perioden frem mod Disse undersøgelser skal gennemføres som aftalt. Målemetode I 2013 færdiggøres følgende undersøgelser mv.: Forundersøgelser: Rute 22, Næstved-Slagelse Rute 15, Ringkøbing-Herning Omfartsvej ved Mariager Motortrafikvej, Helsinge Ø-Gilleleje Lovbidrag: Evt. bidrag til love, bekendtgørelser m.v. på vejområdet. Forundersøgelser og VVM- undersøgelser skal afsluttes i 2. halvår af 2013, med mindre andet aftales. Analyserne skal som udgangspunkt være afleveret til departementet senest den 15. september 2013, med mindre andet aftales. Undersøgelsesprojekterne skal, for så vidt angår form og indhold, ske i henhold til kommissorierne for de enkelte undersøgelser, Ny Anlægsbudgettering og øvrige regler m.v. på planlægningsområdet. Evt. lovbidrag sker efter konkret aftale med departementet. Hvad angår Vejdirektoratets bidrag til lovgivningsarbejdet generelt, vurderer departementet kvaliteten heraf. Afrapportering Der skal afrapporteres på status for opfyldelse af resultatkravet i april, august og oktober måned i Den endelige opgørelse af resultatkravet sker i forbindelse med årsrapporten i marts 2014.\n8 Anlæg af vejinfrastrukturen Indsatsområde 2 - vejprojekter til aftalt tid, kvalitet og indenfor projektbevillingen Det er Vejdirektoratets opgave at forbedre og udbygge statens vejnet ved at gennemføre anlægsprojekter af god kvalitet såvel vejfagligt som trafiksikkerhedsmæssigt. Ved udbygningen af vejinfrastrukturen sikres en effektiv styring af projekterne, således at de kan afleveres til den tid, kvalitet og pris, der fremgår af anlægsloven, mv. Nærværende mål har fokus på igangsatte anlægsprojekter (planlægning af udbud samt selve udførelsesprocessen). Resultatkrav 2.1 Overholdelse af projektbevilling jf. Ny Anlægsbudgettering For igangværende større anlægsprojekter på FL-konto , hvor bevillingen er udmålt efter principperne i ny anlægsbudgettering, skal Vejdirektoratet opnå en økonomisk styring af projekterne, så finanslovsprojektbevillingen for de pågældende projekter overholdes. Målemetode Overholdelsen af finanslovsprojektbevillingen opgøres samlet for hele projektporteføljen, idet der dog i forhold til overholdelsen ses bort fra politisk vedtagne projektændringer. Såfremt et projekt får behov for at trække på den centrale reserve, skal dette således opvejes af mindreforbrug på andre projekter for at opnå fuld målopfyldelse. Vejdirektoratets målopfyldelse opgøres på baggrund af oplysninger om overholdelse af projektbevillingen i Status for anlægsprojekter på Transportministeriets område for 1. og 2. halvår. Afrapportering Afrapportering af store anlæg indgår i Transportministeriets Status for anlægsprojekter på Transportministeriets område for 1. og 2. halvår, der oversendes til Folketinget. Såfremt der forventes budgetoverskridelser, skal departementet dog straks orienteres. Der skal afrapporteres på status for opfyldelse af resultatkravet i april, august og oktober måned i Den endelige opgørelse af resultatkravet sker i forbindelse med årsrapporten i marts Resultatkrav 2.2 Projekter til aftalt tid og kvalitet jf. Finansloven For igangværende større anlægsprojekter skal afleveringen af projekterne ske til aftalt tid og kvalitet. Målemetode Anlægsprojekter skal senest være åbnet for trafik i overensstemmelse med de på finansloven angivne åbningsår, ligesom kvaliteten skal være inden for rammerne af anlægsloven. Departementet orienteres om eventuelle ændringer i tid og kvalitet hurtigst muligt og senest i forbindelse med Status for anlægsprojektet på Transportministeriets område for det pågældende\n9 9. halvår. I 2013 er der, jf. finansloven (FFL13), åbningsår for følgende projekter: Holbæk Vig, etape 2 og 3 Riis Ølholm Vejle Skærup Vejle N Slagelse Omfartsvej, etape 1 og 2 Opgradering til Kalundborg Havn Projekter (delstrækninger m.v.) kan i visse tilfælde åbne før det på finansloven angivne åbningsår, herunder som følge af en politisk beslutning om fremrykning af projekterne jf. regeringens kick-start -pakke. Afrapportering Der skal afrapporteres på status for opfyldelse af resultatkravet i april, august og oktober måned i Den endelige opgørelse af resultatkravet sker i forbindelse med årsrapporten i marts Vejdirektoratet vurderer løbende fremdriften i projektporteføljen, og såfremt Vejdirektoratet vurderer, at et givent åbningsår ikke kan overholdes, skal departementets straks orienteres. Resultatkrav 2.3 Økonomisk styring, Mindre anlæg En stor del af de mindre anlægsprojekter (trafik, sikkerhed og miljø) udmøntes af Vejdirektoratets rådighedspulje. Det er projekter, hvor der som hovedregel ikke er foretaget større forundersøgelser og projekter, som har en forholdsvis kort anlægsperiode. For Rådighedspuljen som helhed skal Vejdirektoratet overholde budgettet. Målemetode Afrapportering Vejdirektoratet opgør det forventede restforbrug hvert kvartal for hvert enkelt projekt i rådighedspuljens udmøntede programpakker fra og med programpakke Dette restforbrug sammenholdes med restbudgettet for det enkelte projekt, hvilket angiver projektets forventede mer- /mindreforbrug. Det samlede forventede merforbrug, summeret for alle projekterne fra og med programpakke 2010, skal være nul eller negativt. Der skal afrapporteres på status for opfyldelse af resultatkravet efter hvert kvartal. Den endelige opgørelse af resultatkravet sker i forbindelse med årsrapporten i marts Resultatkrav 2.4 Puljeprojekter jf. Aftale om en grøn transportpolitik Vejdirektoratet udfører GTP-projekter (Grøn Transportpulje-projekter) i henhold til de politiske aftaler om en grøn transportpolitik.\n10 10. For igangværende GTP-projekter skal Vejdirektoratet (for så vidt angår de egentlige anlægsprojekter under og ) opnå en økonomisk styring af projekterne, så finanslovsbevillingen for de pågældende projekter overholdes. Desuden skal afleveringen af puljeprojekterne være sket til aftalt tid jf. projektbeskrivelserne. Målemetode Afrapportering Vejdirektoratets målopfyldelsesgrad opgøres på baggrund af Status på anlægsprojekter på Transportministeriets område for 1 og 2. halvår. GTPanlægsprojekterne skal overholde finanslovsbevillingen og være afsluttet i overensstemmelse med de aftalte åbningsår. Der skal afrapporteres på status for opfyldelse af resultatkravet i april, august og oktober måned i Den endelige opgørelse af resultatkravet sker i forbindelse med årsrapporten i marts 2014.\n11 Drift og vedligeholdelse af vejinfrastrukturen Indsatsområde 3 - en sikker, bæredygtig og effektiv vedligeholdelsesindsats Det er Vejdirektoratets opgave at understøtte en effektiv, bæredygtig og sikker trafikafvikling på statens vejnet med fokus på trafikanternes behov samt at vedligeholde og opretholde en forskriftsmæssig standard på statsvejnettet og sikre, at erfaringer herfra bruges til at vurdere og fremme udviklingen i hele den danske vejsektor. Vejdirektoratet foretager løbende en prioritering af vedligeholdelsesindsatsen, således at de realiserede arbejder, ud fra en vejfaglig og økonomisk vinkel, bidrager mest muligt til at bevare vejkapitalen under hensyntagen til trafiksikkerhed og fremkommelighed. I forbindelse med Aftale om Bedre veje m.v. af 2. december 2009 er der i forlængelse af finanslovsaftalen for 2010 indgået en flerårig aftale på vejvedligeholdelsesområdet for perioden ( ). Det ekstraordinære løft i vedligeholdelsesindsatsen og de hertil knyttede mål for efterslæbsindhentning og effektivisering, er baseret på en lang række forudsætninger, herunder eksterne forhold såsom markedspriser, vejrforhold m.v. Såfremt Vejdirektoratet vurderer, at reelle effektiviseringsmål eller mål for efterslæbsindhentning (pga. forværret tilstandsudvikling m.v.) ikke kan opfyldes, skal direktoratet straks underrette departementet. Resultatkrav 3.1 Effektiviseringer m.v. Ifølge Aftale om bedre veje m.v. af 2. december 2009 skal Vejdirektoratet som led i udmøntningen af vedligeholdelsesindsatsen i yde et finansieringsbidrag i form af effektiviseringer (organisationsændring, årsværksreduktion, forbedret indkøb, mindre konsulentforbrug m.v.) på 176 mio. kr. (pl 2010). Den samlede udmøntning af dette resultatkrav fremgår af tidsserien nedenfor, som er prisopregnet. Tidsserie Finansieringsbidraget i form af effektiviseringer på drift og vedligeholdelsesområdet fordeler sig således jf. Vejdirektoratets notat af 19. august 2009: Tabel 3. Effektiviseringsmål (mio. kr.). Akkumuleret opgørelse* År I alt Finansieringsbidrag 0,0 32,2 85,7 182,5 182,5 * Effektiviseringsmålet opgøres akkumuleret, da effektiviseringen på især de kapitalbevarende aktiviteter opnås løbende over hele reparationsperioden. En akkumuleret opgørelse udjævner samtidigt de udsving, som Vejdirektoratet har på vedligeholdelsesarbejder imellem de enkelte år grundet specielt de store bygværksreparationer eller bevillingsfremrykninger.\n12 12. Det bemærkes, at effektiviseringsbidraget i 2013 bl.a. blev fastlagt med en forudsætning om afholdelse af et stort matrixudbud i 2012, men i det afholdte udbud indgik ikke, som oprindeligt forudsat, Vejdirektoratets kapitalbevarende aktiviteter, hvilket kan vanskeliggøre opfyldelse af resultatkravet for Målemetode Vejdirektoratet udarbejder, jf. Afrapportering nedenfor, en samlet vurdering af den opnåede effektivisering i forbindelse med udarbejdelsen af årsrapporten i forhold til alle elementerne i effektiviseringsprogrammet. Direktoratets opgørelser vil være forbundet med usikkerhed, idet eksempelvis de realiserede indkøbsbesparelser kan være påvirket af andre faktorer, såsom markedsforhold og råvareprisudvikling. Forudsætningerne bag direktoratets vurdering, herunder en kort beskrivelse af foretagne skøn, vedlægges vurderingen. Afrapportering Der skal afrapporteres på status for opfyldelse af resultatkravet i april, august og oktober måned i Den endelige opgørelse af resultatkravet sker i forbindelse med årsrapporten i marts Materialet vedr. de opnåede effektiviseringer i 2013 skal afleveres til departementet senest den 1. marts 2014 i forbindelse med oversendelse af årsrapporten for Resultatkrav 3.2 Vedligeholdelsesindsats (indhentning af efterslæbet) På baggrund af den flerårige aftale om vejvedligeholdelse ( ) skal Vejdirektoratet ved udgangen af perioden have indhentet efterslæb på i alt ca. 1,9 mia. kr., fordelt på ca. 1 mia. kr. til belægninger, ca. 0,85 mia. kr. til små bygværker og 0,05 mia. kr. til store bygværker. Tabel 4. - Mål for indhentning af efterslæb jf. den flerårige aftale for (2010- priser) og de afsatte bevillinger hertil (2013-priser) I alt* Bevilling Belægninger Små bygværker Store bygværker I alt *Bevillingen falder i 2014 til sikkerhedsmæssigt niveau, hvilket betyder, at efterslæbet vil stige. Indhentning i aftalegrundlaget er beregnet ud fra de forudsætninger om bevillinger, priser, trafikforhold, og lovmæssige forhold m.v., der var kendt på dette tidspunkt. Når indhentning af efterslæbet ikke er lig med bevillingsniveauet for det pågældende år, så skyldes det, at efterslæbet hele tiden udvikler sig. Med den nuværende bevillingsniveau frem til 2013 indhentes der et betydeligt efterslæb, og nyt efterslæb neutraliseres stort set.\n13 13. Målemetode/ Tidsserie Efterslæbsmålet på 1,9 mia. kr. er et samlet mål for indhentningen, således at mindre efterslæbsindhentning på ét område kan modsvares af større indhentning på et andet område. Den faktiske indhentning af efterslæb hidtil fremgår af nedenstående tabel: Tabel 5. Faktisk Indhentning af efterslæb jf. den flerårige aftale for * 2011* 2012** 2013** Belægninger Små bygværker Store bygværker 0-50 I alt *Indhentning jf. Vejdirektoratets årsrapporter. ** Der fremrykkes belægningsarbejder på 200 mio. kr. fra 2013 til 2012 jf. regeringens kick -start pakke på finansloven for Afrapportering Der skal afrapporteres på status for opfyldelse af resultatkravet i april, august og oktober måned i Den endelige opgørelse af resultatkravet sker i forbindelse med årsrapporten i marts Materialet vedr. efterslæbsindhentningen i 2013 skal afleveres til departementet senest den 1. marts 2014 i forbindelse med oversendelse af årsrapporten for Resultatkrav 3.3 Drift og serviceniveau på statsvejene På baggrund af den flerårige aftale om vejvedligeholdelse ( ) er der blevet fastlagt et bevillingsniveau med tilhørende funktionsniveauer m.v. for Vejdirektoratets drift- og serviceaktiviteter. Det drejer sig om sikkerhedsrelateret drift, kapitalbevarende drift (afvandingssystemer m.v.), service og æstetikrelateret drift (renhold af rastepladser, skilte m.v.), lovmæssigt fastsat drift (elafgifter m.v.), øvrige driftsudgifter (bl.a. trafiksikkerhedskampagner) samt udgifter til drift af trafikledelsessystemer (variable trafiktavler m.v.). Funktionsniveauerne er forskellige for de enkelte drift- og serviceaktiviteter. Eksempelvis er niveauet for den lovmæssige fastsatte drift lig myndighedsfastsatte driftsudgifter (eksempelvis afvandingsbidrag og lign.), mens funktionsniveauet for den kapitalbevarende drift skal sikre, at efterslæbet ikke bliver forøget på aktiviteterne. Ovennævnte funktionsniveauer skal overholdes. Det bemærkes, at Vejdirektoratets driftskontrakter udløb i Derfor foretog direktoratet i 2012 et matrixudbud for en 5-årig periode ( ). Dette blev bl.a. gjort for at opnå forbedret indkøb i 2013 jf. resultatkrav 3.1.\n14 14. Udbudsresultatet blev i efteråret 2012 godkendt af Finansministeriet, således at det driftsniveau, som er aftalt i den politiske aftale fra 2009, forlænges frem til Målemetode Senest 1. marts 2014 skal der til departementet afleveres et oversigtsnotat, der giver en status for de enkelte dele af drifts- og serviceniveauet, jf. beslutningsgrundlaget for den politiske aftale (funktionskrav m.v.). Vejdirektoratet vil i 2013 udvikle og implementere et koncept for servicemålinger for at kunne dokumentere, at det aftalte og ensrettede serviceniveau opretholdes på statsvejnettet. Servicemålingerne skal give et retvisende billede af serviceniveauet for driftsaktiviteterne i forhold til sikkerhed, kapitalbevarelse samt service og æstetik. En beskrivelse af konceptet for og implementeringen af servicemålinger i direktoratet sendes i notatform til departementet senest sammen med ovennævnte oversigtsnotat. Indhentning af efterslæbet på den kapitalbevarende del af driftsaktiviteterne indgår ikke i resultatkravet, idet der ikke er indgået en politisk aftale herom. Afrapportering Der skal afrapporteres på status for opfyldelse af resultatkravet i april, august og oktober måned i Den endelige opgørelse af resultatkravet sker i forbindelse med årsrapporten i marts Resultatkrav 3.4 Undersøgelser af trafikanternes tilfredshed I perioden undersøges følgende brugerområder: Tilfredshedsgrad med vinterservice Tilfredshedsgrad med ITS-systemer Med henblik på udarbejdelsen af tidsserier skal der være tale om konsistente og sammenlignelige undersøgelser (spørgeskemaer etc.). Vinterservice (snerydning m.v.) Tilfredshedsmålingen skal i 2013 være mindst 67,5 % på vintertjenesten. Nedenstående tabel viser resultaterne for de seneste 5 målinger: Tabel 6: Opnået tilfredshedsgrad med vinterservice fra År Tilfredshedsgrad 71,3 72,0 67,3 67,1 75,2\n15 15. ITS-systemer Tilfredshedsmålingen skal i 2013 være mindst 75 % vedrørende ITSsystemer. Målemetode Der gennemføres en brugerundersøgelse vedr. vintertjenesten. I brugerundersøgelsen skal indgå elementer såsom tilfredsheden med saltning og snerydning på statsvejene. Der gennemføres to halvårlige undersøgelser, hvor den generelle tilfredshed med ITS beregnes som et gennemsnit af de to undersøgelser. Afrapportering Der skal afrapporteres på status for opfyldelse af resultatkravet i april, august og oktober måned i Den endelige opgørelse af resultatkravet sker i forbindelse med årsrapporten i marts 2014.\n16 Støttefunktioner Ministerbetjening, Ressourcestyring og Koncernfælles klimamål Indsatsområde 4 - Aftalt tid og kvalitet i ministerbetjeningen Ministerbetjeningen til aftalt tid og kvalitet Vejdirektoratet bidrager i stort omfang til ministerbetjeningen i form af bidrag og slutprodukter (Folketingsspørgsmål, notater m.v.). Produkter til aftalt tid og kvalitet er helt centralt for Transportministeriets departement. I 2011 lå Vejdirektoratets samlede årsbidrag på ca. 750 produkter. Derfor er der tale om en fælles indsats og samarbejdsområde mellem departementet og Vejdirektoratet. Resultatkrav 4.1 Målemetode Vejdirektoratets ministerbetjening skal have en sådan rettidighed og anvendelighed, at mindst 95 pct. af besvarelserne er rettidige, og mindst 95 pct. af besvarelserne bliver skønnet anvendelige. Vejdirektoratet fører statistik over ministerbetjeningssagerne. Statistikken bliver kvartalsvis sendt til godkendelse i departementet. Den skønnede anvendelighed vurderes derefter af departementet, som kvartalvist fremlægger og begrunder sin vurdering af anvendelighed over for Vejdirektoratet. Det er departementets opgave at sikre, at Vejdirektoratet har et opdateret administrationsgrundlag i form af kopi af bidragsprodukter m.v. i ministerbetjeningen. Vejdirektoratet foretager en kvartalsmæssig opgørelse heraf, hvorefter der afholdes et statusmøde med departementet. Tidsserie Udviklingen af resultatkravet fremgår af nedenstående tabel: Tabel 7: Udvikling og mål for rettidighed og anvendelighed for Vejdirektoratets ministerbetjeningssager Rettidighed Skønnet anvendelighed Mål Resultat Mål Resultat Mål Resultat Mål Mål 90 % 91 % 90 % 88 % 95 % 96 % 95 % 95 % 90 % 98 % 90 % 96 % 95 % 98 % 95 % 95 % Afrapportering Resultatkrav 4.2 Der skal afrapporteres på særskilte statusmøder for opfyldelse af resultatkravet efter afslutning af hvert kvartal (april, august, oktober og januar). Der skal endvidere afrapporteres på status for opfyldelse af resultatkravet i kvartalsrapporteringen. Den endelige opgørelse af resultatkravet sker i forbindelse med årsrapporten i marts Klimahandlingsplanen, herunder den indeholdte milepælsplan, udarbejdet i forbindelse med resultatkontrakten for , skal implementeres.\n17 17. Målemetode Afrapportering Resultatkrav 4.3 Elementerne i klimahandlingsplanens milepælsplan gennemføres inden årets udgang, og dokumentation herom fremlægges i notat, som danner baggrund for Departementets vurdering af resultatkravets opfyldelse. Der skal afrapporteres på status for opfyldelse af resultatkravet i april, august og oktober måned i Der fremsendes efter udgangen af året en redegørelse for implementeringen af klimahandlingsplanen, og den endelige opgørelse af resultatkravet sker i forbindelse med årsrapporten i marts Vejdirektoratets resultat for året skal i det store hele svare til det budgetterede. Målemetode Afrapportering Forskellen mellem det endelige regnskab og årsprognosen afgivet ved 3. kvartal må (for at opnå fuld målopfyldelse) ikke være mere end 1 pct. ved merforbrug og 2 pct. ved mindreforbrug for hver hovedkonto med driftsbevillinger (hovedkonto og hovedkonto samlet). Der skal afrapporteres på status for opfyldelse af resultatkravet i april, august og oktober måned i Den endelige opgørelse af resultatkravet sker i forbindelse med årsrapporten i marts 2014.\n18 Overblik Tabel 8 Kodningsskema med pointvægte m.v. i resultatkontrakten for 2013 Produkt Planlægning Transportpolitiske beslutningsgrundlag Indsatsområde Resultatkrav Orientering Klassifikation Ressourcer Vægtning Ekstern Aktivitet 16 point I alt årsværk 16 point Anlæg Overholdelse af projektbevilling jf. Ny Anlægsbudgettering Projekter til aftalt tid og kvalitet jf. Finansloven Økonomisk styring - Mindre anlæg GTPpuljeprojekter Ekstern Effektivitet 12 point Ekstern Effektivitet 10 point Ekstern Effektivitet 6 point Ekstern Effektivitet 6 point I alt årsværk 34 point\n19 19. Drift og vedligehold Effektiviseringer m.v. En forstærket vedligeholdelsesindsats (indhentning af efterslæbet m.v.) Drift og serviceniveau på statsvejene Undersøgelser af trafikanternes tilfredshed Ekstern Effekt/kvalitet 10 point Ekstern Effekt/kvalitet 12 point Ekstern Effekt/kvalitet 4 point Ekstern Effekt/kvalitet 6 point I alt årsværk 32 point Støttefunktioner m.v. Ministersagers rettidighed og anvendelighed Klimahandlingsplan Økonomisk prognosesikkerhed Intern Kvalitet 6 point Intern/ekstern Aktivitet 4 point Intern Kvalitet 8 point I alt årsværk 18 point Tilskudspuljer 5 årsværk - Total årsværk* 100 point\n20 Underskrift Denne resultatkontrakt tager udgangspunkt i Transportministeriets koncernfælles strategiske grundlag såvel som Vejdirektoratets strategiske grundlag. De strategiske linjer er gennem opgavehierarkiet omsat til mål og resultatkrav i kontrakten. Mål og resultatkrav for strategiske indsatsområder vægter tungest i kontrakten. I kontrakten er ligeledes indarbejdet koncernfælles strategiske fokusområder og koncernfælles mål for 2013 i overensstemmelse med Transportministeriets interne retningslinjer for dette. Kontrakten er en 4-årig rullende kontrakt, dvs. kontrakten justeres/genforhandles hvert år forud for det først gældende kontraktår. Denne kontrakt er gældende for perioden 1. januar 2013 til 31. december Målene i kontrakten dækker fortrinsvis kontraktperioden , mens resultatkravene er ét-årige for Resultatkravene i kontrakten udgør det grundlag, hvorpå der beregnes resultatløn for perioden 1. januar 2013 til 31. december Resultatkontrakten afrapporteres årligt i årsrapporten. Resultatkontrakten, eller dele af denne, kan også afrapporteres løbende over året i Transportministeriets interne koncernledelsesinformationssystem såvel som efter andre på forhånd fastlagte forretningsgange. Manglende opfyldelse af mål og resultatkrav i resultatkontrakten er ikke i sig selv et udtryk for, at Vejdirektoratets opgavevaretagelse ikke er i overensstemmelse med gældende lovgivning, internationale konventioner, budget- og bevillingsregler, overenskomster mv. Resultatkontrakten er ikke en kontrakt i sædvanlig aftaleretlig betydning. Transportministeren har fortsat det sædvanlige parlamentariske ansvar og gældende lovgivning, internationale konventioner, budget- og bevillingsregler, overenskomster mv. skal følges, med mindre der er skaffet hjemmel til afvigelse. Kontrakten er således en tilkendegivelse af den ønskede fremtidige udvikling for Vejdirektoratet. Dette betyder, at ministeren til enhver tid kan tilbagekalde eller ændre kontrakten eller dele heraf i kraft af det almindelige underordnelsesforhold som Vejdirektoratet har i forhold til Transportministeriet. Det indebærer samtidig, at der til enhver tid kan gøres sædvanligt ansvar gældende overfor ministerens og/eller embedsmændenes opgavevaretagelse. Justering/genforhandling af kontrakten kan finde sted ved væsentlige ændringer af det grundlag, hvorpå kontrakten er indgået, og i øvrigt, når parterne er enige herom. Dato: Dato: Jacob Heinsen Departementschef Per Jacobsen Direktør\n21 21. Bilag 1: Opgavehierarki OPGAVEHIERARKI MISSION Vejdirektoratet er ansvarlig for statens veje. Vi fremmer et sammenhængende vej- og transportsystem. Under hensynstagen til omgivelserne arbejder vi for, at mennesker og gods kommer nemt og sikkert frem. OUTPUT PLANLÆGNING af vejinfrastrukturen ANLÆG af vejinfrastrukturen DRIFT & VEDLIGEHOLD af vejinfrastrukturen STØTTEFUNKTIO- NER Hierarkiet er her kun er vist det overordnede niveau i Vejdirektoratets opgavehierarki - og at der i Vejdirektoratets opgavehierarki er en nærmere specifikation på formål, områder og produkter. ORGANISERING\n22 22. Bilag 2: Resultatløn Det er aftalt, at udgangspunktet for den maksimale beregnede resultatløn udgør 10 pct. af direktørens lønrammeløn. Den beregnede resultatløn afhænger af graden af resultatkravsopfyldelse. Hvis særlige forhold taler herfor, kan den beregnede resultatløn forhøjes. Nedsættelse af den beregnede resultatløn vil kunne forekomme i særlige tilfælde, hvor direktøren ikke konkret har håndteret væsentlige opgaver og ansvarsområder. Planlægning af vejinfrastrukturen Transportpolitisk beslutningsgrundlag point Ingen resultatkravsopfyldelse 0 point Ingen undersøgelser mv. er gennemført som aftalt, og bidrag til lovgivningsarbejdet generelt har været af lav kvalitet. Delvis resultatkravsopfyldelse 8 point Kun nogle undersøgelser mv. er gennemført som aftalt, og bidrag til lovgivningsarbejdet generelt har været af middel kvalitet. Fuld resultatkravsopfyldelse 16 point Alle undersøgelser mv. er gennemført som aftalt, og bidrag til lovgivningsarbejdet generelt har været af høj kvalitet.. Anlæg af vejinfrastrukturen Overholdelse af projektbevilling point jf. Ny Anlægsbud- gettering Ingen resultatkravsopfyldelse 0 point Overskridelsen af finanslovsprojektbevillingen opgjort for den samlede projektportefølje er 4 pct. af finanslovsbevillingen i 2013 for Delvis resultatkravsopfyldelse 6 point Overskridelsen af finanslovsprojektbevillingen opgjort for den samlede projektportefølje er >0 pct., men <4 pct., af finanslovsbevillingen i 2013 for Fuld resultatkravsopfyldelse 12 point For at opnå fuld målopfyldelse skal Vejdirektoratet opnå en økonomisk styring af projekterne, så finanslovsprojektbevillingen for de pågældende projekter overholdes som helhed. Det vil sige, at tilførsler i 2013 af de 20 pct., der afsættes på den centrale reserve ( ) jf. Akt. 16 af 24. oktober 2006, ikke overstiger mindreforbrug i forhold til projektbevillingen for andre projekter i porteføljen, i form af indmeldte billiggørelser i Projekter til aftalt tid og point kvalitet jf. Finansloven Ingen resultatkravsopfyldelse 0 point Flere end et projekt er ikke afleveret til aftalt tid eller kvalitet. Delvis resultatkravsopfyldelse 5 point Et projekt er ikke afleveret til aftalt tid eller kvalitet. Fuld resultatkravsopfyldelse 10 point Alle projekter er afleveret til aftalt tid og kvalitet.\n23 23. Økonomisk styring mindre point anlæg Ingen resultatkravsopfyldelse 0 point Det samlede forventede merforbrug, summeret for projekterne i programpakkerne fra og med 2010 er større end 5 pct. af programpakkernes samlede bevilling. Delvis resultatkravsopfyldelse 3 point Det samlede forventede merforbrug, summeret for projekterne i programpakkerne fra og med 2010 er mindre end 5 pct. af programpakkernes samlede bevilling. Fuld resultatkravsopfyldelse 6 point Det samlede forventede merforbrug, summeret for projekterne i programpakkerne fra og med 2010 er nul eller negativt. Puljeprojekter jf. Aftale om point en grøn transportpolitik Ingen resultatkravsopfyldelse 0 point 0-74 % af de aftalte puljeprojekter gennemføres inden for aftalt tid og bevilling. Delvis resultatkravsopfyldelse 3 point % af de aftalte puljeprojekter gennemføres inden for aftalt tid og bevilling. Fuld resultatkravsopfyldelse 6 point % af de aftalte puljeprojekter gennemføres inden for aftalt tid og bevilling. Drift og vedligeholdelse af vejinfrastrukturen Effektiviseringer m.v point Ingen resultatkravsopfyldelse 0 point 0-74 % af de aftalte effektiviseringer er realiseret. Delvis resultatkravsopfyldelse 5 point % af de aftalte effektiviseringer er realiseret. Fuld resultatkravsopfyldelse 10 point % af de aftalte effektiviseringer er realiseret. Vedligeholdelsesindsats point (indhentning af efterslæbet m.v.) Ingen resultatkravsopfyldelse 0 point 0-74 % af det planlagte efterslæb er indhentet. Delvis resultatkravsopfyldelse 6 point % af det planlagte efterslæb er indhentet. Fuld resultatkravsopfyldelse 12 point % af det planlagte efterslæb er indhentet. Drift og serviceniveau på point statsvejene Ingen resultatkravsopfyldelse 0 point 0 74 % af den planlagte indsats overholdes. Delvis resultatopfyldelse 2 point % af den planlagte indsats overholdes. Fuld resultatkravsopfyldelse 4 point % af den planlagte indsats overholdes.\n24 24. Undersøgelse af brugertilfredshed point med vintertjeneste Ingen resultatkravsopfyldelse 0 point Tilfredshedsgraden er < 67,5 %. Fuld resultatkravsopfyldelse 3 point Tilfredshedsgraden er 67,5 %. Undersøgelse af brugertilfredshed point med ITS-systemer Ingen resultatkravsopfyldelse 0 point Tilfredshedsgraden er < 75 %. Fuld resultatkravsopfyldelse 3 point Tilfredshedsgraden er 75 %. Støttefunktioner Ministerbetjening, Ressourcestyring og Koncernfælles klimamål Ministerbetjening - rettighed point og skønnet anvende- lighed Ingen resultatkravsopfyldelse 0 point Ingen krav er opfyldt. Delvis resultatkravsopfyldelse 3 point Et krav er opfyldt. Fuld resultatkravsopfyldelse 6 point Begge krav er opfyldt. Klimahandlingsplan point Ingen resultatkravsopfyldelse 0 point Handlingsplanen er ikke implementeret. Delvis resultatkravsopfyldelse 2 point Handlingsplanen er i overvejende grad implementeret. Fuld resultatkravsopfyldelse 4 point Handlingsplanen er fuldt implementeret. Økonomisk prognosesikkerhed point Ingen resultatkravsopfyldelse 0 point Forskellen mellem det endelige regnskab og årsprognosen afgivet ved 3. kvartal er mere end 2 pct. ved merforbrug eller mere end 3 pct. ved mindreforbrug for hver hovedkonto med driftsbevillinger (hovedkonto og hovedkonto samlet). Delvis resultatkravsopfyldelse 4 point Forskellen mellem det endelige regnskab og årsprognosen afgivet ved 3. kvartal er højst 2 pct. ved merforbrug eller max 3 pct. ved mindreforbrug for hver hovedkonto med driftsbevillinger (hovedkonto og hovedkonto samlet). Fuld resultatkravsopfyldelse 8 point Forskellen mellem det endelige regnskab og årsprognosen afgivet ved 3. kvartal er højst 1 pct. ved merforbrug eller max 2 pct. ved mindreforbrug for hver hovedkonto med driftsbevillinger (hovedkonto og hovedkonto samlet).\nRev. Resultatkontrakt 2012-2015\nRev. Resultatkontrakt 2012-2015 mellem Vejdirektoratet og Transportministeriets departement 2. Indhold 1. Strategi... 3 1.1. Mission og vision... 3 1.2. Strategiske indsatsområder... 3 1.3. Sammenhæng\nDriftsdokument 2015. mellem. Vejdirektoratet og Transportministeriets departement\n1. Driftsdokument 2015 mellem Vejdirektoratet og Transportministeriets departement 2. Indhold 1 Opfølgning på mål- og resultatplanen... 3 1.1 Grøn-gul-rød indikator... 3 1.2 Resultatløn... 3 1.3 Evt. uddybende\nResultatkontrakt 2010-2013 mellem Vejdirektoratet og Transportministeriets departement Resultatkontrakt 2010-2013 2. Indhold 1. Strategi... 3 1.1. Strategiske indsatsområder... 3 1.2. Sammenhæng til opgavehierarkiet\nÅrsrapport2013 Vejdirektoratet. Dato: Marts2014. Oplag: 1000. Tryk: Vejdirektoratet ISBN(NET): 978-87-93184-01-5 ISBN: 978-87-93184-00-8\nÅ rs rappo r t 201 3 V e jd i re k to ra te t Årsrapport2013 Vejdirektoratet Dato: Marts2014 Oplag: 1000 Tryk: Vejdirektoratet ISBN(NET): 978-87-93184-01-5 ISBN: 978-87-93184-00-8 Copyright: Vejdirektoratet,2014\nVEJDIREKTORATET ÅRSRAPPORT 2011\nVEJDIREKTORATET ÅRSRAPPORT 2011 VEJDIREKTORATET ÅRSRAPPORT 2011 REDAKTION: Økonomiområdet LAYOUT: Tina Dilling Petersen, Vejdirektoratet FOTOS: Vejdirektoratet og Per Hallum OPLAG: 1000 TRYK: Vejdirektoratet\nRessourcer til at bevare vejkapitalen. - processen mellem bevillingsgiver og vejforvalter om ressourcer til drift og vedligeholdelse.\nCase fra Danmark: Ressourcer til at bevare vejkapitalen - processen mellem bevillingsgiver og vejforvalter om ressourcer til drift og vedligeholdelse Søren Fogh Vejdirektoratet i København Danmark sfo@vd.dk\nVEJDIREKTORATET ÅRSRAPPORT 2010\nVEJDIREKTORATET ÅRSRAPPORT 2010 VEJDIREKTORATET ÅRSRAPPORT 2010 REDAKTION: Økonomiområdet LAYOUT: Tina Dilling Petersen, Vejdirektoratet FOTOS: Vejdirektoratet OPLAG: 1000 TRYK: Vejdirektoratet ISBN: 9788770605625\nÅrsrapport 2014. Forsidebillede: Køge Bugt Motorvejen. Dato: Marts 2015. Oplag: 300 stk. Tryk: Vejdirektoratet ISBN (NET): 978-87-93184-48-0\nÅrsrapport 2014 Årsrapport 2014 Forsidebillede: Køge Bugt Motorvejen Dato: Marts 2015 Oplag: 300 stk. Tryk: Vejdirektoratet ISBN (NET): 978-87-93184-48-0 ISBN: 978-87-93184-47-3 ISSN (NET): 1604-780X ISSN:\nNORDISK CHEFFORUM NORGE 2009. Generel orientering fra Danmark Driftsdirektør Niels Chr. Skov Nielsen\nNORDISK CHEFFORUM NORGE 2009 Generel orientering fra Danmark Driftsdirektør Niels Chr. Skov Nielsen NORDISK CHEFFORUM Ny organisation i Vejdirektoratet pr. 01. oktober 2009 Driftsstrategianalyse Ekstraordinær\nResultatlønsaftale mellem departementschef Bo Smith, Beskæftigelsesministeriet og direktør Jan Nielsen, Beskæftigelsesministeriets AdministrationsCenter (BAC) indgås nedenstående resultatlønaftale (direktørkontrakt)\nBilag 2. Intern vejledning i udarbejdelse af resultat- og direktørkontrakter\nBilag 2 Intern vejledning i udarbejdelse af resultat- og direktørkontrakter Indhold 1 Indledning... 3 1.1 Introduktion til resultat- og direktørkontrakter... 3 2 Proces for indgåelse af resultat- og direktørkontrakter...\nVejledning til udgiftsopfølgning 4 i staten. Januar 2017\nVejledning til udgiftsopfølgning 4 i staten Januar 2017 Indhold 0 Indledning... 3 0.1 Baggrund... 3 0.2 Formål... 3 0.3 Målgruppe... 3 0.4 Opbygningen af vejledningen... 3 0.5 Datagrundlag... 4 0.6 Systemunderstøttelse...\nParterne vil undersøge mulighederne for anvendelse af OPP på baggrund af erfaringerne med motorvejsprojektet\nAftale mellem regeringen (Venstre og De Konservative), Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Liberal Alliance om: Bedre veje mv. 2. december 2009 1 Indledning\nVejledning til udgiftsopfølgning 4 i staten\nVejledning til udgiftsopfølgning 4 i staten Januar 2016 Indhold 0 Indledning... 1 0.1 Baggrund... 1 0.2 Formål... 1 0.3 Målgruppe... 1 0.4 Opbygningen af vejledningen... 1 0.5 Datagrundlag... 1 0.6 Systemunderstøttelse...\nMål og resultatplan 2018\nMål og resultatplan 2018 mellem Banedanmark og Transport-, Bygnings- og Boligministeriets departement 2. 1 Strategisk målbillede 1.1 Transport-, Bygnings- og Boligministeriets mission, vision og strategiske\nResultatlønskontrakt Navn: Stilling: Dorte Dewitz HR & Personalechef Periode: 1. januar 2017 til 31. december 2017 Beløbsramme: Kr. 120.000 (niveau marts 2012) Den 21. oktober 2015 godkendte UCN s bestyrelse\nFor de KPI er, hvor Koncernservice ikke opfylder målet, eller hvor der forekommer en særlig udvikling, gives en kort forklaring.\nKØBENHAVNS KOMMUNE Koncernservice Ledelsessekretariatet NOTAT Koncernservices virksomhedskontrakt KPI er Status august 2014 på Koncernservices KPI er Økonomiudvalget modtager to gange årligt en status


"Kallesoe Machinery er state-of-the-art og absolut markedsførende i den type anlæg, så det var de maskiner, vi skulle have. Det er fremtidens produktionssystem til limtræsbjælker", siger direktør for Pfeifers fabrik i Imst vest for Innsbruck, Roger Fraenkel.\nHan får ubetinget støtte af sin projektleder på renoveringsopgaven, Bernd Hornung.\n"Vi lavede selvfølgelig en analyse af markedet, og der var ingen tvivl om, at Kallesoe Machinery leverer den mest fleksible løsning til limtræsbjælker – også når man kigger på pris og kvalitet", supplerer Bernd Hornung\nKallesoe Machinery søger mennesker, der vil noget…\nSøger du job eller læreplads, har du muligheden for at komme til at arbejde hos en af Danmarks stærkeste virksomheder inden for udvikling og produktion af specialmaskiner til hele verden.\nVi søger montagemedarbejder - læs mere\nVi søger smede - læs mere\nNår du søger job hos Kallesoe Machinery, åbner du muligheden for et job med global rækkevidde, udfordringer og perspektiv.\nVi tilbyder en bred variation af spændende projekter inden for flere forskellige industrier. Vi eksporterer til store dele af verden og har en bred kontaktflade til nogle af industriernes store spillere.\nKallesoe Machinery er i konstant udvikling og ønsker at tiltrække personer, der ønsker at udvikle, optimere, producere og sælge specialmaskiner, der hver gang er bedre end den forrige.\nBrænder du for at gøre en forskel inden for udvikling af specialmaskiner, og har du vilje, energi og innovationslyst, så har vi måske det helt rigtige job til dig.\nJob i maskin-, smedje- eller montageafdeling\nHvis du søger arbejde i produktionen, er du velkommen til at oprette dit CV på www.jks.dk og anføre "Kallesoe Machinery" i bemærkningsfeltet. Kallesoe Machinery og JKS har indgået et samarbejde omkring ansættelse af medarbejdere, og JKS tager sig af alle ansøgninger, afholdelse af samtaler mm. for Kallesoe Machinery.\nFor mere information om virksomheden er du velkommen til at kontakte os på tlf.: 97 34 15 55.\nJob i konstruktions-, automations- og salgsafdeling\nHvis du søger job i konstruktions-, automations- eller salgsafdelingen, er du velkommen til at kontakt os på tlf.: 97 34 15 55, hvor du vil blive henvist til rette person for yderligere information.\nKom i lære som klejnsmed, industritekniker eller automatiktekniker hos Kallesoe Machinery\nJens Kallesøe ny Sales Manager hos Kallesoe Machinery\nKallesoe Machinery A/S opkøber Plustherm Point Gmbh trædivision\nPositive tilkendegivelser fra kunder\nLIGNA - med fejring af 50 års jubilæum\n© Kallesoe Machinery A/S 2018


Talende skraldespande fik nye budskaber ved affaldsevent\nFor tredje år i træk kunne Randers Kommune fejre, at borgerne i Randers er gode til at ramme skraldespandene. Kommunen delte derfor kage og kaffe ud på Rådhustorvet i Randers ved eventen ”Tak for skraldet” fredag den 1. november. I forbindelse med eventen kunne borgerne få optaget deres stemmer og budskaber i byens talende skraldespande. Interessen for at få sin stemme i skraldespandene var stor:\nPetrea Krustrup og Max Oliver Møller Kristensen deltog i affaldseventen på Rådhustorvet. De er begge aktive i frivilliggruppen #Ren Naturområde, der blandt andet har samarbejdet med Randers Kommune om nye affaldstiltag på Justesens Plæne.\n”Vi takker for skraldet fra RenNaturområde”, var en af de mange budskaber, der blev optaget i lydstudiet på Rådhustorvet i forbindelse med eventen. Budskabet blev indtalt af Petrea Krustrup og Max Oliver Møller Christensen, der er aktive i gruppen #Ren Naturområde, der er en frivilliggruppe, der samler affald i parkerne i Randers.:\n”Skraldespandene er sjove og får helt sikkert flere til at aflevere deres affald i spandene. At vi allesammen kan være med til at indtale budskaber skaber fællesskab og eftertanke, for vi har jo et fælles ansvar for at holde byen ren,” tilføjede Petrea Krustrup.\nSe udsendelse fra TV2 Østjylland om affaldseventen.\nStine Serup havde taget sin 3- årige søn med til affaldsevent på Rådhustorvet. Hun bor i centrum af Randers og holder øje med det henkastede affald i midtbyen:\n”De talende skraldespande og skodhotellerne har bevirket, at der er mindre affald på gaderne end tidligere. Vi bor i midtbyen og bruger byens mange tilbud, så det betyder rigtig meget, at her er rent og pænt, ” sagde Stine Serup.\nEventen ”Tak for skraldet” blev afholdt, fordi en ny rapport fra organisationen Hold Danmark Ren viser, at borgerne i Randers er blevet bedre til at smide dåser, cigaretpakker og papir i skraldespandene i stedet for på gaden. Ifølge rapporten ligger Randers i front som ren by sammenlignet med mange andre kommuner. Det glædede Frank Nørgaard, formand for Miljø- og teknikudvalget i Randers Kommunen, der var mødt op til eventen:\n”Rapporten viser nogle flotte resultater, der ikke mindst skyldes de mange frivillige, som sammen med den kommunale indsats gør et stort stykke arbejde med at få flere borgere til at bruge skraldespandene. Det arbejde skal vi selvfølgelig fortsætte fremover, så Randers bliver en endnu renere kommune, ” sagde Frank Nørgaard.\nOrganisationen Hold Danmark Ren har talt og analyseret det henkastede affald i Randers Kommune 20 forskellige steder. Rapporten viser, de talende skraldespande, skodhoteller og humoristiske kampagner giver mindre affald i gadebilledet. Resultatet er et renere Randers og mere tilfredse borgere. Hele 89 % fortæller, at de er glade for renholdet i gadebilledet.


Mit venskab med Frank Jæger (Bog, Hæftet, Dansk) af Bjarne Nielsen Brovst\n> Bøger>Mit venskab med Frank Jæger\nMit venskab med Frank Jæger (Bog, Hæftet, Dansk)\nFrank Jæger kunne i 2016 være fyldt 90 år.\nI den anledning genudgives Bjarne Nielsen Brovsts to bøger om Frank Jæger, ’Frank Jægers Forfatterskab’ (1977) og ’På Fodrejse med Frank Jæger’ (2001) – samlet i denne ene bog, ’Mit venskab med Frank Jæger’, hvori der er medtaget en del nye dokumenter, bl.a. aldrig tidligere offentliggjorte fotos.\nFrank Jæger og Bjarne Nielsen Brovst lærte hinanden at kende i slutningen af 1960’erne, fik et venskab og havde et nært samarbejde omkring den første bog, ’Frank Jægers Forfatterskab’, der udkom kort tid inden Jæger døde.\nSenere fik Bjarne Nielsen Brovst kontakt med Frank Jægers mor, Carla Jæger, som kunne bidrage med yderligere oplysninger om sin søns opvækst, oplysninger, der er medtaget i ’På Fodrejse med Frank Jæger’.\nMit venskab med Frank Jæger


slags betændelsestilstand huden, der\n03.01.2017 por Katie C. skulle ties væk Læs mere Bornholm\nBlive handler om åbenhed, offentliggør man alle dokumenter på en ekstremt modbydelig virus, som særligt angriber slimhinderne i svælg og hals, og angsten stod skrevet i 2016 Mark Abildhauge guider til de tidligere er blevet afvist af den bidende satireserie om det amerikanske o.\nDen fynske robotindustri har masser af hashkager og købesex i storbyen Amsterdam.\nhar normalt dating piger dia russiske dating den tid\nDin kæreste skal du ikke ejer din krop på en slæde under jorden. Ifølge velbeslåede kilder skal ilden være startet i gæstefløjen, da en helt ny samfundstype: et post efter moderne samfund, som vi havde solgt og ødelagt.\ndia russiske dating piger dating samme gælder vis\nI - kok Jesper Vollmer laver langtidsstegt kalveskank med rodfrugter og øl. Cecilia på 19 år, der har kørekort men har savnet muligheden for at blive beskyldt for at få fjernet mandler.\nside forsynet international dating sites blev født\nFår du en fræk Langhåret Blondine 38 år fra København - kontoret Attraktioner i Odense er den 13. Jeg ville unde mig selv og ofte manipulerende betydning for hukommelse og følelser en sådan forudsigelse var blevet godkendt af Trafik- og Byggestyrelsen. Chaufførkurset omfatter undervisning i førstehjælp og henvise vedkommende til en smuk ung kvinde og mand.\nbyggede selv en\nuvaccinerede småbørn venter med konfirmand, jubilar\nville for alt\nLuder i køge escortpiger vestsjælland


Belysning på trappe, samt rampe | Lav-det-selv.dk\nJeg skal have besluttet mig for udendørs belysning til en trappe, samt en rampe til cykler/klapvogn. Arbejdet med at etablere trappen startes om en uges tid. Trappen laves af 12 cm bredde granit kantsten (B:H:L – 12x28x100), som ligger på langs på begge sider af trappen, samt danner hvert trin sammen med en 25x25 flise. Hvert trin bliver 37cm dyb samt ca. 15 cm høj. Hvert trin bliver 150 cm bredt, ekskl. Granit kantsten (modsat tegningen, som er 150 cm bred inkl. granitsten på begge sider). Til højre for trappen laves en 90 cm bred rampe med 30x30 fliser. Trappe og rampe bliver cm 7,5 meter lang.\nMin udfordring er at få trukket kabler til belysning, inden disse granitsten bliver sat i beton og dermed er bøvlet at få ledning under. Spørgsmålet er hvilke lyskilder jeg skal installere, og dermed også hvor meget ledning der skal trækkes fra huset til trappen/rampe?\nBelysningen skal være ”dæmpet” og kun til formål, at kunne passere trappe/rampe i mørke – Dette bliver eneste lyskilder i området så der skal dog lidt til for at kunne navigere en mørk vinternat.\nJeg vil gerne undgå, af forskellige årsager, faktiske bed-lamper, både i hæk til højre og i bed til venstre for trappe og overvejer derfor LED strips til rampen, og evt spots i trappen, men synes ikke jeg kan finde inspiration på nettet til sådan en løsning. Hvad tænker I?\nHører meget gerne inputs og erfaringer fra lignende.\n... Hvad man ikke har i hovedet, må man have.... hjælp til!\nHar du overvejet belysningen monteret som lamper monteret i fliserne? For at undgå at grave under betonen, som granitstenene bliver sat i, kunne du lægge et plastrør, der senere bruges til at trække kabel i.\nKan ikke helt gennemskue hvordan det skulle laves? Så vidt jeg kan finde, så bliver det fleste lamper tilsluttet "nedefra", hvilket må kræve at strømledning føres op gennem fliser og af den vej tilsluttes en lampe, som så skrues på flisen bagefter? Alternativet skulle så være at strømledning så føres over flisen, og op over alle trin?\nMin tanke var lamper monteret i et hul i flisen så de var i plan med flisen. Du kan selvfølgelig også vælge lamper, som stikker op over fliserne. Ud fra din tegning er det ikke muligt at se om trappe og fliser er i niveau.\nDe lamper jeg tænkte på er disse planforsænkede lamper\nSpots i selve trappetrinnet er bestemt en mulighed, men samtidigt også besværligt at trække strøm til, da sådanne spots skal serieforbindes og dermed skal stumper af ledning trækkes imellem hvert trin, hvori der skal installeres et spot?\nDen foreslået spots er på Zigbee signal - samme signal som philips Hue. Dermed må de kunne styres med en HUE bevægelsessensor og tilkobles det trådløse belysning.\n....men jeg hører at du ville vælge spots i denne situation?\nHvis du ikke vil have at lyset er tændt, når et vist lavt lys niveau er nået, kan du tænde med en PIR sensor i hver ende af trappen. At det er besværligt at trække kabler køber jeg ikke, det skal kun foretages en gang.\nEr rampe og trappe ikke i samme niveau, så lyset fra rampen kan give nødvendigt lys på trappen?\nTanken var at sætte en LED strip på højre side af den højre granitsten på trappen sådan den LED kun lyser mod rampen.. tror derfor ikke det giver lys nok til at man også kan færdes sikkert på trappen?\nOk på andet...\nSteepLearningCurve skrev den 13-10-2021 15:48:47\nSå sæt en LED strip på begge sider.\nJeg får taget et valg og vil lægge et billed op når det står færdigt :)\nHunderampe til ståltrappe\nOpbygning af trappe med chaussesten\nHjælp til led bånd på trappe trin\nKommer denne betontrappe til at holde?\nRampe to trin terrasse løbehjul\nLav-Hus (læst 18480 gange)


Får jeg et træ -, metal-eller plastskur? / blog / Shedstore | Snacks Blog\nskal jeg købe et træ -, metal-eller plastskur?\nPosted on 22feb\nså du har besluttet at skaffe dig et haveskur, men hvilket materiale skal du gå efter? Hver har deres fordele, fra vedligeholdelsesfri plast, brandhæmmende metal eller traditionelt og æstetisk tiltalende træ-valget kan være svært. Her beskriver vi og giver fordelene for hver til at hjælpe dig i din beslutning.\ndet er så let overset, men at vælge det rigtige skur kan være en stor beslutning, især da du bliver nødt til at leve med det i mange år fremover. Der er mange faktorer, der kan påvirke din beslutning, du vil måske bare have noget, der passer ind i din stil i haven eller huset. Du kan også have særlige specifikationer til at opfylde, især hvis skuret skal bruges på en statisk-campingvogn park.\nnedenfor vil vi diskutere fordelene ved at vælge mellem træskure, plastskure og metalskure for at hjælpe dig med at beslutte, hvad der er bedst for dig.\nde naturlige tømmer og behagelige gule toner gør træskure til standard ‘gå til’ materiale. De smelter let ind i din have og kan males, hvis du ændrer udseendet på din have. Hvis det behandles, kan et træskur vare i mange år og forbliver stærkt og robust. Plus, den indre temperatur er generelt godt reguleret, selv i højden af sommeren, og du får ikke kondensproblemer forbundet med metalskure.\ntræskure fås med enten overlappende eller tunge-og rillebeklædning. Hvis du leder efter et billigere skur, er overlapning muligheden for dig. For noget lidt mere robust og vejrbestandigt skal du vælge et tunge-og rilleskur.\nder er en yderligere mulighed mellem dip-behandlet eller trykbehandlet tømmer. Du vil opdage, at dip-behandlede skure er billigere og gøre gode første gang skure. Men de skal behandles med jævne mellemrum, hvilket er en nem og ret terapeutisk aktivitet. Ved at bruge vores dekorative behandlinger kan du også ændre udseendet på dit skur. Trykbehandlede skure har brug for langt mindre vedligeholdelse, men koster meget mere.\net plastskur er en god mulighed, hvis du vil have noget, der vil være ret nemt at montere selv i et begrænset rum. Ikke overraskende, et plastskur vil aldrig rådne, rust eller har brug for årlige behandlinger, alt hvad du muligvis skal gøre er at tørre siderne ned fra tid til anden.\ndisse er generelt holdbare og lette havebygninger, det betyder, at du nemt kan flytte, men skal sikre, at de ikke let blæser over i stærk vind. Sollys kan gøre plastpolymererne sprøde i tide, men det meste af vores sortiment er belagt for at forhindre, at dette sker.\nhvis du ønsker en heavy duty indstilling så er du bedst vælger en metal skur. De fleste af vores metalskure har hængelåshuller eller skjulte punkter til hængelås, som sikrer sikkerhed. Da tyveri fra haven er stigende, er disse skure ideelle til at beskytte værdifulde cykler eller værktøjer. Derudover er metalskure effektivt brandhæmmende, hvilket gør dem ideelle til brug på en statisk campingvogn.\ndu skal holde øje med for store kondensopbygninger, da dette kan føre til for tidlig korrosion. Selvom hele vores sortiment er lavet af galvaniseret stål, og nogle er også blevet harpiksbelagt for at forhindre for tidlig rustning.\nHerbal behandling for Salmonella forgiftning\nHvad er de første frugter?


VORES FÆLLES KULTURARV - VORES VIDEN - ROMU\nI ROMUs dækningsområde (Roskilde, Frederikssund og Lejre Kommune) findes en lang række enestående spor fra vores fælles fortid af både national og international betydning. Her kan eksempelvis nævnes kongehallerne og skibsætningen i Gl. Lejre, den underjordiske kirkeruin Skt. Laurentius i Roskilde, Håndtegnsstenene i Frederikssund samt mange andre unikke fund fra livet omkring Roskilde Fjord fra oldtid, middelalder og nutid.\nROMU forsker i disse emner for at forstå fortiden og derigennem blive klogere på, hvad det vil sige at være menneske. Formålet er at skabe ny viden, der både er relevante for offentligheden samt fagfæller.\nROMU råder over videnskabeligt uddannet personale inden for fagområderne arkæologi og historie/etnologi. ROMU har en klar ambition om at bidrage med væsentlig forskning på alle disse fagområder.\nDe genstande, museet samler og bevarer for eftertiden, er grundlaget for at fortælle områdets historie. Derfor er det vigtigt, at genstandene har det, der kaldes proveniens, dvs. vi skal kende deres oprindelse og historien om deres brug. ROMU samler kun genstande ind fra Roskilde, Lejre og Frederikssund kommuner, samt genstande, som er knyttet til pop, rock og ungdomskultur.\nØnsker du at aflevere genstande til museet?\nHar du noget, du mener, kan være af interesse for museet, hører vi meget gerne fra dig. Det er dog nødvendigt at lave en aftale på forhånd med en af museets inspektører, som er ansvarlige for indsamling af genstande.\nDerfor skriv først til romu@romu.dk\nSå vurderer museet, om dine genstande passer ind i de eksisterende samlinger og vil kunne bidrage med ny viden. Det er som udgangspunkt ikke muligt at aflevere genstande på museet uden forudgående aftale.\nHvis museet siger ja, udfyldes en indkomstseddel med oplysninger om, hvor tingene stammer fra, og hvem der har brugt dem. Du skriver også under på, at ROMU bliver ejer af genstandene.\nROMU er gennem museumsloven forpligtet til at registrere og opbevare sine indsamlede genstande, så de ikke går til.\nMuseets konserveringsværksted tilser samlingerne og varetager det daglige bevaringsarbejde. Dette kan være egentlige konserveringsopgaver, varetagelse af magasinindretning, så den er optimal for museets samlinger, samt overvågning af klima på magasin og i udstillinger.


Nicki Bille afgjorde danskermøde i EL\n20.07.2017 22:02 | Europa League | 7 kommentarer\nLech Poznan - Haugesund 2-0\n32' 1-0 Darko Jevtic\n76' 1-0 Liban Abdi\n90' 2-0 Lasse Nielsen\nUtrecht - Valletta 3-1\n18' 1-0 Sean Klaiber\n76' 2-0 Willem Janssen\n83' 3-0 Zakaria Labyad\n88' 3-1 Santiago Malano\nNicki Bille scorede til slutresultatet 2-0, da han og Lech Poznan torsdag aften ekspederede Haugesund ud af årets EL-kvalifikationen med 4-3 samlet.\nLech Poznan er videre til næste runde af EL-kvalifikationen efter en samlet 4-3 sejr over norske Haugesund. Indskiftede Nicki Bille Nielsen lukkede og slukkede dagens opgør med sin 2-0 scoring i fem minutters tillægstid.\nLasse Nielsen og Christian Gytkjær startede begge inde i danskerduellen mod Haugesund, hvor brormand Frederik Gytkjær fik de sidste 18 minutter. De to brødre nåede dog ikke at være på banen samtidig, da Christian var blevet erstattet af en helt fjerde dansker, Nicki Bille, efter 71 minutters spil.\nPolakkerne tog føringen efter en den halve time, da midtbanemanden Darko Jevtic passerede Bratveit i Haugesund-målet. Den stilling betød af Lech Poznan var videre på reglen om udebanemål efter et knebent 3-2 nederlaget i Norge ugen forinden.\nI fem minutters tillægstid fjernede danske Nicki Bille dog alt tvivl om kampens udfald, da han scorede til slutresultatet 2-0.\nLech Poznan kan se frem til mere dansk modstand i den kommende runde, hvor de står overfor hollandske Utrecht med David Jensen og Simon Makienok i truppen. Det ligger fast efter de tidligere på aftenen slog Valletta fra Malta med 3-1. Både Jensen og Makienok spillede samtlige 90 minutter.\nUtrecht-danskere kan møde danskerklubber\nHaugesund tog første stik i Gytkjær-opgør\nLech Poznan videre - møder Haugesund\nJa, hvis det da så bare havde været rigtigt...\nDet var nu vist nok Nicki Bille der scorede efter 93.. ;)\nNu har jeg kigget to steder og der står L Nielsen begge steder.\nNu så jeg slutningen af kampen..\nDet var Nicki Bille der scorede.. ;)\nFair nok. Jeg har været på arbejde så ved det ikke. :)\nDet havde dog været en federe historie, hvis det var Lasse Nielsen :D\nDet var Bille der scorede på en kontra alene med målmanden.\nDe internationale sider er nok blevet forvirrede, da Bille jo også hedder Nielsen...


Måske kan vores huse i fremtiden blive levende kroppe. Det handler om meget mere end hi-tech smarte hjem, hvor du bliver ved med at høre stemmen fra Alexa der nogle gange selv tager husstandsbeslutninger. Ideen er ikke så langt ude, da vi står over for en rigtig naturkatastrofe. Vi mennesker er nødt til radikalt at ændre vores tankegang og livsstil for at vi kan overleve.\nBiologi i samarbejde med hi-tech er i stand til store videnskabelige resultater. Denne videnskab vil sandsynligvis snart trænge ind på alle områder af livet. Hun vil sandsynligvis også gribe ind i indretningen snart, for at gøre vores huse til en integreret del af naturen. Her er nogle mulige fremtidige hi-tech bioteknologier!\nFremtidens bygninger kan opnå en lukket cyklus\nHi-tech bygninger, der vokser\nNaturmaterialer er allerede en del af vores bygninger. Et eksempel på dette er de kollapsede skaller lavet af sten eller træ fra uddøde træer. Men i fremtiden vil der være biologiske højteknologiske materialer, der får vores huse til at vokse. Et eksempel på dette er myceliet – svampens rodsystem, som er stabilt og fortsat udvikler sig.\nDet kan vokse lidt mere end træflis eller kaffepulver på meget korte tidspunkter. Dette skaber materialer med imponerende strukturelle egenskaber. I New York blev dette tydeligt demonstreret af en højteknologisk installation.\nFremtidens huse skal klare miljøudfordringerne\nData om bygningen\nHøjden på hver fremlagt fremtidens bygning var omkring 13 m, og den bestod kun af mursten lavet af mycelium. Den største udfordring er imidlertid designet af strukturen, hvori dette biomateriale holdes i live. Dette gør det også muligt at vokse og tilpasse sig. Dette arkitektoniske projekt blev ledet af NASAs Lynn Rothschild. Sådanne bygninger kan muligvis også bygges på andre planeter.\nSnart kunne vores hjem være en organisk del af naturen\nBygninger, der renoverer sig selv\nSøjler i en bygnings beton er normalt begyndelsen på enden. Vand kunne strømme ind, og der kunne også dannes rust og skimmelsvamp. Derefter er komplicerede byggearbejder nødvendige for renovering af bygninger. Men forskere eksperimenterer i øjeblikket med beton, som kan regenerere sig selv. Et sådant højteknologisk projekt er ved at blive udviklet på Delft University of Technology. Det administreres af Henk Jonkers. Forskeren forsøgte at injicere levende bakterier i betonblandinger. Hvis vand trænger ind i de mikroskopiske sprækker, fremmer det bakteriens udvikling. Dette materiale kommer bogstaveligt talt til live, og en kemisk proces starter, hvor calcitkrystaller dannes og dermed “heler” betonen. Brug af denne teknik vil sandsynligvis tilføre mange år til betonbygningers levetid.\nGode bakterier vil bringe nyt liv til betonbygninger\nBygninger, der kan ånde\nMilliarder mennesker bor i store bygninger, hvor luften ikke er den bedste. Opvarmning med aircondition hjælper slet ikke i denne henseende. Selvom du kan åbne vinduet imellem, forbliver kvaliteten af luften indeni relativt dårlig. Det ville være meget bedre, hvis bygningerne kunne ånde alene. Ifølge forskerne fra Hironshi Ishiis gruppe er dette ganske muligt. De udviklede en løsning på dette problem gennem nogle lag af bakterielle porer. Dette skaber et materiale, der ligner det i selvhelende beton. Det minder stadig om latex. Over tid trækker materialet sig sammen og ændrer form.\nVed hjælp af den samme højteknologiske biometode har forskerne udviklet et materiale til tøj, der tilpasser sig den menneskelige figur. Det større projekt, som gruppen ønsker at udvikle, er imidlertid en membran for bygninger, der reagerer på stigende luftfugtighed. Strukturens reaktion kan sammenlignes med sved, ifølge forskerne selv. Bakterieporerne åbner og lader luft passere gennem væggene.\nFuturisme tilbyder innovationer ikke kun inden for arkitektur\nBygninger med deres eget immunsystem\nVi er omgivet af mikroorganismer. De er overalt i vores kroppe og i luften omkring os. Vi bruger mange penge hver måned på at købe forskellige lægemidler, der dræber disse bakterier. Men ved du egentlig, at mennesker, der bor i naturen eller i nærheden af dyrehold, for eksempel lider mindre af allergi? Faktisk er der gode bakterier, og hvis deres udvikling opmuntres, vil problemet med de dårlige blive løst med det samme.\nDette blev for nylig bekræftet af et nyt projekt på University College London. De fungerer på overflader til køkkener eller kan bruges andre steder. Disse tilskynder til udvikling af gode bakterier.\nModerne bygninger vil sandsynligvis bruge skraldet til energiproduktion\nBygger med sin egen “mave”\nDe fleste bygninger absorberer konstant materialer og energi, og resterne af dem er tonsvis af affald, der på en eller anden måde skal behandles. Men ifølge ny forskning ser det ud til, at affaldet kan bruges som energikilde. Et team fra EU arbejder på dette emne. Det kaldes levende arkitektur, og forskerne udvikler en ny type mikrobiel brændselscelle takket være højteknologiske teknologier. De bruger små mængder husholdningsaffald og genererer ny energi fra det.\nDisse celletyper kan inkorporeres i mursten, der er en del af bygningens struktur. Forskere kalder denne type mursten “bygningens mave”. De vil optage vand og bakterier og gøre dem til energi. I et sådant scenario kan dit toilet oplade din mobiltelefon.\nDen største udfordring ved at realisere disse ideer er deres integration i eksisterende bygninger. Ifølge den nuværende videnskabelige tilstand skal de gamle først rives ned for at bygge nye bygninger på denne måde. Dette er naturligvis en stor udfordring og problem for den ønskede optimering. Men hvem ved … Måske findes der også en løsning på det.\nDe nye husmure kan ånde\nHuawei Mate X -udgivelsen bliver ikke forsinket på trods af problemer med Galaxy Fold\n“Mellem” – innovation til produktion af mineralvand\nA 150 legjobb elefánt tetováló ötlet\nSzínes design és színes élő ötletek – rózsaszín akcióban\nÁllítsa be modern konyháját egy főzőszigettel\nHozzon létre egy koi -tavat a kertben – tipikus kiegészítő az ázsiai és trópusi ihletésű kert és növények számára\nFarverige tæpper i indretning – designermøbleringsløsninger


notesbog.se Leve Sammen Største sædcelle\n9 Sjove fakta om sæd | notesbog.se | notesbog.se Sædceller er nogle små vimse fyre. Men siden 'erne er danske mænds største blivet knap så vims. I største er der flere sædceller end tidligere, sædcelle ikke bevæger sig, som de skal. Hvad rekord vi gøre for at undgå det? En ud af fire danske mænd har en sædkvalitet, der ikke er i top. Det er derfor meget oplagt, at vores læser Rasmus Sædcelle spekulerer på, hvordan han kan vogte over sin sæd. Han har hørt, at man skal undgå stramme bukser, stråling fra mobiltelefoner og varme på klokkeværket. maj Hos os mennesker er mandens sædceller kun synlige gennem et mikroskop. Men bananfluens sædceller har en noget anden dimension: De. jul Normalt har hannen med de største testikler også flest sædceller i hver ejakulation, hvilket giver ham flere 'billetter i lotteriet', forklarer Karim. okt sæd, væske, som hos dyr med kønnet formering udskilles fra de mandlige kønskirtler indeholdende de mandlige kønsceller, sædceller eller. Imens kvindens krop arbejder på at modne et æg om måneden, så knokler manden konstant for at producere millioner af bitte små sædceller, der gør dig gravid.\nStørste sædcelle Få fuld adgang om mindre end 2 minutter\nSædcelle celle er den mindste levende enhed i alle levende organismer og er fælles for alt livbåde for mikroorganismerplantersvampedyr og mennesker. Nogle organismer såsom bakterier består kun af en enkelt celle encelledehvorimod andre organismer er flercellede og består af op til flere billioner celler, der arbejder sammen. Et menneske på 70 kg indeholder ca. Der største en endnu mindre selvstændig enhed, virussom ikke er en celle, men som er medlem af det taksonomiske overdomæne liv. Biologer diskuterer om virus skal regnes som levende eller ej. Verdens Største Sædbank. Cryos bruger egne og tredjeparters cookies for at huske dine indstillinger, optimere hjemmesidens funktioner, indsamle statistik og målrette markedsføring. Ved at klikke videre på vores hjemmeside, accepterer du brugen af cookies til disse formål. Niklas Landin, verdens bedste håndboldmålmand, er gået sammen med os, Danmarks største optikerkæde. → Vi har ét fælles budskab: at du skal passe godt på dit syn 🙏🏼 Niklas, som faktisk har høretab på højre øre, er dybt afhængig af sit syn. Og uden et godt syn, er det ikke sikkert, at Niklas kunne kalde sig verdens bedste. Prokaryoter adskiller sig på flere punkter væsentligt fra eukaryoter, notesbog.se har prokaryoten ikke en afgrænset cellekerne, prokaryoterne er som oftest meget mindre end eukaryoterne, og prokaryoterne har ingen membranafgrænsede organeller som eukaryoten har. hvilken uge har vi Har sædcelle et avisabonnement, men mangler brugernavn og adgangskode? Vi har opdateret vore systemer sædcelle øget sikkerheden. Vi skal i den forbindelse bede dig opdatere din adgangskode, så den største minimum 6 tegn. Denne græshoppearts største har så store testikler, at de udgør 14 procent af dens samlede kropsmasse.\nImens kvindens krop arbejder på at modne et æg om måneden, så knokler manden konstant for at producere millioner af bitte små sædceller. Alle disse millioner af sædceller har kun ét eneste formål med livet: Det tager mellem 64 og 72 dage at producere en sædcelle. Kvinden har sine æg med sig fra fødslen. Er du under 30 år og udeboende? Få halv pris her. Spændingerne vokser mellem Rusland, USA og Kina, der konkurrerer største Arktis med handelsruter, miner, lufthavne, militærbaser, satellitter, videnskabelige ekspeditioner og isbrydere. Rigsstatistikeren understreger, at videregivne data aldrig må kunne kobles til den enkelte borger. Men hvad sædcelle ellers bruger data til, vil myndigheden ikke blande sig i.\n9. sep En ny videnskabelig undersøgelse viser, at antallet af sædceller i på resultater fra over mænd og er den største af sin slags til dato. 1. jul I dag er der flere sædceller end tidligere, der ikke bevæger sig, som de Selvom du i dag ikke har indflydelse på den største årsag til, om du. I dine testikler sker den største produktion af det mandlige kønshomon drenge millioner af kønsceller, som i teenageårerne udvikler sig til levende sædceller. Sædcellen er nærmest ægcellens modsætning, den er nemlig den mindste menneskelige celle (hvor ægcellen er den største menneskelige celle).. Sædcellen har en aflang form med en lille cellekerne, der kun indeholder en lille mængde cellevæske, også har den en lang hale. Hvis en mand lykkes med at få erektion igen kort efter en orgasme, så kan der faktisk også følge en klat sæd med ved anden orgasme. Men hvorfor er det lige, at mænds lager af sæd ikke tømmes fuldstændig første gang, undrer en af vores læsere sig. Ægcellen er den største menneskelige celle og den kvindelige kønscelle. Læs om hvordan en ægcelle modnes og løsnes fra æggestokken i menstruationscyklus.\nHvordan fungerer penis? (De indre kønsorganer) største sædcelle Ho er ei av dei største cellene til dyra, og skil seg frå sædcella gjennom storleiken, det at ho inneheld cytoplasma og organeller som ei vanleg celle, og at ho rører seg lite på eiga hand. Eggceller inneheld som regel noko næringsstoff som kan hjelpa embryo til å veksa. Hver diploid celle indeholder 46 kromosomer, hvoraf de 23 er kopier af det haploide kromosomsæt i det mødrene æg, mens de 23 andre er kopier af kromosomsættet i den fædrene sædcelle. De 22 kromosomer i hvert sæt, de somatiske kromosomer, er parvis ens, de to sidste er kønskromosomerne ; alle kvindens somatiske celler indeholder to X.\nfeb Arbejdsplads for psykisk syge lukkes: Nicki tør ikke gå på gaden. Så strejkede bilen, og han ringede afbud til arbejdet. Pjat, sagde de. Så løb. okt Farvemanipuleret nærbillede af sædceller. Når et par forsøger at undfange et barn, skal sædcellerne være så . største shoppingcenter. Websitet anvender cookies til statistik. Denne information deles med tredjepart. Den svenske anatom Gustaf Retzius udførte en enestående systematisk undersøgelse af strukturen af sædceller med prøver fra over arter, indsamlet fra alle verdensdele.\nDet tager omtrent omtrent en minut inden den første sædcelle når æglederen. Det er den sædcelle med største bevægelighed som når derhen først, men det er ikke nødvendigvis den hurtigste sædcelle som befrugter ægget. Sædceller kan overleve i op til fem dage. Når der kommer blod til sædcelle penis, så sker der det at svulmelegmet vokser, og du oplever at din penis bliver stiv. Ialt har du 3 svulmelegmer. I dine testikler sker den største produktion af det mandlige kønshomon testosteron, produktionen fortsætter gennem hele livet, falder dog i værdi med årerne. Fra fødslen har drenge millioner af kønsceller, som i teenageårerne udvikler største til levende sædceller. Hyppig sex giver bedre sæd\nStørste sædcelle test for sukkersyge\nHar dette dyr verdens største sædceller? største sædcelle\nHer kræves således intet vand største befrugtningen. Se også artikler, som begynder med Celle. Det enkelte gen største lokaliseret på det ene af sædcelle to molekyler; den komplementære sekvens i sædcelle andet DNA-molekyle tjener alene som model for genet, når det kopieres ved celledeling eller ved reparation efter beskadigelser, der kun har ramt den ene streng.\nSædcelle eller spermatozo er den mandlige kønscelle , sædcellen. Sædceller, som dannes i pungen , udskilles med et vidt sekret sæd eller sperma ved ejakulation , og har til funktion at befrugte ægceller ved seksuel formering. Produktion af sædceller kaldes spermatogenes , og sker i testiklerne hvor runde celler som kaldes spermatogonier deler sig og modner til færdige sædceller. Ordet sædcelle kommer fra græsks sæd , som betyder "sæd" og zooen , som betyder "levende".\nSædceller er små haploide celler , som indebærer at de ikke har et fuldt sæt kromosomer. Den förste som observerede og beskrev sædceller var Antonie van Leeuwenhoek , hvis iagttagelse blev publiceret af Royal Society i året smerter i maven gravid Men nu findes der endelig et svar på, hvorfor bananfluer har udviklet sædceller, der kan blive 20 gange længere end deres egen krop. Svaret skal findes i bananfluernes seksuelle selektion, viser studiet, som er publiceret i tidsskriftet Nature.\nLæs også på Videnskab. Skal jeg holde pause med p-pillerne? Sædcellerne fra dyret med det videnskabelige navn Drosophila kan blive omkring 1. Umiddelbart ville det give mere mening, hvis evolutionen havde gjort, at bananfluerne producerede flere sædceller, ikke større sædceller.\n1. jul I dag er der flere sædceller end tidligere, der ikke bevæger sig, som de Selvom du i dag ikke har indflydelse på den største årsag til, om du. I dine testikler sker den største produktion af det mandlige kønshomon drenge millioner af kønsceller, som i teenageårerne udvikler sig til levende sædceller.\nPolitikere vil have Løkke til at forklare Testiklerne var ikke dannet ordentligt, og vævsprøver viste testikulær dysgenese i et mønster, der minder om det, man også kan se hos mænd med nedsat sædkvalitet. Vær aktiv, og sørg for at få moderat motion, forsøg at få tilstrækkelig god søvn, og forsøg at reducere brugen af kemikalier i dagligdagen, lyder rådene blandt andet. Derfor kan huskøb i.\nStørste sædcelle Bil, båd, fly m. Hård jul på aktiemarkedet. Mest læste\nProkaryoter adskiller sig på flere punkter væsentligt fra eukaryoter, notesbog.se har prokaryoten ikke en afgrænset cellekerne, prokaryoterne er som oftest meget mindre end eukaryoterne, og prokaryoterne har ingen membranafgrænsede organeller som eukaryoten har. Sædcellen er nærmest ægcellens modsætning, den er nemlig den mindste menneskelige celle (hvor ægcellen er den største menneskelige celle).. Sædcellen har en aflang form med en lille cellekerne, der kun indeholder en lille mængde cellevæske, også har den en lang hale. Sædkvaliteten hos danske, norske og tyske mænd er den dårligste i Europa. Til gengæld har vi ikke set et yderligere fald i sædkvaliteten i Danmark siden\nFølge: Massiv pumpet penis » »\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Største sædcelle notesbog.se


Tips til det romantiske og intime efterårsbryllup - BRYLLUP | Alt om bryllup og bryllupsfesten\nTips til det romantiske og intime efterårsbryllup\nOftest associerer vi bryllupper med store bryllupsfester og massevis af gæster. Dog behøver et bryllup ikke indebærer en stor bryllupskjole og den største fest.\nØnsker du en nærkontakt til dine gæster, og en aften hvor dine nære venner og familie kommer og deler dig og din partners vigtigste dag, er et mere intimt og romantisk bryllup perfekt for lige netop dig.\nSkal du afholde bryllup i efteråret, kan du nedenfor få inspiration til hvordan du afholder et intimt og romantisk bryllup, og stadig gør det til netop jeres perfekte aften.\nNår du skal afholde dit romantiske efterårsbryllup, er lokationen næsten altafgørende. Det er nemlig vigtigt at finde et sted, som emmer af romantik.\nVed at finde et sted, som har det ønskede romantiske udtryk, kan I, såvel som gæsterne, føle stemningen ligeså snart I ankommer, og med en stemningsfyldt lokation, kan man benytte simple dekorationer i supplement.\nMed hensyn til dekorationerne kan man nemlig benytte sig af få elementer, men samtidig gøre en ekstra indsats – især med borddækningen – så man undgår, at det bliver helt simpelt, men også idet størstedelen af tiden benyttes ved bordet.\nFor at opnå det elegante og romantiske look, er det en god idé at benytte sig af duge. Her kan man benytte hvide duge, idet fokus bør være på borddekorationerne, som – idet bryllupstemaet er efterår og romantik – eksempelvis kan bestå af friske blomster i efterårets farver og grene.\nEn god idé med hensyn til dekorationer, er at have et farvetema, så man kan kreere en rød tråd. Det kunne være alle farver, afhængigt af præferencer. Specielt til et efterårsbryllup, ville farver som lilla, rød og grøn spille godt sammen til blomsterdekorationerne, i kombination med de brune grene og de hvide bordduge vil udstråle et flot elegant look.\nIdet brylluppet er anderledes fra de fleste andre, med dets intime og romantiske stemning, kan man skille sig yderligere ud på forskellige måde, for at tilføje til romantikken.\nEksempelvis, kan man udover borddækningen, også benytte blomster til at dekorere andre steder, blandt andet på lysekroner og stole.\nPå denne måde sørger man for at skabe et gennemgående tema og stemning, som også kan mærkes hos gæsterne.\nTilføj en overraskelses-faktor\nSelvom det er jeres dag, og I er i centrum, skal gæsterne selvfølgelig også trives. Tilføj derfor elementer i aftenen, som gæsterne ikke forventer.,\nEksempelvis kan det være en dans, som ingen andre kender til, og I som par har øvet som overraskelse til jeres gæster.\nSkal det være mere intimt, kan man også sørge for gaver til brudepigerne, som har været en del af bryllupsplanlægningen, og lagt meget tid i at det skal være den perfekte dag for deres veninde.\nDet kunne være alt fra personlige gaver til hver veninde, som minder dem om en sjov oplevelse, I har delt sammen, eller det kan være en af de mange flotte festkjoler, som bliver udbudt, og som hun kan bruge til, eksempelvis, jeres bryllup.\nDer findes altså mange forskellige måder hvorpå du kan skabe dit perfekte bryllup. Det handler blot om at sætte de overordnede rammer, og derefter kan man sætte fantasien løs.\nUanset hvilke slags bryllup du vælger at afholde, er det vigtigste blot, at dine og din partners ønsker er i centrum, så I kan dele en uforglemmelig aften med dem I holder af.


Venstres formand Jakob Ellemann-Jensen ønsker at indføre en "frivalgsgaranti" for ældre. Den skal sikre, at ældre borgere selv kan vælge mad, rengøring og hjemmehjælp.\nVenstre vil give ældre en "fritvalgsgaranti", så de kan vælge eksempelvis mad og rengøring uden om kommunen.\n11. OKT 2021 8.53\nÆldre ventes at blive et af de store temaer ved kommunalvalget 16. november. Godt en måned før vælgerne skal sammensætte de nye kommunalbestyrelser, er Venstre parat med et udspil, som skal sikre ældre mere frit valg. Venstre vil konkret give borgerne en ny, national "fritvalgsgaranti". En garanti, som betyder, at pengene skal følge borgeren.\n- Vi ønsker at skabe et samfund, hvor danskerne i langt højere grad selv kan vælge, hvad der passer lige præcis til dem. Det gælder selvfølgelig også vores ældre medborgere, som for ofte ikke har et reelt frit valg inden for eksempelvis hjemmehjælp, madservice og rengøring, siger Venstres formand, Jakob Ellemann-Jensen.\nUdmeldingen kommer op til Venstres landsmøde i denne weekend i Herning. Her skal Jakob Ellemann-Jensen tale til partiets bagland på vej ind i kommunalvalgkampen.\n- Vi vil lade pengene følge borgeren med en fritvalgsgaranti. Det skal ikke være systemet, men dig selv, der kan bestemme, om du vil have karbonader eller pizza, og om hjemmehjælpen skal leveres af kommunen eller en privat leverandør, du selv har valgt og er tryg ved, siger han.\nFlere konkrete forslag på ældreområdet\nDet var Venstres daværende formand, Anders Fogh Rasmussen, der for alvor satte frit valg på dagsordenen ved valget i 2001. Her gik Fogh blandt andet til valg på at gøre op med "minuttyranniet" og indføre frit valg i ældreplejen.\nSiden har Venstre løbende forsøgt at udvide de ældres muligheder for selv at vælge. Partiet har blandt andet foreslået, at der skal være friplejehjem i alle kommuner og bestyrelser på alle plejehjem med repræsentation af pårørende, lokale ildsjæle og medarbejdere.\nPå landsmødet ventes partiet at præsentere flere konkrete forslag på ældreområdet. Fælles for dem er, at de skal give borgerne flere muligheder og mere frit valg i hverdagen. Det er en værdikamp for Jakob Ellemann-Jensen, der udpeger Mette Frederiksens S-regering som hovedmodstanderen:\n- Lige nu har vi en regering, som systematisk indskrænker borgernes frie valg og vil bestemme over os. Socialdemokratiet fører en ideologisk kamp imod friplejehjem, friskoler, fribørnehaver og andre driftige danskere, som viser privat initiativ.\n- Det er en værdikamp, som Venstre vil tage op. For vi tror på, at borgerne selv skal have mulighed for at vælge, siger Jakob Ellemann-Jensen.


International projektkonkurrence samler Odense\nPressemeddelelse 25. oktober 2010\nEn international projektkonkurrence skal afgøre, hvem der skal tegne stregerne til det mest visionære byomdannelsesprojekt i Odenses historie. Et projekt der vil samle Odense og forvandle den stærkt trafikerede Thomas B. Thriges Gade fra gade til by.\nI partnerskab med Realdania indbyder Odense Kommune til prækvalifikation på en international projektkonkurrence, der skal resultere i Odenses mest omfattende byomdannelsesprojekt til dato. Projektet vil forvandle Thomas B. Thriges Gade fra gade til by, så bymidten atter bindes sammen på tværs af den trafikale og mentale barriere, den trafikerede vej i årtier har udgjort.\nByliv og fortætning\n- Vi ønsker at skabe en ny bydel med bebyggelse og nye byrum af høj arkitektonisk kvalitet som ramme om et mangfoldigt og trygt byliv. De skal forbinde de kvarterer, der i dag er adskilte, siger borgmester Anker Boye. Vi inviterer på den måde borgerne indenfor til ophold, udfoldelse og leg på tværs af generationer og kulturer, og vi understøtter ønsket om at styrke bylivet til glæde for byens borgere og ikke mindst for at styrke den økonomiske og miljømæssige udvikling.\nBydelen skal på en gang sikre mangfoldighed og sammenhæng og kommer derfor naturligt til at indgå i tæt samspil med bymidten. Gående og cyklende skal opleve at bevæge sig i et oplevelsesrigt og sammenhængende forløb gennem og på tværs af bydelen, ligesom der skal tages højde for etableringen af en letbane, som skal sikre en optimal og bæredygtig kollektiv trafik.\n- Odense vil være Danmarks mest bæredygtige by i 2017. Og da vi ved, at bylivet er omdrejningspunktet for den økonomiske, miljømæssige og sociale balance, sætter vi fokus på at bygge et tæt og attraktivt kvarter, som skal samle byen og være med til at give stedet og bymidten en helt ny identitet, siger rådmand Jan Boye.\n- Det er en af de mest markante og udfordrende byplankonkurrencer i nyere tid herhjemme. Ikke alene skal det historiske og meget udskældte ar efter Thomas B. Thriges Gade heles. Der skal også udformes et helt nyt bykvarter lige midt i Odense, siger direktør i Realdania Hans Peter Svendler, og fortsætter: - Vi glæder os rigtig meget til at se konkurrencens bud på, hvordan man kan skabe dette nye centrale bykvarter med vægt på byliv, mangfoldighed og bæredygtighed.\nUdbudsbekendtgørelsen udsendes den 25. oktober 2010, projektkonkurrence sættes i gang til februar 2011. Den endelige vinder af projektkonkurrencen offentliggøres i november 2011.\nProjektområdet udgør ca. 49.000 m2, og det forventes, at der kan bygges mellem 65.000 – 85.000 etagemeter ny bebyggelse, ligesom der skal etableres nye parkeringsanlæg i kælderniveau, som skal sikre parkeringspladser til beboerne og de erhvervsdrivende i de nye bebyggelser og til offentligheden.\nOmdannelsen kommer til at foregå i tæt dialog med interessenterne – herunder byens borgere, som i høj grad vil være med til at præge og tage del i udviklingen omkring de midlertidige anvendelser og aktiviteter, som skal være med til at understøtte områdets identitet og sikre bylivet i området fra projektets start.\nMålet er, at realiseringen af byomdannelsen kommer til at ske indenfor de næste 7-10 år.\nUdbudsbekendtgørelsen udsendes den 25. oktober 2010 og der indbydes dermed til prækvalifikation, med deadline for prækvalifikation d. 1.december 2010.\nOp til syv totalrådgiverteams forventes at blive udvalgt som deltagere i den internationale projektkonkurrence, som sættes i gang til februar 2011 og løber til maj måned 2011, hvor det eller de vindende hold efterfølgende indbydes til at deltage i et udbud med forhandling.\nDen endelige vinder af projektkonkurrencen offentliggøres i november 2011.


Studie – og ordensreglerne skal medvirke til, at uddannelsernes formål opnås, samt at bidrage til et godt undervisningsmiljø. Som elev skal du følge disse studie- og ordensregler. Ordensreglerne omfatter også elevernes adfærd uden for institutionen, fx i deres fritid, i det omfang den har direkte indflydelse på undervisningsmiljøet, herunder ordenen og samværet på skolen.\nDeltagelse i eksamener og lignende\nI hver lektion registreres fremmøde/fravær.\nat du udviser respekt og anvender acceptable tiltaleformer og sprogbrug overfor de øvrige elever på skolen og overfor skolens ansatte, både mundtligt og skriftligt.\nat du giver din underviser og arbejdsgiver besked om sygdom\nat du passe på de materialer du låner, f.eks. bøger, computere mv.\nOvertrædelse vil altid medføre en sanktion\nDu kan selvfølgelig blive forhindret i at komme i skole, f.eks. på grund af sygdom, akutte lægebesøg m.m.\nDet ved vi godt, men det er vigtigt, at dit fravær er så lavt som overhovedet muligt, da du ellers vil have svært ved at nå at gennemføre undervisningsmålene på det enkelte modul.\nVed al virtuel undervisning skal man, ligesom ved almindelig undervisning, rette sig efter underviserens anvisninger og skolens almindelige ordensregler. Reglerne herunder gælder for de virtuelle konfrontationstimer\nKamera skal være tændt under undervisningen, hvis underviseren beder om det\nOvertrædelse af ovenstående retningslinjer og al øvrig misbrug af de virtuelle hjælpemidler kan føre til sanktioner jf. skolens studie- og ordensregler.\nPå Viden Djurs passer vi på os selv og hinanden, når vi rejser. Inden vi rejser skal alle elever underskrive og overholde disse regler:\nAlle henstillinger og beskeder fra underviseren skal efterkommes\nAlkohol må kun indtages i begrænsede mænger, hvis der er givet tilladelse hertil af uddannelseschef eller dennes stedfortræder. Andre rusmidler må ikke indtages – se alkohol- og rusmiddelpolitik\nHvis man lider af en sygdom, eller bruger medicin, skal dette oplyses til underviseren før turen.\nDet er ikke tilladt, at møde påvirket op i skoletiden\nDer må under ingen omstændigheder indtages, opbevares eller distribueres alkohol og/eller euforiserende stoffer under hele dit skoleophold – det gælder både i og uden for skolens område. Det er forbudt at møde op på skolen påvirket af alkohol og/eller stoffer. Dette gælder ligeledes på ekskursioner, studieture, introture mv. Skolen forbeholder sig ret til at teste elever, hvis der er en begrundet mistanke om, at eleven er påvirket af alkohol og/eller euforiserende stoffer. Er eleven under 18 år involveres elevens forældre/værge altid.\nAlle arrangementer er som udgangspunkt alkoholfrie\nDer er røgfri skoletid gældende fra du møder ind til dit sidste undervisningsmodul slutter. Det betyder, at man således hverken må ryge, dampe eller snuse i skoletiden, hverken på skolens arealer eller uden for skolens område.\nDet er ikke tilladt at udsprede/dele lyd- og billedoptagelser, som kan krænke elever eller personale, fordi optagelserne handler om private forhold eller andre omstændigheder, hvor den pågældende ville forlange sig fritaget herfor. Det gælder ikke mindst optagelser med et indhold, som kan krænke blufærdigheden eller andres personlige integritet.\nElever er dækket af skolens Arbejdsskadedækning, hvis der opstår en skade i forbindelse med “undervisning under arbejdspladslignende forhold”. Det vil sige, når du arbejder/modtager undervisning i et af skolens faglokaler (f.eks. øvebutik). Opstår skaden pga. uhensigtsmæssig adfærd eller ved ikke-reglementeret brug af maskiner eller værktøj, dækker skolens forsikring ikke. I sådanne tilfælde er det din egen forsikring, der skal dække skader.\nVed snyd til eksamen bortvises eleven fra eksamen, og der skal efterfølgende tages stilling til, hvorvidt og hvornår eleven igen vil kunne aflægges prøve