Søgeresultater er kun fundet i bilag.\nKim Daugbjerg (A) deltog som stedfortræder for Tommy Frøslev (A)\nFraværende med afbud: Torben Hedelund (A)\nAnmodning fra Venstre om optagelse af punkt på dagsordenen vedrørende kloakering i Ølsted\nVenstre har anmodet om optagelse af dette punkt på førstkommende byrådsmøde.\n“I betragtning af, at kloakeringen ved Ølsted koster mere end 800 mio. kr. eller mere end kr. 400.000 pr. parcel, som skal betales dels af lodsejerne dels af forbrugerne i øvrigt, ønsker Venstre, at høringsfristen forlænges til 31. december 2021. Dette skal også ses i lyset af, at man kunne få meget mere klima og natur ved at bruge de mange penge på en anden måde.”\nByrådet er enige om, at Spildevandsplanen for perioden 2021-2031 udsendes i en fornyet høring frem til den 31.12.2021\nGodkendelse af etablering af borgerrådgiverfunktion\nI juni godkendte Byrådet i Halsnæs Kommunes ansøgning til oprettelsen af en borgerrådgiverfunktion finansieret gennem en statslig pulje.\nHalsnæs Kommune ansøgte om 1.600.000 kr., hvilket er blevet bevilliget under forudsætning af, at Byrådet træffer endelig beslutning om at oprette borgerrådgiverfunktionen i henhold til § 65e i kommunestyrelsesloven. Dette fremgår af det tilsagnsbrev fra Bolig- og Planstyrelsen, som er vedlagt sagen som bilag.\nat Byrådet tager til efterretning, at Halsnæs Kommune har fået tildelt det ansøgte beløb.\nat Byrådet godkender, at der oprettes en borgerrådgiverfunktion i Halsnæs Kommune på 20 timer om ugen i henhold til § 65e i lov om kommunernes styrelse.\nat der i henholdsvis 2021 og 2022 gives en indtægtsbevilling på 400.000 kr. og en udgiftsbevilling på 400.000 kr. til projektet ”Borgerrådgiverfunktion”.\nat der indarbejdes en teknisk korrektion til budget 2023-2026 vedrørende indtægter og udgifter i projektet på årligt 400.000 kr. i henholdsvis 2023 og 2024.\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 877:\nFraværende med afbud: Anja Rosengreen (F)\nHalsnæs Kommune har søgt om muligheden for at oprette en borgerrådgiverfunktion via Bolig- og Planstyrelsens ansøgningspulje til borgerrådgivere. Midlerne til ansøgningspuljen er afsat i Finansloven 2021-2024. Der er afsat 30 mio. kr. i 2021 og herefter 35 millioner årligt i perioden 2022-2024.\nHalsnæs Kommune indsendte sin ansøgning i august 2021, hvori der blev søgt om midler til at oprette en stilling på 20 timer om ugen. Ansøgningen er nu blevet imødekommet, og Halsnæs Kommune er blevet bevilliget 1,6 mio. kr. frem til udgangen af 2024. Dette under forudsætning af, at der senest den 21. november fremsendes dokumentation til Bolig- og Planstyrelsen for, at Byrådet har truffet endelig beslutning om, at stillingen oprettes i henhold til § 65 i kommunestyrelsesloven. Halsnæs Kommune har modtaget et tilsagnsbrev fra Bolig- og Planstyrelsen, hvor både detaljerne om tilsagnet samt kravet om dokumentation fremgår. Tilsagnsbrevet er vedlagt som bilag. Vedlagt som bilag er også de generelle vilkår for tilsagn fra ansøgningspuljen.\nAdministrationen vil hurtigst muligt slå stillingen op med henblik på, at borgerrådgiverfunktionen kan træde i kraft inden udgangen af første kvartal i 2022.\nOrdningen skal etableres efter § 65e i Lov om Kommunernes Styrelse.\nSom en konsekvens heraf skal styrelsesvedtægten ændres. Dette gøres i forbindelse med, at den alligevel skal ændres i forbindelse med en kommende konstituering.\nTilsagnet om oprettelse af borgerrådgiveren er drøftet i Hoved-Med den 11. november 2021. Hoved-MED har ingen bemærkninger til sagen.\nGenerelle vilkår for tilsagn fra pulje til borgerrådgivning\nTillægsaftale til udlejningsaftale med Lejerbo og ommærkning af 6 familieboliger til ældreboliger\nLejerbo ønsker at ommærke 6 familieboliger til ældreboliger i afdelingen 242-0 Sandskåret II. Herudover har Lejerbo og administrationen i samarbejde udarbejdet et tillæg til den gældende udlejningsaftale.\nommærkningen af 6 familieboliger i Lejerbo afdeling 242-0 Sandskåret II til ældreboliger\nudkast til tillæg til udlejningsaftale med Lejerbo Frederiksværk\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 879:\nOmmærkning af familieboliger til ældreboliger\nIgennem en længere periode er 6 boliger i Lejerbos afdeling 242-0 Sandskåret II blevet brugt som ældreboliger. Efter aftale med Lejerbo, har boligerne været en del af de ældreboliger, kommunen har visiteret ældre til. Da der er tale om familieboliger, der bliver brugt som ældreboliger, er der et ønske om, at disse bliver mærket ældreboliger.\nJf. lov om almene boliger kan kommunalbestyrelsen og boligorganisationen ommærke familieboliger til ældreboliger ved at indgå aftale herom. Boligerne der ønskes ommærket, skal leve op til bestemmelserne i §110 i lov om almene boliger, vedrørende tilgængelighed.\nDet er administrationens vurdering, at boligerne lever op til bestemmelserne om tilgængelighed. Der er dog enkelte boliger der har dørtrin som er højere end 15 cm. Visitationen har mulighed for at etablere ramper ved den enkelte bolig, når en borger med dette behov, visiteres til boligen.\nFølgende boliger ønskes ommærket til ældreboliger.\n- Sandskårsvej 2A, 3300 Frederiksværk\n- Sandskårsvej 2C, 3300 Frederiksværk\n- Sandskårsvej 2F, 3300 Frederiksværk\n- Sandskårsvej 2G, 3300 Frederiksværk\n- Sandskårsvej 2L, 3300 Frederiksværk\n- Sandskårsvej 2M, 3300 Frederiksværk\nTillæg til udlejningsaftale\nLejerbo og Administrationen har i samarbejde udarbejdet et tillæg til udlejningsaftalen. Dette tillæg indeholder aftale om fleksibel udlejning af 6 boliger i afdeling 242-0 Sandskåret II, samt mulighed for etablering af udslusningsboliger i afdeling 126-0 Sandskåret I og afdeling 024-0 Prøvestenen.\nBoligerne på første sal i Sandskåret II udlejes til borgere, der lever op til kriteriet ’+55, uden hjemmeboende børn’. Med dette kriterie ønsker man at etablere en senior/ældreafdeling i Sandskåret II, og at tage hensyn til de ældre, der bor i stueetagen.\nFølgende boliger ønskes omfattet af kriteriet\n- Sandskårsvej 2B, 3300 Frederiksværk\n- Sandskårsvej 2D, 3300 Frederiksværk\n- Sandskårsvej 2E, 3300 Frederiksværk\n- Sandskårsvej 2H, 3300 Frederiksværk\n- Sandskårsvej 2K, 3300 Frederiksværk\n- Sandskårsvej 2N, 3300 Frederiksværk\nKommunen har et ønske om at etablere udslusningsboliger efter § 63 i lov om almene boliger. En udslusningsbolig er en bolig, som udlejes til personer, der opholder sig i midlertidige botilbud eller herberg. Boligen udlejes som udslusningsbolig i 2 år, hvorefter borgeren har mulighed for at fortsætte lejemålet på normale vilkår.\nAftalen betyder, at kommunen kan etablere to udslusningsboliger i hver af afdelingerne 024-0 Prøvestenen og 162-0 Sandskåret I. Udslusningsboligerne bliver etableret i boliger, der efter § 59 i lov om almene boliger tildeles kommunen til boligsocial anvisning. Der er med Lejerbo indgået aftale om, at udslusningsboligerne evalueres på det årlige styringsdialogmøde.\nHvis tillægget godkendes, træder dette i kraft 1. december 2021\nBoligerne kan med rette udlejes som ældreboliger.\nLejerbo får mulighed for at etablere en senior afdeling tæt på bymidten.\nMuligheden for at etablere udslusningsboliger, gør at borgere i sociale botilbud som krisecentre og herberg vil kunne tilbydes et mere relevant tilbud/bolig, der matcher deres behov. De vil kunne udskrives hurtigere og tilbydes en indsats der ikke overkompenserer i forhold til deres behov og evne til at klare sig selv.\nDer er løbende blevet afholdt møder med Lejerbo vedrørende aftalen. Aftalen vil blive evalueret ved det årlige styringsdialogmøde, og genforhandles i 2023 sammen med den overordnede udlejningsaftale.\nVed visitation af ældre fra andre kommuner til boliger mærket som familieboliger, kan kommunen ikke opkræve mellemkommunal refusion. Der er et ønske fra visitationens side om at undgå denne udgift.\nEtableringen af udslusningsboliger medvirker til at indfri den forventede effektivisering på 500.000 kr. pr. år, der ligger i driftshåndtaget til budget 2021-2024 med navnet ’Mere fleksibel boliganvisning til udsatte borgere’.\nUdkast til tillæg til udlejningsaftale mellem Lejerbo Frederiksværk og Halsnæs Kommune\nUnderskrevet udlejningsaftale Lejerbo\nHundested Varmeværk A.m.b.a. - ansøgning om garanti for optagelse af lån på 1,9 mio. kr. til rørarbejder\nHundested Varmeværk A.m.b.a. fremsender ansøgning om kommunal garanti for lån til udskiftning af rør for i alt 1.900.000 kr.\nDirektionen indstiller, at Byrådet godkender, at stille garanti for et lån på 1.900.000 kr. til Hundested Varmeværk A.m.b.a.\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 880:\nHundested Varmeværk A.m.b.a. anmoder om kommunal garanti for optagelse af et lån på 1.900.000 kr.\nLånet skal anvendes til udskiftning af 50-60 år gamle rør placeret i cellebeton på følgende to strækninger:\nUdskiftningen er et led i varmeværkets investeringsplan for 2022 - 2026 for udskiftning af fjernvarmerør.\nArbejderne forventes gennemført i perioden fra april/maj 2022 til september 2022.\nÅrsregnskab for 2020, investeringsoversigt for 2022-2026 og budget 2021 er godkendt på generalforsamlingen den 17. juni 2021. MWh-taksterne er videreført uændret i budget 2021 (uændret for 6. år i træk).\nSom bilag findes årsregnskab for 2020 samt investeringsoversigt 2022 - 2026.\nIndenrigs- og Boligministeriets bekendtgørelse nr. 1580 af 17. december 2013 om kommunernes låntagning og meddelelse af garantier mv. (lånebekendtgørelsen).\nKommunen har i foregående år stillet garanti for lån optaget af Hundested Varmeværk A.m.b.a. Restgælden pr. 31. december 2020 udgør 62,5 mio. kr.\nInvesteringsoversigten 2022 - 2026 viser samlet set en investering til rørudskiftninger på 10,8 mio. kr., som det må forventes, at Hundested Varmeværk A.m.b.a. vil ansøge om kommunegaranti til henover den pågældende periode.\nI henhold til Byrådets beslutning den 27. juni 2017 og 11. oktober 2018 vil der i forbindelse med kommunale garantier blive opkrævet en garantiprovision, der som udgangspunkt udgør 0,75 % af lånets restgæld ultimo året forinden. I den foretagne individuelle risikovurdering af Hundested Varmeværk A.m.b.a. skønnes det som nævnt, at der er god sikkerhed for kommunens garanti, hvorfor garantiprovisionen af lånet på 1.900.000 kr. fastsættes til det generelle niveau på 0,75 % af lånets restgæld ultimo året forinden. Det betyder, at der vil blive opkrævet ca. 14.000 kr. i garantiprovision det første år. Den årlige garantiprovision vil være faldende i takt med at lånet bliver afdraget. Garantiprovisionen vil blive indarbejdet som teknisk korrektion i forbindelse med udarbejdelsen af budget 2023-2026.\nHundested Varmeværk regnskab 2020\nInvesteringsplan 2022-2026 for Hundested Varmeværk\nI/S Vestforbrænding - Anmodning om godkendelse af låneramme i 2022 på 162 mio. kr.\nI/S Vestforbrænding fremsender ansøgning om kommunens godkendelse af en lånramme på 162 mio. kr. for 2022 til anlægsinvesteringer.\nDirektionen indstiller, at Byrådet godkender lånerammen for 2022 på 162 mio. kr.\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 881:\nMed baggrund i beslutning på bestyrelsesmøde den 15. september 2021 anmoder I/S Vestforbrænding i brev af 29. september 2021 om kommunernes godkendelse af en låneramme på 162 mio. kr. for 2022.\nI/S Vestforbrændings vedtægt af 8. marts 2012\nIndenrigs- og Boligministeriets bekendtgørelse nr. 1580 af 17. december 2013 om kommunernes låntagning og meddelelse af garantier mv. (lånebekendtgørelsen)\nAlle 19 kommuner, som ejer I/S Vestforbrænding, hæfter pro rata for optagne lån i forhold til indbyggertallet i det år, hvor lånet optages. Halsnæs Kommune skal således hæfte for ca. 5,5 mio. kr. af den ønskede låneramme på 162 mio. kr.\nHalsnæs Kommune har i tidligere år godkendt lånoptagelser af I/S Vestforbrænding og hæfter pr. 31. december 2020 for ca. 57,0 mio. kr.\nHalsnæs Kommune kan uden påvirkning for kommunens generelle låneadgang stille garanti for lånoptagelsen i henhold til lånebekendtgørelsens §2, stk. 1.\nDer er ikke tidligere blevet opkrævet garantiprovision for garantier afgivet for I/S Vestforbrænding. Spørgsmålet har været drøftet i I/S Vestforbrændings bestyrelsen og I/S Vestforbrænding har fået udarbejdet materiale af bl.a. advokatfirmaerne Horten og Bech-Bruun som konkluderer, at området er uklart, men at der ud fra deres vurderinger, ikke skal opkræves garantiprovision af ejerkommunerne.\nVestforbrænding - Indstilling om låneramme for 2022\nGodkendelse af beredskabsplan\nByrådet skal i henhold til beredskabslovens § 25 mindst en gang i hver byrådsperiode godkende en overordnet beredskabsplan for kommunen. På den baggrund forelægges revideret beredskabsplan til godkendelse i Byrådet.\nDirektionen indstiller, at Byrådet godkender den reviderede beredskabsplan\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 882:\nByrådet skal i henhold til beredskabslovens § 25 mindst en gang i hver byrådsperiode godkende en overordnet beredskabsplan for kommunen. På den baggrund forelægges en revideret beredskabsplan til godkendelse i Byrådet.\nBeredskabsplaner deles i tre niveauer: I, II og III.\nNiveau I-Beredskabsplan - Den overordnede beredskabsplan: Det øverste niveau af Halsnæs Kommunes beredskab, der fokuserer på store og ekstraordinære hændelser (nærværende plan)\nNiveau II-Beredskabsplan – Eks. Sundhedsberedskabsplanen.\nNiveau III-Beredskabsplaner - Lokale beredskabsplaner: Beskriver, hvordan virksomhederne skal agere, når beredskabsplanen iværksættes.\nFormålet med den overordnede beredskabsplan er at skabe en robust organisation, der kan håndtere konsekvenserne af større ulykker og kriser, uanset årsag. Planen tydeliggør procedurer for håndteringen af større hændelser og kriser, samt beskriver, hvordan den overordnede krisestyring skal foregå, når de almindelige ressourcer og rutiner ikke længere slår til.\nDet er som nævnt Byrådet, der skal godkende den overordnede beredskabsplan (niveau I plan).\nAdministrationen opdaterer og vedligeholder delberedskabsplaner (niveau II og III) for bl.a. sundhedsområdet (sundhedsberedskabsplan), miljø- og teknikområdet, skole- og daginstitutionsområdet og ældreområdet.\nSundhedsberedskabsplan, som sikre en kvalificeret og koordineret indsats i en ekstraordinær situation som for eksempel større ulykker, katastrofer eller ved udbrud af epidemiske sygdomme, er ikke en del af den jf. beredskabsloven lovpligtige beredskabsplan, men skal iht. sundhedslovgivningen ligeledes godkendes af byrådet mindst en gang i hver byrådsperiode. Sundhedsberedskabsplanen er senest godkendt i 2018.\nI forhold til covid-19 har administrationen valgt at samle materialet i allonge til planen. Dette indarbejdes i den planlagte revision af sundhedsberedskabsplanen i 2022.\nDen overordnede beredskabsplan\nBeredskabsplanen består af tre dele:\nEn generel og beskrivende del herunder spørgsmål om aktivering af krisestab, krisestabens primære opgaver og krisekommunikation.\nEn konkret del med såkaldte action-cards, der beskriver, hvordan man skal reagere på udvalgte beredskabsmæssige hændelser.\nEn bilagsdel med uddybende oplysninger herunder kontaktoplysninger til relevante myndigheder og personer\nBeredskabsplanen er opbygget således den er overskuelig og operationalisérbar, herunder med korte og præcise beskrivelser i forhold til krisestabens opgaver i forbindelse med en hændelse. Til planen er tilknyttet opdaterede action-cards som indeholder de seneste beredskabsmæssige anbefalinger for håndtering af en given hændelse.\nBeredskabsplanen er siden byrådets godkendelse i 2017 løbende blevet revideret og opdateret i forhold til kontaktpersoner og actioncards. Blandt andet kan nævnes actioncard for forhøjet vandstand som er opdateret august 2021.\nDer er således gennemført en revision af den eksisterende plan, sådan som lovgivningen kræver det.\nAfslutningsvis skal det bemærkes, at der har været dialog med Frederiksborg Brand og Redning med henblik på at sikre, at beredskabsplanen lever op til de standarder, der kræves.\nBeredskabsplanen skal bidrage til at professionalisere indsatsen i forbindelse med en hændelse af beredskabsmæssig karakter.\nDer har været dialog med Frederiksborg Brand og Redning med henblik på at sikre, at beredskabsplanen lever op til de standarder, der kræves. Planen har ikke været i høring.\nBeredskabsplan 2021 november 2021\nBeredskabets risikobaserede dimensionering\nFrederiksborg Brand & Redning har udarbejdet udkast til risikobaseret dimensionering for beredskabet i de fem ejerkommuner. Det valgte serviceniveau er besluttet på et ekstraordinært møde i Beredskabskommissionen den 13. september 2021. Derfor oversendes planudkastet nu til behandling i kommunalbestyrelserne.\nDirektionen indstiller, at Byrådet godkender Beredskabets Risikobaserede Dimensionering.\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 883:\nJævnfør Bekendtgørelse om risikobaseret dimensionering (RBD) af det kommunale redningsberedskab (BEK nr. 1085 af 25/10/2019) § 3 stk. 6 skal planen revideres i det omfang, udviklingen gør det nødvendigt, dog mindst én gang i hver kommunal valgperiode. Nuværende plan er revideret og vedtaget i forrige valgperiode. I forbindelse med Gribskov Kommunes udtræden af Frederiksborg Brand & Redning er der udarbejdet en allonge til RBD2016, som beskriver ansvar og opgavevaretagelse pr. 1. januar 2021. Allongen er fremsendt til Beredskabsstyrelsen d. 4. december 2020.\nDet følger af beredskabsloven og bekendtgørelsen om risikobaseret dimensionering af det kommunale beredskab, at det kommunale redningsberedskab skal identificere og analysere lokale risici, som skal lægges til grund for en dimensionering af redningsberedskabet (risikoprofil). Kommunalbestyrelsen fastlægger niveauet for det kommunale redningsberedskabs opgavevaretagelse (serviceniveau) på grundlag af risikoprofilen.\nFormålet med det kommunale redningsberedskab er således at kunne yde en i forhold til lokale risici forsvarlig forebyggende, begrænsende og afhjælpende indsats mod skader på personer, ejendom og miljøet ved ulykker og katastrofer, herunder terror-og krigshandlinger. Redningsberedskabet skal endvidere kunne modtage, indkvartere og forpleje evakuerede og andre nødstedte.\nFrederiksborg Brand & Redning har udarbejdet et udkast, som har været behandlet i den fælles Beredskabskommission for Frederiksborg Brand & Redning og oversendes til de enkelte kommunalbestyrelser til godkendelse.\nFrederiksborg Brand & Redning har i henhold til bekendtgørelse om risikobaseret dimensionering indhentet udtalelse fra Beredskabsstyrelsen (BRS). Styrelsen skal navnlig påse, at der i planudkastet er sikret overensstemmelse mellem områdets risikoprofil og redningsberedskabets organisation, virksomhed, alarmering, dimensionering og materiel. Styrelsens udtalelse er en faglig rådgivning, og der er således ikke tale om, at styrelsen skal godkende dimensionering af redningsberedskabet. Det er Beredskabsstyrelsens vurdering, at\n”Frederiksborg Brand & Redning, med den planlagte dimensionering, vil kunne iværksætte og gennemføre en forsvarlig indsats ved de almindeligt forekommende hændelser. For så vidt angår større, komplekse og længerevarende hændelser, er det Beredskabsstyrelsens vurdering, at planudkastet ligeledes viser, at dimensioneringen og planlægningen imødekommer håndteringen af sådanne hændelser”.\nPlanudkastet er ligeledes sendt i intern høring hos medarbejdere og frivillige. Høringen har givet anledning til redaktionelle bemærkninger.\nMed det foreslåede serviceniveau vil første, primære udrykningskøretøj (ekskl. indsatsleder) som udgangspunkt være fremme\n- i tæt bebyggede områder indenfor 10 minutter\n- i spredt bebyggede områder indenfor 15 minutter\n- i tyndt befolkede områder indenfor 20 minutter.\nDerfor gælder, at\n1. Ved brand- og redningsindsatser med højt risikoniveau, vil første udrykningsenhed have som mål at være fremme i 75% af udkaldene indenfor 10 min.\n2. Ved brand- og redningsindsatser med mellem risikoniveau, vil første udrykningsenhed have som mål at være fremme i 55% af udkaldene indenfor 10 min og i 90% af udkaldene indenfor 15 min.\n3. Ringsindsatser ved færdselsuheld med fastklemte, som kræver indsats af beredskabet, vil første udrykningsenhed have som mål at være fremme i 70% af udkaldene indenfor 10 min og den gennemsnitlige responstid skal være under 10 min.\n4. Indsatslederfunktionens mål, er at nå til et givent skadested i dækningsområdet indenfor 20 minutter, men som udgangspunkt senest, samtidig med eventuelle assisterende styrker.\n5. Udrykningen sammensættes med køretøjer og materiel, afhængigt af hændelsestypen, jf. picklisten (bilag 3)\n6. Køretøjerne bemandes jf. planudkastets pkt. 2.2.7\nHurtig Slukningsenhed (HSE) bemandes med én holdlederuddannet brandmand og én funktionsuddannet brandmand.\nTanksprøjte bemandes med én holdlederuddannet brandmand og tre funktionsuddannede brandmænd\nVandtankvogn, slangetender, kemi-køretøj og drejestige bemandes med to funktionsuddannede brandmænd.\nBådberedskab i Frederikssund og Farum bemandes med én holdleder og tre funktionsuddannede brandfolk.\nBådberedskab i Hillerød bemandes med mandskab fra HSE’en.\nBådberedskaberne bemandes forskelligt, grundet forskelligheden i opgaveløsningen ligesom at materiellets betjening sætter forskellige krav.\nAlle stationer kan iværksætte en forsvarlig førsteindsats, og enkelte hændelsestyper kræver at udrykningen suppleres med særligt materiel og kompetencer, så en endelig indsats kan gennemføres. Derfor har Frederiksborg Brand & Redning etableret specialberedskaber, på forskellige stationer, under hensyntagen til identificerede risici.\nSpecialberedskaberne er placeret således, at de kan være fremme og støtte den primære udrykningsenhed overalt i området, efter senest 25 minutter, dog undtaget specialberedskabet til tung frigørelse og reb-, højde- og brøndredning. Dette specialberedskab forventes at væres fremme overalt i området efter senest 30 minutter. Der er dog ikke identificeret risici i yderområderne. Der er derudover udstyr til brøndredning på drejestigen i Hillerød.\nKræver hændelsen at der medsendes en vandtankvogn, gælder at både primær og sekundær vandtankvogn er fremme, inden den fremmødte udrykning vil få behov for vandforsyning fra vandtankvogn. Der er udarbejdet plan for vandforsyning til brandslukning (bilag 4.1 og 4.2). Analysen for vandforsyning med vandtankvogne fremgår af bilag 4.2.\nPlanudkastet medfører følgende ændringer ift. RBD2016\nStation Slangerup indgår i basisberedskabet og bemandes med en tanksprøjte. (har i 2016-2021 været et tilkøb udover basisberedskabet). Station Slangerup finansieres via tilkøb.\nStation Slangerup løser endvidere opgaver omkring ”tung frigørelse” og højderedning”. Denne ændring fastholder de lavere responstider som tilkøbet har medført i områderne omkring Slangerup, Uvelse, Lystrup, Gørløse, Sperrestrup og Slagslunde Hegn (Se fig. 7, lyserødt område)\nHSE Frederikssund nedlægges.\nBasisberedskabet tilføres en ekstra tanksprøjte (har i 2016-2021 været et tilkøb udover basisberedskabet). Tanksprøjten placeres på Station Hillerød og finansieres via tilkøb.\nBasisberedskabet tilføres en vandtankvogn (har i 2016-2021 været et tilkøb udover basisberedskabet). Vandtankvognen placeres på Station Skibby og finansieres via tilkøb.\nSiden vedtagelsen af RBD2016 er følgende implementeret\nStation Farum er tilført en vandtankvogn.\nIfm. udskiftningen til nye køretøjer blev vandkapaciteten på de enkelte køretøjer reduceret, hvorfor der blev indsat en vandtankvogn. En analyse af vandforsyningen til brandslukning viste, at den størst nytteværdi heraf, var ved placering af vandtankvognen på St. Farum.\nRedningslift er placeret på St. Farum. Køretøjet fungerer tillige som reservekøretøj for drejestigerne på St. Frederikssund og Hillerød. Redningsliften er i drift på St. Farum\nAlle tanksprøjter er udstyret med materiel til førsteindsats ved uheld med farlige stoffer, materiel til ordinær redning samt udstyr til røgdykning med termisk udstyr (Skete ifm. udbud af køretøjer i 2017. Levering ultimo 2018).\nBeredskabskommissionen besluttede på sit møde d. 27. august 2021, at Frederiksborg Brand & Redning frem mod revideringen af RBD2021, i 1. halvår 2022 at udarbejde:\n7. Analyse af kvalitet og serviceniveau sammenholdt med ressourcetildeling før og efter etableringen af Frederiksborg Brand & Redning.\n8. Undersøgelse af omkostningsfordeling i landets øvrige §60 redningsberedskaber, herunder omkostningsfordelinger for de selskaber der ikke anvender (fuld) indbyggerbaseret omkostningsmodel.\n9. Analyse, herunder anvendelse, kvalitet og omkostning, af nuværende frivilligområde, samt indstilling til fremadrettet, omkostningseffektivt indsættelsesniveau svarende til opgavens formål.\nAnalyserne igangsættes af Frederiksborg Brand & Redning efter forudgående drøftelse af analysedesign med ejekommunerne.\nRBD2021 skal, jf. bekendtgørelse om risikobaseret dimensionering af det kommunale redningsberedskab § 3 stk. 5, sendes til orientering for Beredskabsstyrelsen umiddelbart efter vedtagelse, dog senest med udgangen af december 2021.\nAf planudkastets bilagsliste fremgår det, at bilag 7 er under udarbejdelse. Dette er ikke korrekt. Bilaget er udarbejdet og har ligeledes været fremsendt til Beredskabsstyrelsen ifm. høringsprocessen.\nBeredskabsloven (LBK nr. 314 af 03/04/2017)\nBekendtgørelse om risikobaseret dimensionering af det kommunale beredskab (BEK nr. 1085 af 25/10/2019)\nSamlet set vurderes det, at planudkastet holdes inden for den nuværende økonomiske ramme inkl. det nuværende niveau for tilkøb, hvorfor det vurderes at planudkastet ikke giver anledning til ændringer i ejerkommunernes samlede bidrag. Der er i sagsfremstillingen ikke taget stilling til hvorvidt fordelingsnøglen skal ændres.\nFBBR_Bilag 1_Beredskab og dimensionering 2016-2020_04.03.2021\nFBBR_Bilag_2_Appendiks_ B_RISIKOANALYSE af REPRÆSENTATIVE SCENARIER_05.07.2021\nFBBR_Bilag_3_Risikoprofil inkl udrykningsdata_28.04.2021\nFBBR_Bilag_4.1_Plan for vandforsyning til brandslukning_fast vandforsyning_04.03.2021\nFBBR_Bilag_4.2_Plan for vandforsyning til brandslukning_vandtankvogne_05.07.2021\nFBBR_Bilag_6_Vedtægter for Frederiksborg Brand Redning_01.01.2021\nFBBR_Bilag_7_Uddannelsesplan for holdleder som teknisk leder\nFBBR_Bilag_8_Møde- og alarmeringsplaner (oversigt)\nBilag 11 Beredskabsstyrelsens udtalelse til plan for Frederiksborg Brand Redning\nIndtægts- og udgiftsbevilling: Samarbejde med DGI om Fritids- og Kulturpas\nByrådet forelægges til godkendelse en 3-årige partnerskabsaftale mellem DGI Nordsjælland og Halsnæs Kommune om øget foreningsdeltagelse blandt børn og unge. Til eksekvering af aftalen bidrager DGI Nordsjælland med 250.000 kr. årligt i 3 år. Halsnæs Kommune er forpligtet til det samme.\nat Halsnæs Kommune indgår en 3-årig partnerskabsaftale med DGI Nordsjælland, og\nsom følge deraf godkender en indtægts- og en udgiftsbevilling på 250.000 kr. i henholdsvis 2022, 2023 og 2024.\nBeslutning fra Udvalget for Kultur, Idræt og Demokrati, 3. november 2021, pkt. 359:\nFraværende med afbud: Susan Eirfeldt (V) og Ole S. Nielsen (O).\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 884:\nUdvalget for Kultur, Idræt og Demokratis indstilling anbefales\nHalsnæs Kommune ligger væsentligt under landsgennemsnittet, når det gælder foreningsmedlemsskaber og bevægelse generelt, jf. fx præsentationen af "Bevægelse i Danmark" fra sidste udvalgsmøde. Eksempelvis ligger bevægelsen i Halsnæs blandt de 13-18 årige 23 %-point under landsgennemsnittet og de 19-24 årige 15 %-point under landsgennemsnittet.\nMed det afsæt foreslås det, at Halsnæs Kommune og DGI Nordsjælland indgår en partnerskabsaftale med det formål, at flere børn kommer med ombord i aktive fællesskaber, uanset eventuelle sociale og/eller økonomiske barrierer. En væsentlig sideeffekt af indsatsen er således et styrket foreningsliv med et stigende antal børne- og ungemedlemmer.\nPartnerskabet er centreret omkring målrettede indsatser indenfor fire temaer:\nStyrke og støtte foreningslivet i Halsnæs Kommune til at kunne rekruttere og fastholde børn og unge som medlemmer og arbejde inkluderende.\nAt flere børn og unge i udsatte positioner guides og støttes til foreningsmedlemsskab\nAt flere børn og unge i de kommunale institutioner besidder grundlæggende forudsætninger for at indgå i foreningslivet og aktive fællesskaber\nAt undersøge og afprøve muligheder for, at flere børn og unge i højere grad møder foreningslivet og aktive fællesskaber dér, hvor de i forvejen er.\nVia tema 1 og 2 vil partnerskabet med DGI i høj grad understøtte udrulningen af Fritids- og Kulturpas i Halsnæs Kommune. Men tema 3 og 4 spiller sammen med det fokus og de aktiviteter, som er besluttet med Halsnæs Kommunens Sundhedsstrategi (Sundhedsstrategi 2021 - 2030). Alle fire temaer understøtter endvidere kommunens idrætsstrategi og vil medvirke til realisering af den besluttede handlingsplan for 2021 - 2023, jf. sag nr. 286.\nHalsnæs Kommunes indsats med Fritids- og Kulturpas vil parallelt med partnerskabsaftalen have fokus på at få flere børn og unge i øvrige typer af foreninger og kulturtilbud, fx Musik- & Billedskolen, kunst- og kulturforeninger, spejderforeninger m.fl.\nUdkast til partnerskabsaftale mellem DGI Nordsjælland og Halsnæs Kommune om ”Flere børn og unge med i aktive fællesskaber i Halsnæs Kommune” er vedlagt.\nEndelig underskrift afventer parallel godkendelse af DGI Nordsjællands bestyrelse.\nMålet for samarbejdet er, at andelen af foreningsaktive børn og unge mellem 0 og 24 år skal stige fra hhv. 70% (0-12 år) og 39% (13-24 år) til hhv. 80% og 45%.\nMere konkret er det forventningen, at samarbejdet vil bidrage til styrkede og mere inklusionsparate foreninger samt at flere børn og unge bliver foreningsaktive, herunder særligt børn og unge i udsatte positioner.\nPartnerskabsaftalen med DGI Nordsjælland har opbakning fra Halsnæs Idrætsråd, der ser interessante perspektiver i at styrke idrætsindsatsen på tværs af flere aktører, herunder foreninger, skoler, daginstitutioner, Halsnæs Kommune og DGI Nordsjælland. Det vil gavne udviklingen af foreningslivet og skabe rammerne for rekruttering og fastholdelse af flere børn og unge i foreningerne.\nIdrætsrådet inddrages i arbejdsgruppen, sammen med DGI Nordsjælland og Halsnæs Kommune.\nDGI Partnerskabet finansieres med 250.000 kroner årligt fra DGI Nordsjælland samt minimum samme beløb fra Halsnæs Kommune. Parterne afklarer løbende prioriteringen mellem de indsatser, der er nævnt ovenfor, ligesom parterne afklarer, hvordan midlerne fordels på henholdsvis projektledelse og indsatser.\nHalsnæs Kommunens andel af finansieringen sker via de allerede budgetterede midler til Fritids- og Kulturpas, hvor der er afsat 461.000 kr. i 2021, 1.413.000 kr. i 2022 og 1.550.000 kr. i 2023. Godkendelse af partnerskabsaftalen vil dog kræve, at der ses positivt på en ændret periodisering af de afsatte midler, således at det samlede budget strækkes ind i 2024.\nDa partnerskabsaftalen har et bredere fokus end fritids- og kulturpasset, indstilles det, at kommunens samlede budget til fritids- og kulturpas indtil videre fastholdes.\nFølges indstillingens punkt 2, indarbejdes bevillingen i 2022 som tillægsbevilling, mens bevillingen i 2023 og 2024 indarbejdes som teknisk korrektion til Budget 2023-2026.\nHerudover indarbejdes ændret periodisering af de afsatte midler som teknisk korrektion til Budget 2023-2026.\n251021 Partnerskabsaftale mellem DGI Nordsjælland og Halsnæs Kommune_ver11\nAnlægsbevilling - Udendørs fitness ved Hundestedhallen\nJf. beslutning på udvalgsmødet den 29 september, sag nr. 345, forelægges udvalget en sag vedr. etablering af udendørs fitness ved Hundested Hallen. Udgangspunktet er et tilskud på 200.000 kr., svarende til etablering af udendørs fitness i Ølsted.\nDirektionen indstiller, at Byrådet godkender en anlægsbevilling på 200.000 kr. fra anlægspuljen til idræt, motion og friluftsliv til medfinansiering af udendørs fitness ved Hundested Hallen.\nBeslutning fra Udvalget for Kultur, Idræt og Demokrati, 3. november 2021, pkt. 357:\nUdvalget for Kultur, Idræt og Demokrati anbefaler en placering ved gruspladsen foran Hundested Hallen.\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 885:\nPå møde den 29 september i Udvalget for Kultur, Idræt og Demokrati drøftede udvalget hvorvidt der skulle udarbejdes en sag angående etablering af udendørs fitnessredskaber ved Hundestedhallen.\nMed udgangspunkt i en positiv indstilling fra udvalget, har administrationen undersøgt yderligere mulige placeringer på området ved Hundested Hallen. Administrationen foreslår på den baggrund, at der anlægges et område med udendørs fitness på arealet foran Hundestedhallen ved siden af areal med petanquebaner. Dette areal er faktisk tidligere gjort klart til etablering af fitnessredskaber, men budgetforhold gjorde, at det ikke blev færdigetableret.\nFordelen ved denne placering er:\nDe potentielle brugere er tæt på arealet; skole, Ældresagen, idrætsforeninger og selvorganiserede, i modsætning til areal ved kasteburet ved rugbyklubben, som er for langt væk fra mange af de potentielle brugere og ikke har samme synlighed som lige foran Hundestedhallen.\nArealet er jævnt, hvilket er at foretrække ved etablering og vedligehold i modsætning til den tidligere drøftet placering mellem Hallen og tennisbanerne\nStedet ligger tæt ved omklædningsrum og cafe\nDet giver et godt samspil mellem cafeområde og udearealet hvor der bortset fra petanque ikke er direkte udsigt til idrætsaktivitet.\nArealet er klargjort med omgivende hegn og fjernelse af tidligere bevoksning netop med henblik på etablering af fitnessredskaber.\nPå bilag 1 ses et kort med de to placeringer, der tidligere har været drøftet i udvalget, samt det nye område som administrationen foreslår.\nDer er igangsat kontakt til potentielle tovholdere for et projekt, bl.a. med tanke på at fonde yderligere midler og tilgodese brugergrupperne. Følgende har indtil videre tilkendegivet at de gerne vil være med i en arbejdsgruppe: Hundested Tennisklub, Hundested Rugby Klub, Hundested Badmintonklub, Hundested Idræts Klub, Hundested Gymnastik og Fitness, Ældresagen og Hundested Skole. Hundested Rugby og Hundested Tennisklub har en person (samme) som gerne vil være tovholder.\nPå den baggrund forslår administrationen, at der gives et tilskud til projektet på 200.000 kr. til etablering af udendørs fitness ved Hundested Hallen.\nNår anlægsbevillingen er politisk godkendt, vil administrationen samle de interesserede med henblik på at danne en arbejdsgruppe, der arbejder videre med at gennemføre projektet.\nTilskuddet på 200.000 kr. til udendørs fitness i Hundested finansieres af idrætsinvesteringspuljen.\nTilskud til udstyr og anlæg\nDrift, årligt - de første fem år\nDrift årligt - efter de første fem år\nDer er i 2021 afsat 5 mio. kr. til anlægsinvesteringer inden for idræt, motion og friluftsliv. Byrådet har på nuværende tidspunkt frigivet;\n303.500 kr. via Lille pulje\n550.000 kr. via Stor pulje\n3.794.085 kr. via øvrige puljemidler\nInden dagens udvalgsmøde resterer der således 352.415 kr. af de samlede puljemidler. Såfremt det findes hensigtsmæssigt er det muligt inden for den vedtagne ramme at lægge puljemidlerne sammen for at finansiere større anlæg.\nDriftsudgifterne baserer sig på estimeret vedligehold af maskinerne samt øget drift på arealet. Driften på arealet forhøjes ved placering direkte på græs, frem for på underlag. Driftsudgifterne revideres efter 5 år for at afstemme det egentlige behov. Driftsudgifter finansieres af budgetafsat hertil.\nBilag 1. 3 forslag til placering af udendørs fitness ved Hundestedhallen\nAnlægsbevilling - Vedligehold af veje og stier 2022\nDer er på investeringsoversigten 2022-2025 afsat et rådighedsbeløb på 7.075.000 kr. i 2022 til vedligeholdelse af asfalt og fliser på de kommunale veje og stier.\nAdministrationen fremlægger en liste med forslag til prioritering af hvilke veje, stier og fortove, der bør istandsættes i 2022. Prioriteringen er foretaget på baggrund af det økonomisk rationale i at sætte vejene i stand på baggrund af deres nuværende tilstand og anslåede restlevetid.\nDeltagelse på mødet i Udvalget fra Miljø og Plan den 3. november 2021\nLeder Trafik og Veje, Christian Skov\nDer meddeles anlægsbevilling på 7.075.000 kr. til istandsættelse af belægninger på veje, stier og fortove, finansieret af det afsatte rådighedsbeløb til vedligehold af veje og stier i 2022\nAdministrationen bemyndiges til at ændre listen med prioriterede veje, stier og fortove, såfremt udefrakommende forhold fordrer dette, fx uforudsete lednings- eller anlægsarbejder.\nBeslutning fra Udvalget for Miljø og Plan, 3. november 2021, pkt. 583:\nUdvalget for Miljø og Plan anbefaler indstillingen.\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 886:\nUdvalget for Miljø og Plans indstilling anbefales\nDen samlede anlægsbevilling på 7.075.000 kr. foreslås disponeret som følger:\n3.550.000 kr. til istandsættelse af asfaltbelægninger på veje.\n1.100.000 kr. til istandsættelse af asfaltbelægninger på fortove og stier.\n1.925.000 kr. til istandsættelse af flisebelægninger på stier og fortove.\n500.000 kr. til genmarkering af striber på veje.\nDe 4,65 mio. kr. til asfaltbelægninger er 2. etape af det 4 årige fælleskommunale asfaltudbud, som trådte i kraft 1.4.2021. Beløbet er inklusive nødvendige følgearbejder i forbindelse med asfalteringerne, såsom hævning af kantsten, tilretning af overkørsler m.m.\nBelægningsarbejderne vil primært blive udført i perioden april til september 2022 (bilag 1).\nAdministrationen får årligt foretaget et eftersyn af 1/3 af de offentlige veje. Eftersynet udføres af Vejdirektoratet og består af en visuel registrering af vejenes tilstand. En registrering omfatter revner, krakeleringer, udtørring af asfalten, slaghuller, sætninger, sporkøring med mere. På baggrund af de registrerede skader er der beregnet et skadespoint for hver vej. Eftersyn af stier og fortove foretages når der er behov, idet skadesbilledet ikke på samme måde som på en vej, ændrer sig væsentligt fra år til år. Seneste skadesregistrering på fortove og stier blev foretaget i 2020. Skadesregistreringerne danner baggrund for administrationens prioritering af hvilke veje, stier og fortove, der bør istandsættes. De større veje istandsættes dog tidligere end veje med mindre betydende trafik.\nVægtningen i forhold til fordelingen mellem istandsættelser af veje, fortove og stier er foretaget ud fra skadespoint, observationer, borgerhenvendelser og vejens trafikale betydning. Desuden tages højde for de ledningsarbejder, der er planlagt af ledningsejerne i 2022. Ved ændringer i ledningsejernes planer vil administrationen opdatere listen med nye veje. De største ledningsejere er Halsnæs Forsyning, Hundested Varmeværk, private vandforsyninger, HMN GasNet og tele/data selskaberne. Møde med ledningsejerne er afholdt i oktober 2021.\nPå kommunens hjemmesidefindes et kort, der angiver hvilke veje, fortove og stier, der er asfalteret de seneste år samt hvilke, der er foreslået til asfaltering de resterende år af kontrakten. Et kort over hvilke veje, stier og fortove, som foreslås istandsat i 2022, er vedlagt (bilag 2).\nIstandsættelserne vurderes at koste 3.550.000 kr.\nParkeringspladsen på Jernbanegade i Hundested, ved stationen, var planlagt til asfaltering i 2021, men på grund af udviklingsplanen for Hundested er denne udskudt til tidligst 2023.\nAf samme årsag er den planlagte asfaltering af Amtsvejen fra Ll. Karlsmindevej til havnen ligeledes udskudt til 2023.\nSandvej i Asserbo er endnu en gang udskudt pga. ikke færdigt ledningsarbejde.\nStrandvejen i Frederiksværk er planlagt til asfaltering i 2022. Hvis byrådet beslutter at udskyde anlæg af nye cykelstier på Strandvejen til 2023, vil asfalteringen ligeledes blive udskudt og administrationen vil udpege nye veje svarende til beløbet for Strandvejen.\nØlsted Stationsvej, 3310\nOvergang til grusbelægning\nGl. Frederiksværkvej, 3390\nStore Havelsevej, 3310\nLastbilparkering overfor Stark.\nHer skal der laves vejkasse og udlægges både asfalt bærelag og slidlag.\nListen er i prioriteret rækkefølge i henhold til skadespoint samt fortovet eller stiens benyttelse og tilknytning til skoler og institutioner.\nIstandsættelserne vurderes at koste 1.100.000 kr.\nKirkegade, 3300 (Fortov)\nAavej, 3300 (Fortov)\nOvergang til flisebelægning\nLl Karlsmindevej, 3390 (Fortov)\nLæssevejen,, 3390 (Fortov)\nGodthåbsvej, 3390 (Fortov)\nAavej, 3300 (Cykelstier)\nKappelhøjvej, 3300 (Fortov)\nVinderød Skov, 3300 (fortov og cykelsti)\nKappelhøjvej, 3300 (Cykelsti)\nSti bag Ølsted Børnehave\nJasminvej, inkl. sidestier\nHulgårdsvej, 3300 (Gang- og cykelsti)\nHovedgaden, 3310 (Fortov)\nÅsebro, 3300 (Fortov)\nFrederiksværkvej, 3390 (gang- og cykelsti)\n3. Fortove og stier med flisebelægning som istandsættes\nIstandsættelserne vurderes at koste 1.925.000 kr.\nBøgevej, 3300 (Fortov, begge sider)\nBlåmejsevej, 3390 (Fortov begge sider)\nSkolegade, 3300 (Fortov, begge sider)\nGærdesmuttevej, 3390 (Fortov, 1 side)\nVandværksvej, 3390 (Fortov, 1 side)\n4. Genmarkering af striber på vejene.\nI asfaltudbuddet ligger striber og andet vejmarkering på de nyasfalterede veje, så de veje der asfalteres får samtidig nye striber lagt.\nMen på de veje der ikke får ny asfalt slides vejmarkeringen af, og kommunen har nu en række veje der ligger med dårlig eller meget dårlig afmærkning.\nVejstriber udføres i termoplast og levetiden er 7-10 år alt efter hvor meget trafik der kører over striberne.\nVi har i øjeblikket en del veje der trænger til ny afmærkning, og derfor foreslår administrationen at afsætte 500.000 kr. til at få disse veje stribet op.\nPå en del af de nævnte veje og strækninger er det kun en del af afstribningen der genmarkeres.\nHele vejen, hvor det er nødvendigt\nPeder Falsters Vej, 3300\nFra ny belægning\nStart af 2 minus 1 vej\nK.A. Larssensgade, 3300\nVinderød Skov, 3300\nLl. Karlsmindevej, 3390\nI svinget ved Fjordvej\nAsfaltkontrakt med Pankas A/S\nForbedring af vejene betyder mindre risiko for ulykker og materielle skader og færre støjgener.\nVejkapitalen bibeholdes på de veje som istandsættes.\nMøde med ledningsejere bliver afholdt i oktober 2021, hvor de planlagte belægningsarbejder for 2022 bliver fremlagt. Ledningsejernes kommentarer og planlagte ledningsarbejder bliver indarbejdet i ovenstående liste og kan forårsage ændringer i listen.\nBeboere med udkørsel til vejene bliver af entreprenøren informeret via sms eller brev.\nPå kommunens hjemmeside lægges et kort over de veje, som er planlagt asfalteret i 2022.\nDer er ingen afledt drift, da projektet er vedligehold af eksisterende asfaltslidlag og brolagte belægninger.\nAnlægsbevilling - Faciliteter til Frederiksværk Bueskytteforening\nFrederiksværk Bueskytteforening skyder idag udendørs på areal ved Vinderød Privatskole med udgangspunkt i etårig aftale med skolen. Foreningen ønsker dog en længerevarende aftale for deres aktiviteter, herunder adgang til som minimum et toilet, som de ikke har for nuværende. Administrationen anbefaler, at der etableres anlæg til bueskydning på et areal i Melby, og at der besluttes omfang af faciliteter i den forbindelse.\n1: Frederiksværk Bueskytteforening flytter til Melby (Matr. nr. 6a Melby By, Melby) i 2022. Samtidig besluttes det, at arealet skal udtages af hektarstøtten, og at der dermed skal indsendes en ansøgning om producentskifte af arealet primo 2022.\nSåfremt pkt. 1 godkendes, indstiller direktionen endvidere, at Byrådet godkender en anlægsbevilling til en af følgende to modeller for faciliteter til bueskytterne i Melby:\n2.A: Model 1 indeholder de etablerings- og driftsmæssige omkostninger, der som minimum er behov for i henhold til at flytte foreningens aktiviteter. Modellen medfører en udgiftsanlægsbevilling på op til 20.000 kr. med en estimeret årlig drift på 5.000 kr. om året. Beløbene finansieres fra anlægspuljen til idræts-, motions- og friluftsliv 2022. De årlige driftsomkostninger omlægges fra anlæg til drift.\n2.B: Model 2 indeholder yderligere omkostninger i forbindelse med flytning af foreningen, herunder etablering af lys ved opholdssted i et omfang, der ikke er til gene for boligerne mod øst. Valget vil medføre en udgiftsanlægsbevilling på op til 80.000 kr. Den årlige driftsomkostning er estimeret til ca. 20.000 kr. Begge beløb finansieres af anlægspuljen til idræts-, motions- og friluftsliv 2022. De årlige driftsomkostninger omlægges fra anlæg til drift.\n3. Uanset valg af model besluttes det, at Kommunen bekoster et festivaltoilet ved Foreningens nuværende placering frem til selve flytningen. Dette beløb vil for seks vintermåneder andrage ca. 21.000 kr. og indarbejdes i driftsbudgettet finansieret af anlægspuljen til idræts-, motions- og friluftsliv 2022.\n4. Kommunens driftsudgifter i henhold til foreningstilskud afhængig af model stiger med enten 10.000 kr. eller 20.000 kr. Dette indarbejdes som teknisk korrektion i 2022, finansieret af anlægspuljen.\nBeslutning fra Udvalget for Kultur, Idræt og Demokrati, 3. november 2021, pkt. 360:\nUdvalget for Kultur, Idræt og Demokrati anbefaler Byrådet at godkende Direktionens indstilling nr. 1, nr. 2B, nr. 3 samt indstilling nr. 4, og dermed at det med model 2B betyder at driftstilskuddet stiger med 20.000 kr.\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 887:\nFrederiksværk Bueskytteforening skyder med sine omkring 25 medlemmer udendørs på areal ved Vinderød Privatskole og indendørs i Spejlsalen i Storebjerg Hallen.\nForeningen har etårig aftale med privatskolen, hvor foreningen via kommunalt lokaletilskud betaler den årlige leje, der dækker brug af selve arealet og græsslåning. Arealet, der skydes på, er velegnet til formålet. Foreningen har dog et ønske om en længerevarende aftale om placering, så de kan få forbedrede forhold, herunder som minimum etablere toilet, men de har også andre ønsker som klublokale mv. Foreningen har p.t. et skur ved Vinderød Privatskole, men der er hverken toilet, strøm eller vand.\nDialogen med bueskytterne om nyt område har pågået det seneste år. Processen blev som midlertidigt sat på hold, idet der gennem længere tid var udsigter til en flerårig aftale med privatskolen. Dette har dog ikke vist sig muligt, hvorfor arbejdet med ”genhusning” af bueskytterne nu er genoptaget. Foreningen har endvidere stadigvæk et ønske om, at også de indendørs faciliteter forbedres - her skydes p.t. i Spejlsalen ved Storebjerg hallen, og der efterlyses uafhængigt af udendørs skydefaciliteter et sted med mulighed for at skyde på 18m bane, fx ved nyt idrætscenter ved Magleblik.\nKrav til skydeanlæg og sikkerhed\nUdendørs bueskydning kræver et betydeligt areal for at muliggøre skydning på p.t. op til 70 m. Da der er tale om et våben, kræves der sikkerhedsafstand, og derfor vil skydning på fladt areal uden jordvolde kræve ca. 140m i længden og 100m i bredden lidt afhængigt af areal til understøttende faciliteter - klubhus mv. Etableres jordvolde kan arealet være mindre. Udover selve skydebanen vil der være et behov for adgang til toilet, opbevaring/aflåsning af buer, strømtilførsel mv.\nSammen med bueskytterne har der være kigget bredt på kommunens ejendomsportefølje. Området mellem svømmehallen og Hillerødvej og området for enden af Syrevej har dog ikke vist sig muligt. Der er i stedet fundet et kommunalt areal ved Micro Cross/MLI, som kan være en mulighed de kommende år, og bueskytterne ser dette areal som meget velegnet. Muligheden for at etablere bueskydning ved det kommende idrætscenter på Magleblik indgår dog fortsat i den igangsatte foranalyse af området.\nForeningen har sammen med administrationen besigtiget arealet syd for Melby Micro Cross Club. Arealet er også besigtiget af dommer fra Bueskydning Danmark, som kan godkende det til fast bane til bueskydning uden anmærkninger. Den nærmere placering af skydebanen på kommunens areal vil blive afklaret nærmere under hensyn til de sikkerhedsmæssige krav, nærliggende beboere osv.\nOmrådet er dog en del af kommunens braklægningsarealer, som kommunen indhenter hektarstøtte på. Arealet er udlagt til økologisk landbrug, hvor der i dag foretages høslæt af arealet. Dette koster ca. 22.575 kr. om året at drifte (2021). Samtidig er der modtaget ca. 17.415 kr. i hektarstøtte for arealet (2021).\nSåfremt kommunen ønsker at ændre anvendelsen af arealet, vil dette påkræve, at der laves producentskifte for at undgå tilbagebetalingskrav på 4 års økologitilskud. Det antages derfor, at hele arealet (matr. 6a, Melby By, Melby) ændre anvendelse og trækkes ud af hektarstøtteansøgingen. Som udgangspunkt skal arealet være støtteberettiget hele kalenderåret. Derfor antages det, at arealet først ændres efter 1/1 2022.\nMed et producentskifte skal dette ansøges til Landbrugsstyrelsen senest medio april 2022, hvor det skal fremgå, at Frederiksværk Bueskytteforening fremadrettet har rådighed over arealet. Med denne ansøgning betyder det, at Halsnæs Kommune ikke modtager støtte i 2022. Det er dog muligt at søge om støtte for grundbetaling i 2023 på det areal, som ikke anvendes til bueskydning. Den støtte, der herefter kan opnås, er med afsæt i, at arealet klassificeres som konventionel landbrug, hvilket andrager ca. 2.000 kr. pr. ha/år og dermed ca. 8.000 kr. årligt med afsæt i en bane på ca. 100 m x 140 m. Denne omlægning betyder også, at arealet skal beplantes fx med blomsterfrø og slås et par gange om året. Denne mulighed for støtte er ikke medregnet i de økonomiske konsekvenser.\nMelby Micro Cross har tilkendegivet en mulighed for sambrug af deres faciliteter, herunder toilet og lokale, så længe de kompenseres og ikke påføres ekstra udgifter eller mister lokaletilskud.\nEtablering af bueskytterne kan derfor ske i form af to modeller;\nModel 1: Bueskytternes container til udstyr flyttes til området. Der etableres dog ikke fast strøm. Toilet og opholdslokale benyttes hos Micro Cross, mod en stigning i det kommunale lokaletilskud til Micro Cross. Kommunen står for drift af arealerne.\nModel 2: Bueskytternes container til udstyr flyttes til området. Der gives tilskud på fx 50.000 kr. til etablering af en overdækket pavillon til opholdslokale. Der trækkes strøm til pavillon og container, hvormed der kan etableres lys. Toilet benyttes hos Micro Cross. Kommunen står for drift af arealerne.\nEfter Byrådets beslutning skal der udarbejdes en brugsretsaftale med Frederiksværk Bueskytteforening, hvor der bl.a. skal indpasses en fleksibilitet omkring kommunens mulighed for på længere sigt at anvende arealet til andet formål.\nEtablering af midlertidigt toilet ved nuværende placering ved Vinderød Privatskole\nFor at løse foreningens akutte problem med manglende adgang til toilet indstilles det endvidere, at der opstilles et midlertidigt toilet. Et standard toilet med sprit (uden adgang til vand og strøm) koster 3.000 kr. /måned + engangsudgift på 3.000 kr. (levering, afhentning, miljøafgift og slutrengøring). Såfremt det antages, at foreningen har brug for toilettet i seks måneder medfører det en udgift på 21.000 kr. ekskl. moms og inklusiv 1. tømning pr. måned. Antages perioden til 12 måneder og 5 ekstra tømninger (i sommerhalvåret) til 1.000 kr. giver det en udgift på 47.000 kr. ekskl. moms. Specielt i sommerhalvåret anbefales tømning oftere.\nEt mere hygiejnisk toilet med skyl kræver adgang til strøm og vand. Der har tidligere ligget en skovbørnehave hvor et midlertidigt toilet tænkes placeret, men der er ikke længere en umiddelbar adgang til strøm og vand. Der er ikke fundet udlejningsfirma, der udlejer toiletter med mulighed for tilslutning direkte til kloak - der findes nemlig kloak hvor toilettet tænkes etableret.\nAnlægsudgiften ved at flytte bueskytterne til Melby afhænger af hvilke model som vælges. Finansiering sker via anlægspuljen til Idræt, Motion og Friluftsliv 2022. De årlige driftomkostninger omlægges fra anlæg til drift. Beløbene er foreløbige estimater.\nModel 1 - anlægsudgift\nModel 1 - årlig drift inkl. lokaletilskud\nModel 2 - anlægsudgift\nModel 2 - årlig drift inkl. lokaletilskud\nEstimeret omkostning (kr.)\nAnlæg af et midlertidigt festivaltoilet vil for seks vintermåneder andrage ca. 21.000 kr. Beløbet finansieres fra anlægspuljen til idræts-, motions- og friluftsliv 2022.\nForslag til Kommuneplan 2021 - Indledning\nForslag til Kommuneplan 2021 fremlægges til vedtagelse. Sagsteknisk er ændringsforslagene behandlet i syv separate dagsordenspunkter, hvortil der henvises. Sagen er genoptaget fra mødet 25. august 2021.\nBilag jf. beslutning i Økonomiudvalget den 10. november er tilføjet som bilag.\nMødedeltagelse på mødet i Udvalget for Miljø og Plan den 3. november 2021\nPia Weirum, leder af Plan og Byg og Jørgen Krog, planlægger\nDirektionen indstiller, at Byrådet – med henblik på udsendelse af kommuneplanen i høring - godkender at\ntage vedtagelsesprocessen til efterretning\ntræffe beslutningerne under de enkelte temasager, og\nder ikke udarbejdes en miljøvurdering af Kommuneplan 2021.\nAnja Rosengreen (F) stillede følgende forslag til beslutning:\nByrådet træffer beslutning om at forslag til kommuneplan 2022-25 sendes i 3 måneders høring med borgerinddragelsesproces som beskrevet i bilag 4 med 3 elektroniske høringsmøder og formidling af høringsforslaget som beskrevet.\nAt sagsfremstillingerne 821, 822, 824, 825, 826, 827, 828 sættes til afstemning under ét.\nAt sag 823 sættes til afstemning alene.\nOg at der ikke udarbejdes en miljøvurdering af Kommuneplan 2021 jf. forklaring i sagsfremstilling\nDette blev vedtaget af alle.\nBeslutning fra Udvalget for Miljø og Plan, 3. november 2021, pkt. 584:\nUdvalget for Miljø og Plan anbefaler indstilling 1, 2 og 3 samt, at der afholdes 6 tematiske elektroniske borgermøder, samt høringsperioden forlænges til 12 uger. Desuden anbefales det at kommuneplanen udsendes til alle borgere i e-boks og at der afsættes bevilling hertil. Budget med udgifter til udsendelse i e-boks tilføjes sagen ved forelæggelse for økonomiudvalg og byråd.\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 888:\nUdvalget for Miljø og Plans indstilling anbefales. Inden byrådsmødet fremsendes et oplæg til, hvordan kommuneplanen kan formidles bredt med inddragelse af borgerne.\nForslag til Kommuneplan 2021 bygger på Kommuneplan 2013 og Planstrategi 2018. Der er arbejdet med en lang række ændringer - dels på grund af lovændringer og dels egne ønsker om ændringer.\nFor at gøre det mere overskueligt, er ændringerne sagsteknisk behandlet i seks temasager og en opsamlingssag. Det er følgende sager:\nKommuneplan 2021 - By- og boligudvikling\nKommuneplan 2021 - Erhverv\nKommuneplan 2021 - Parkering i bymidterne\nKommuneplan 2021 - Sommerhuse\nKommuneplan 2021 - Grønt Danmarkskort\nKommuneplan 2021 - Klimatilpasning\nKommuneplan 2021 - Mindre emner og opsamling\nI alle emner er de konkrete forslag til ændringer gennemgået og for alle - på nær Parkering i bymidterne er der et uddybende bilag. Opsamlingssagen tager sig af mindre ændringer andre steder i planen. Ud over dette, så er hele indledningen opdateret med henvisning til nugældende planer og lovgivning med mere.\nI Bilag 2 er der angivet, hvor væsentlige ændringer siden udvalgsmødet 18. august 2021 er gennemført.\nForslag til Kommuneplan 2021 er blevet screenet i henhold til miljøvurderingsloven. På grundlag af screeningen vurderer administrationen ikke, at der skal udarbejdes en miljøvurdering af Kommuneplan 2021 - se "Bilag 1 Samlet miljøvurderingsafgrænsning og scoping Kommuneplan 2021". Grunden til dette er primært, at der ikke udpeges nye arealudlæg eller foretages andre væsentlige ændringer i Kommuneplan 2021 set i relation til de kriterier, der skal undersøges.\nLovbekendtgørelse nr. 1157 af 1. juli 2020 - Lov om Planlægning.\nLovbekendtgørelse nr. 973 af 25. juni 2020 - Lov om miljøvurdering af planer og programmer og af konkrete projekter (VVM) med senere ændringer.\nKonsekvenserne for de forskellige ændringer, fremgår af de enkelte temasager.\nKonsekvenserne af beslutningen om ikke at udarbejde en miljøvurdering fremgår af screeningen, hvortil der skal henvises.\nForslag til Kommuneplan 2021 skal i høring i mindst otte uger.\nMiljøvurderingsscreeningen har været fremsendt til nabokommunerne til kommentering.\nLink til den digitale kommuneplan med angivelse af ændringer i forhold til tidligere kommuneplan https://kommuneplan.halsnaes.dk/kommuneplan-2021/\nAdministrativ bemærkning efter beslutning i Udvalget for Miljø og Plan\nSåfremt der sendes et brev i e-boks med link til kommuneplanen til alle borgere, vil udgiften være på ca. 20.000 kr. Imidlertid er der en andel af borgerne, som er fritaget for digital post, og det vil måske ikke være særligt hensigtsmæssigt at sende et brev til dem med et link, idet hovedparten må formodes ikke at være digitale. Alternativet vil være at medsende selve kommuneplanen, men så vil den samlede pris for udsendelsen stige betragteligt, fordi filens størrelse har betydning for prisen. Det er ikke muligt at kombinere de to uden et betydeligt administrativt ressourceforbrug. Såfremt der i Økonomiudvalget og i Byrådet fortsat er et ønske om udsende til alle borgere gennem e-boks, anbefales det derfor, at det kun sker til borgere, der er tilmeldt digital post.\nBilag 1 - miljøscreening af forslag til Kommuneplan 2021\nSamlet miljøvurderingsafgrænsning Scoping kommuneplan 2021\nOversigt over ændringer siden første UMP-behandling\nBilag til punkt Forslag til Kommuneplan 2021 – Indledning på byrådsmødet den 18. november 2021\nForslag til Kommuneplan 2021 - By- og boligudvikling\nDette punkt forholder sig til ændringerne i kommuneplanens afsnit By- og boligudvikling under temaet byer.\nder indarbejdes mulighed for fortætning via generelle retningslinjer og konkret i udvalgte rammeområder,\nfortætning i bymidterne i Frederiksværk og Hundested skal ske gennem etagebyggeri - ikke tæt-lav byggeri,\nder i enkelte udvalgte rammeområder, der har særlige værdier, ikke må bygges tæt-lav byggeri,\nder indføres en maksimumsstørrelser for sekundærbygninger i boligområder på 80 m2, herunder for garager og carporte på 50 m2 (eksklusiv evt. redskabsskur),\nder indføres krav om fælleslokaler ved større samlede bebyggelser (over 20 boliger),\nder i de konkrete rammer gives mulighed for at indrette boliger i stueetagen i visse dele af bymidterne,\nder indføres bestemmelser om lege- og opholdsarealer ved samlede bebyggelser,\nder indføres krav om minimum 5 m2 skur til hver bolig ved samlede bebyggelser,\nder indføres retningslinjer for udvendige trapper og trappetårne, og\nder laves enkelte andre rettelser, der fremgår af bilag 1.\nBeslutning fra Udvalget for Miljø og Plan, 3. november 2021, pkt. 585:\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 889:\nUdvalget for Miljø og Plans indstilling anbefales, idet Økonomiudvalget præciserer, at punkt 4 i indstillingen skal være henholdsvis 70 m2 for sekundærbygninger, 60 kvm for carporte og en parcelhusgrund ikke kan udstykkes i mindre end 450 kvm.\nDer er lagt op til flere mindre ændringer i afsnittet By- og boligudvikling. De fleste har været præsenteret på temamøde for Byrådet d. 29. april, nogle blev dog kun gennemgået kort, og enkelte var ikke nævnt, da de blev vurderet til at være af mindre betydning.\nRettelserne er gennemgået nærmere i det vedlagte bilag "Bilag 1 tema Byer - afsnit By- og boligudvikling", hvortil der henvises. Nedenfor er kort opsummeret indholdet i relation til indstillingen.\nDer foreslås indført bestemmelser om fortætning, dels i retningslinjerne hvor de forskellige typer beskrives, og dels i de konkrete rammer, hvor der kan ske fortætning. Her angives også hvilken slags fortætning, der er mulig i området.\nDet foreslås indført, at fortætning i de to bymidter i Frederiksværk og Hundested skal ske som etagebyggeri og ikke ved tæt-lavt byggeri for at sikre en bedre udnyttelse af pladsen og, at bebyggelsen får bymidtekarakter.\nDet foreslås indført, at der i enkelte boligrammeområder med særlige værdier/bebyggelsesstrukturer ikke kan bygges tæt-lavt for at sikre de særlige værdier/strukturer bedst muligt.\nDer foreslås indført en maksimumsstørrelser for hver enkelt sekundærbygning i boligområder på 80 m2, dog for garager og carporte på 50 m2 (eksklusiv evt. redskabsskur).\nDet foreslås, at der indføres krav om etablering af fælleslokaler til kontorer, gæsteovernatningsrum, hobbyrum og lignende ved alle samlede bebyggelser på over 20 boliger for at give bedre mulighed for at dyrke fællesskabet.\nDet foreslås, at der i rammerne gives mulighed for at indrette boliger i stueetagen i bymidterne undtagen langs de væsentlige dele af de to handelsgader samt i Hundested også i retning mod havnen og i Frederiksværk ved Torvet og mod stationen.\nDet foreslås, at der ved samlede bebyggelser indføres krav om, at mindst 10 % af det samlede areal udlægges til fælles opholds- eller legearealer og at sådanne arealer skal have en ordentlig kvalitet og ikke bare være smalle restarealer.\nDet foreslås, at der indføres krav om, at der for hver bolig i tæt-lav og etageboligområder skal etableres skur-/opbevaringsareal på mindst 5 m2, og at det skal være nemt tilgængeligt med cykler, barnevogn og lignende.\nDet foreslås, at der indføres bestemmelser om udvendige trapper, trappe- og elevatortårne, således at sådanne kun kan etableres, hvis de kan være med til at højne den arkitektoniske kvalitet af byggeriet. Formålet er at undgå simple konstruktioner, der ikke giver kvalitet til byggeriet - måske endda det modsatte, og som heller ikke giver særlig god værdi for beboerne.\nDer er i øvrigt lavet enkelte andre rettelser, herunder enkelte som følge af lovændringer og lignende - se nærmere i bilaget.\nKonsekvensen af åbne for fortætning i en række boligområder vil være, at der over en længere årrække kan etableres langt flere boliger i disse områder - tidssvarende boliger af en god kvalitet og med lavt energiforbrug. Det giver mulighed for at frigive større ældre villaer til børnefamilier, og til at tiltrække nye borgere til kommunen. Der vil kunne etableres en lang række nye boliger uden, at der vil være behov for at inddrage nyt åbent land til det. Udviklingen vil ske i eksisterende boligområder med en fungerende infrastruktur.\nEn ulempe vil være, at der bliver mindre afstand mellem de enkelte boliger, og der vil derved være lidt større risiko for gener for naboerne. Da boligerne og haver er mindre, vil der dog næppe bo større familier. Der vil også kunne komme et større pres på områdets infrastruktur, men da udviklingen vil ske langsomt (i forhold til barmarksprojekter), vil det næppe være mærkbart.\nKonsekvensen af at forbyde tæt-lav byggeri i bymidterne er, at disse vil blive fortættet yderligere, hvilket er i tråd med, at det er her service, handel og trafikløsninger findes. Det vil også være med til at understøtte bymidterne og deres fremtidige udviklingsmuligheder. For en bygherre ses mindst den samme fleksibilitet i etagebyggeri end i tæt-lav byggeri.\nKonsekvensen af at forbyde tæt-lav byggeri i visse boligområder er, at disse kan fastholde deres helt særlige præg bedre. Der kendes ikke konkrete projekter i de få områder, der ses på.\nKonsekvensen af at indføre maksimumsstørrelser for sekundærbygninger er primært at undgå meget store og dominerende sekundærbygninger i boligområderne. Erfaringen viser, at sådanne primært ønskes af nogle, der ønsker at opbevare mange køretøjer (veterankøretøjer eller lignende) og som ligger ud over, hvad man normalt kan forvente i et boligområde. Har man sådanne behov, bør man erhverve sig en ejendom, hvor der enten er sådanne bygninger eller mulighed for at opføre dem.\nKonsekvensen af at indføre krav om fælleslokaler er, at der i større bebyggelser bliver bedre muligheder for at lave aktiviteter sammen og skabe et fællesskab. Der stilles ikke krav til konkret størrelse eller lignende, det vil skulle tilpasses de enkelte projekter også i forhold til antallet af boliger og andre forhold. Nogle bygherrer kan finde dette et fordyrende element, men det vurderes, at kvaliteten for beboerne er vigtigere. Med større bebyggelser menes etageboligområder, tæt-lav bebyggelser eller boliger i en eller anden form for bofællesskab. Det omfatter således ikke almindelige privatejede enfamiliehuse - uanset at disse er opført som en samlet bebyggelse.\nKonsekvensen af at muliggøre boliger i stueetagen i flere dele af bymidterne er, at der bliver en større fleksibilitet for ejendomsejerne i en tid, hvor efterspørgslen efter disse lokaler til butiksformål er faldende. Ved at koncentrere butikslokalerne i mindre områder kan også sikres en bedre kvalitet i disse.\nKonsekvensen af at udlægge et vist areal til fælles opholds- og legearealer ved samlede bebyggelser er, at den samlede bebyggelse bliver mere attraktiv for beboerne. Det kan også højne fællesskabet. Ulempen er, at bygherre bliver nødt til at afsætte mere reelle arealer til opholdsarealer og ikke kun kan medregne de tilfældige (ofte smalle og uhensigtsmæssige) arealer, der bliver til overs, når bebyggelsen placeres.\nKonsekvensen af at indføre krav om skure på mindst 5 m2 er, at beboere i etage- og tæt-lav bebyggelser får en lidt bedre mulighed for at opbevare nogle af alle de mange ejendele, som man har i dag. Tilgængelighedskravet for cykler m.m. betyder også, at man ikke kun kan tilbydes et loftrum, men skal have et reelt anvendeligt rum. Det vil give mere kvalitet for beboerne. Ulempen er, at det tager mere areal, ud over det økonomiske aspekt for bygherre.\nKonsekvensen af at stille krav til udvendige trapper og elevatorer, er primært at højne den arkitektoniske kvalitet af byggerierne, men også at skabe nogle mere attraktive adgangsforhold for beboerne, især i dårligt vejr.\nBilag 1 tema Byer - afsnit By- og boligudvikling\nForsalg til kommuneplan 2021\nForslag til Kommuneplan 2021 - Erhvervsforhold\nDette punkt forholder sig til ændringerne i kommuneplanens afsnit Erhverv under temaet byer\nVibehus Erhvervsområde ændres til fremtidigt boligområde\nder ikke udlægges områder til produktionsvirksomheder, men indføres generelle retningslinjer herfor, og\nder laves enkelte rettelser i henhold til bilag 1 tema Byer - afsnit Erhverv.\nBeslutning fra Udvalget for Miljø og Plan, 3. november 2021, pkt. 586:\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 890:\nDer er lagt op til et par mindre ændringer i afsnittet Erhverv. Et par af dem har været præsenteret på temamøde for Byrådet d. 29. april, men enkelte var ikke nævnt, da de blev vurderet til at være af mindre betydning.\nRettelserne er gennemgået nærmere i det vedlagte bilag "Bilag 1 tema Byer - afsnit Erhverv", hvortil der henvises. Nedenfor er kort opsummeret indholdet i relation til indstillingen.\nDet foreslås, at Vibehus Erhvervsområde ændres til fremover at være et boligområde, da interessen for fortsat at drive erhverv fra området er lille\nDet foreslås, at der ikke udlægges områder til produktionsvirksomheder med tilhørende randzoner til beskyttelse af disse. For at følge lovens intentioner foreslås indført en generel retningslinje med henblik på at beskytte virksomheder med nationale interesser mod ny byudvikling, som vil hindre virksomhederne i deres drift og udvikling\nDer er i øvrigt lavet enkelte rettelser som følge af lovændringer og lignende, hvilket fremgår af bilaget.\nKonsekvensen af at fastholde Vibehus erhvervsområde er primært, at i hvert fald en enkelt grundejer, der ønsker at udvikle til boligformål, vil kunne det. Til gengæld vil de eksisterende virksomheder i området med tiden få det sværere med at drive deres erhverv videre. Ny planlægning for boliger skal dog tage hensyn til eksisterende erhverv, hvilket kan give visse begrænsninger, så længe der stadigt er erhverv i området. Området vurderes attraktivt for boliger på grund af sin nærhed til station, butikker og større veje.\nKonsekvensen af ikke at udlægge områder til produktionsvirksomheder men at indføre en retningslinje for dem, er, at virksomheder med nationale interesser sikres mod planlægning af nye områder til for eksempel boliger, som kan give problemer for virksomhedernes fortsatte drift. Men generelt er de fleste virksomheder placeret således, at de allerede i dag er pålagt restriktioner, da de ligger i nærheden af eksisterende boligområder. Derfor vil virkningen i praksis være lille. I forbindelse med udlæg af nye erhvervsområder skal det dog vurderes, om man der vil udlægge arealer til produktionsvirksomheder og dermed sikre de nye områders attraktion - mod at det så vil hæmme udviklingsmulighederne i eventuelle nærliggende boligområder.\nDer har været dialog med flere interessenter i forhold til nye erhvervsområder i Frederiksværk og Ølsted. De videre undersøgelser og udvikling af områderne kører i separate spor, og vil afhængigt af, hvornår forundersøgelser er klar, enten komme som et kommuneplantillæg eller i processen for Kommuneplan 2025.\nBilag 1 tema Byer - afsnit Erhverv\nForslag til Kommuneplan 2021 - Byudvikling og rækkefølgebestemmelser\nDette punkt forholder sig til ændringerne i kommuneplanens afsnit Byudvikling og rækkefølgebestemmelser under temaet Byer.\nrækkefølgen for nye bolig- og erhvervsområder opdateres\nerhvervsområdet ved Frederiksværkvej ved Vibehus ændres til boligformål, og\nboligområdet Høje Tøpholm Syd reduceres svarende til det areal, som Ved Frederiksværkvej har som bytteareal\nSF og Enhedslisten foreslår, at de kommunalt ejede byzonearealer i Højbjergområdet (lokalplaneområderne 9B15-16), udtages af listen til boligudbygning så de fremover kun er til rekreativ anvendelse. Byggepuljen kan eventuelt reserveres til byggeri i områder med egnet infrastruktur.\nFor stemte: 3 (Liste F og Liste Ø)\nImod stemte 17 (Liste A, Liste V og Liste O)\nDirektionens indstilling sat til afstemning\nFor stemte: 20 (Liste A, Liste V, Liste F, Liste Ø og Liste O)\nBeslutning fra Udvalget for Miljø og Plan, 3. november 2021, pkt. 587:\nSF foreslår, at de kommunalt ejede byzonearealer i Højbjergområdet (lokalplaneområderne 9B15-16), udtages af listen til boligudbygning og så de fremover kun er til rekreativ anvendelse. Byggepuljen kan evt reserveres til byggeri i områder med egnet infrastruktur.\nImod stemte: Helle V. Lunderød (A), Jannik H. Jørgensen (A), Torben Hedelund (A), Steen Hasselriis (V), Thomas Møller Nielsen (V) og Walter G. Christophersen (O).\nUdvalget anbefaler indstillingen\nFor stemte: Helle V. Lunderød (A), Jannik H. Jørgensen (A), Torben Hedelund (A), Steen Hasselriis (V), Thomas Møller Nielsen (V) og Walter G. Christophersen (O)\nImod stemte: Anja Rosengreen (F).\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 891:\nEnhedslisten foreslår, at de kommunalt ejede byzonearealer i Højbjergområdet (lokalplaneområderne 9B15-16), udtages af listen til boligudbygning så de fremover kun er til rekreativ anvendelse. Byggepuljen kan eventuelt reserveres til byggeri i områder med egnet infrastruktur.\nFor stemte: 1 (Liste Ø)\nImod: 5 (Liste A og Liste V)\nDirektionens indstillingen sat til afstemning\nFor stemte: 5 (Liste A og Liste V)\nImod stemte 1 (Liste Ø)\nDer er lagt op til en større og en mindre ændringer i afsnittet Byudvikling og rækkefølgebestemmelser. Forholdet vedr. erhvervsområdet ved Vibehus har været præsenteret på temamøde for Byrådet d. 29. april, mens resten ikke var nævnt, da de blev vurderet til at være af mindre betydning.\nRettelserne er gennemgået nærmere i det vedlagte bilag "Bilag 1 tema Byer afsnit Byudvikling og rækkefølgebestemmelser", hvortil der henvises. Nedenfor er kort opsummeret indholdet i relation til indstillingen.\nAlle væsentlige bolig- og erhvervsområder er lagt ind i oversigten. Områderne kan tages i brug fra 2022 eller 2023 og ud gennem planperioden, hvilket er tilpasset den planlægning, der arbejdes med. Enkelte områder, som ikke er aktuelle at udvikle foreløbig, er lagt til senere ibrugtagning. Eventuelle nye udlæg - f.eks. nye erhvervsudlæg - vil blive lagt ind i rækkefølgen, når der planlægges for dem, så det passer med en planlagte ibrugtagning af det konkret område. Afsnittet er på dette område blot opdateret.\nDet foreslås, at erhvervsområdet ved Vibehus trinbræt ændres fra erhvervsområde til boligområde. Det vil blive lagt ud til tæt-lav og enfamiliehuse med de vanlige rammer for sådanne områder. Området har en attraktiv beliggenhed i forhold til station, butik og større veje.\nDet foreslås, at der tages et område fra boligrammen Høje Tøpholm Syd, der svarer til arealet ved Vibehus trinbræt, hvor anvendelsen ændres fra boligformål til rekreative formål for at tilvejebringe det bytteareal, der er nødvendig for at kunne udlægge erhvervsområdet ved Vibehus trinbræt til boligformål. Der er valgt et areal, som giver bedst mulighed for at kunne indgå i et eventuelt naturprojekt omkring Ullerup Å samtidig med, at det er den mindst attraktive del af området. Den mest attraktive del kan fortsat udnyttes til boligformål.\nDer er ingen væsentlig betydning, da alle områder, der forventes at kunne blive aktuelle inden for en kortere årrække, umiddelbart kan udnyttes.\nKonsekvensen af ændre erhvervsområdet ved Vibehus trinbræt til boligområde er primært, at der vil kunne bygges yderligere op mod 150 boliger (løst skønnet) i området. Den mulige belastning for de eksisterende boliger omkring området, vil alt andet blive mindre ved en anvendelse til boliger end til erhverv. For at kunne udlægge området til boligformål, skal der bortbyttes et tilsvarende areal, der er udlagt til boligformål, således at den samlede boligrummelighed ikke øges.\nKonsekvensen af at lade en del af rammeområdet Høje Tøpholm Syd overgå fra boligformål til rekreativ anvendelse er ikke, at der bliver færre boliger totalt i området omkring Vibehus - da rummeligheden flyttes lokalt. Den primære konsekvens er derfor, at der bliver en mindre rummelighed i området, men da det er stærkt kupperet, er det i forvejen et område, som er vanskeligt at udnytte rationelt. Tilbage er en mulighed for en meget attraktiv højtliggende randbebyggelse med udsigt mod syd over dalstrøget ved Ullerup Å. En anden konsekvens er, at der bliver mulighed for at inddrage det overførte areal til i et eventuelt projekt om forsinkelse af overfladevand, der ledes mod Ullerup Å - og dermed bidrage til både den rekreative og biologiske værdi i området.\nBilag 1 tema Byer - afsnit Byudvikling og rækkefølgebestemmelser\nForslag til Kommuneplan 2021 - Parkering i bymidterne\nDette punkt forholder sig til ændringerne i kommuneplanens afsnit Trafik og parkering under temaet Teknik\nparkeringsnormen ændres til 1 p-plads pr. bolig ved etagebyggeri i bymidterne i Frederiksværk og Hundested med mulighed for at kræve flere, hvis særlige forhold taler herfor, og\nder laves enkelte andre rettelser i henhold til sagsfremstillingen.\nBeslutning fra Udvalget for Miljø og Plan, 3. november 2021, pkt. 588:\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 892:\nDer er lagt op til en mindre ændring i afsnittet Trafik og parkering. Den har været præsenteret på temamøde for Byrådet den 29. april, men yderligere et par ændringer var ikke nævnt, da de var vurderet til at have mindre betydning.\nRettelserne er gennemgået nedenfor.\nDet foreslås, at parkeringsnormen ændres, så den ved etagebyggeri i bymidterne i Frederiksværk og Hundested fastlægges til 1 pr. bolig, dog med mulighed for at sætte den op efter en konkret vurdering af de lokale forhold. Flere kommuner nedsætter deres krav til antal parkeringspladser pr. bolig i deres bymidter og stationsnære områder. Analyser fra flere typer byer har vist, at beboere i bymidter gennemsnitligt har færre biler end beboere i tilsvarende beboelse udenfor bymidterne. Erfaringsmæssigt giver det ikke problemer at nedsætte, dels er der flere fælles offentlige parkeringspladser til rådighed, dels er der en vis mulighed for at bruge parkeringspladser til flere formål i løbet af dagen. Her ses alene på at ændre ved etagebyggeri. Kravet om 1 parkeringsplads pr. bolig er højere end kravet i f.eks. Frederikssund, hvor det er 0,6 pr. etagebolig - og 1 for alle andre boligformer.\n- Retningslinjen om trængsel på vejene er ændret fra primært at handle om Kregme til at handle om generelle udfordringer ved de større tilslutninger til statsvejene.\n- Parkeringsretningslinjen er i øvrigt omformuleret lidt vedr. butikker, sat til 1 plads pr ungdoms-, ældre- eller plejeboliger (plus personale - tidligere var kravet uklart formuleret). Der er indført mulighed for gæsteparkeringskrav ved etageboliger i øvrigt\n- Hævet kravet fra 1½ til 2 pr. bolig ved tæt-lav byggeri på baggrund af erfaringer. Beboere i denne type boliger har typisk gennemsnitligt flere biler og behov for gæsteparkering.\n- Ved større rekreative anlæg, idrætsanlæg og lignende skal parkering fastlægges efter en nærmere redegørelse for projektet.\n- Områder til lastbilparkering skal udlægges i erhvervsområder, havneområder og ved større overordnede veje og trafikanlæg, hvor der ikke er boliger i umiddelbar nærhed.\nKonsekvensen ved at nedsætte parkeringskravet ved etagebyggeri i bymidterne er, at der bliver mere plads til boliger, grønne arealer og andet. Det samlede areal, der anvendes til parkeringsformål bliver mindre, og det kan medvirke til at både fortætte byen og til at gøre den mere attraktiv.\nEn mulig negativ konsekvens er at der vil lidt lettere kunne opstå udfordringer ved spidsbelastninger - store arrangementer, særlige åbningsdage (f.eks. i påsken) og lignende.\n- Trængselsfokus bør - specielt efter ombygningen af rundkørslen i Kregme - ændres til alle de øvrige større krydsninger med statsvejene, hvor der også dagligt er større udfordringer med at få trafikken til at glide hensigtsmæssigt.\n- Der vil gå lidt mere plads til parkering ved tæt-lav byggerier, men det vil samtidig også kunne afhjælpe de udfordringer der nogle steder bliver med at få tilstrækkelig plads til alle beboernes, besøgendes med fleres biler.\n- Der har hidtil ikke være egentlig krav til parkering ved sådanne anlæg. Nu kan kravet tilpasses de enkelte anlæg mere konkret, så der hverken udlægges for mange eller for få pladser.\n- Præciseret at lastbilparkering ikke kan etableres i bolig- eller sommerhusområder.\nForslag til Kommuneplan 2021 - Sommerhuse\nDette punkt forholder sig til ændringer i Kommuneplanens bestemmelser om grundstørrelser i sommerhusområder og sommerhuses størrelse.\nminimumsgrundstørrelse tilpasses i rammerne: 2.S1 Karsemose Nord - 1.800 m2 og 6.S1 Auderød Sommerhusområde - kan ikke udstykkes,\nder maksimalt kan bygges 180 m2 beboelsesareal i alt på en sommerhusgrund,\ningen bygninger til sommerhusbeboelse må være større end 150m2,\nat i rammen: 1.S1 Hyllingebjerg kan det samlede beboelsesareal være op til 250 m2 og den maksimale bygningsstørrelse er fri inden for de 250 m2, og\nat der maksimalt må være 50 m2 overdækket areal heraf højst 30 m2 integreret under sommerhusets tag på en sommerhusejendom.\nBeslutning fra Udvalget for Miljø og Plan, 3. november 2021, pkt. 589:\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 893:\nI forbindelse med arbejdet med Kommuneplan 2021, har der været fokus bebyggelse i sommerhusområder. Nye store sommerhuse, der som følge af gældende udlejningsregler her en betydelig større udlejningsfrekvens, og som benyttes anderledes end tidligere, har medført en del konflikter med naboerne. Desuden er der mange ældre sommerhuse, som med stor sandsynlighed vil blive erstattet af nye i de kommende år, da de ikke lever op til nutidige krav.\nI forhold til både mindstegrundstørrelse og bebyggelsesprocent, er det vurderet, at det vil være uhensigtsmæssigt med generelle ændringer, da de enkelte sommerhusområder i kommunen har meget forskellig karakter, grundstørrelser og boligstørrelser. Enkelte områder har specielle karakteristika, som bør sikres ved at ændre rammens mindstegrundstørrelse eller bebyggelsesprocent.\nCa. 3,4 % af kommunes sommerhuse kan betragtes som store sommerhuse, hvilket vil sige sommerhuse på over 150 m2 (Erhvervsstyrelsen karakteriserer sommerhuse over 150 m2 som “store sommerhuse”). Det gennemsnitlige sommerhus i kommunen er betydeligt mindre (under 80 m2). Dagens mulighed for at bygge et sommerhus på 250 m2 giver huse der både i volumen og anvendelse ofte ikke er tilpasset de eksisterende forhold i sommerhusområderne. Et maksimalt boligareal på 180 m2, hvoraf selve sommerhuset maksimalt udgøre 150 m2, sikrer, at der bygges bygninger, der volumenmæssigt er bedre tilpasset sommerhusområderne. Det resterende areal kan f.eks. anvendes til annekser. Med 180 m2 vurderes det, at der er areal nok til de mange nye funktioner, folk ønsker i deres sommerhuse.\nDer er dog enkelte steder, hvor der historisk er tradition for store sommerhuse. Det vurderes at være hensigtsmæssigt fortsat at give lov til større sommerhuse der.\nAdministrationen vurderer, at der ikke skal ændres i bebyggelsesprocenten i de nuværende rammer. Den er i forvejen gradueret således at den i sommerhusområder med særlige naturværdier er 10 % mens den i andre sommerhusområder er 15 %.\nAdministrationen vurderer, at der i rammen 2.S1 - Karsemose Nord bør indføres en mindstegrundstørrelse på 1.800 m2 (hævet fra 1.200 m2), som svarer til mindstegrundstørrelsen i de to eksisterende lokalplaner, som dækker området. Desuden at udstykning forbydes i rammen 6.S1 Auderød Sommerhusområde (ændret fra mindst 3.000 m2), da kun tre grunde kan udstykkes, og det vurderes, at området bør fastholdes, som det er.\nAdministrationen vurderer, at maksimumsarealet til sommerhusbebyggelse på en sommerhusgrund skal sænkes fra 250 m2 til 180m2, hvoraf ingen enkeltbygninger må være større end 150 m2. Det vurderes samtidig, at der for rammen 1.S1 Hyllingebjerg fortsat gives lov til et boligareal på 250 m2 uden regulering af maksimal bygningsstørrelse på grund af områdets nuværende karakter.\nDet foreslås at regulere overdækninger, da de kan blive meget markante konstruktioner, og ellers kun er reguleret gennem den maksimalt mulige bebyggelse på en grund.\nDe rammer, hvor der foreslås anden bebyggelsesprocent, mindstegrundstørrelse eller mulighed for større sommerhuse er gennemgået kort i "Bilag 1 tema fritid - afsnit Sommerhuse", hvortil der henvises.\nKonsekvensen af ændringerne vurderes af administrationen at være:\n- at sommerhusområderne fortsat har en høj rekreativ værdi for både sommerhusejerne og kommunens borgere.\n- at det bliver muligt at fastholde områdernes karakter samtidig med, at der er mulighed for at bygges tidsvarende sommerhuse, som lever op til nutidige krav.\n- at der gives mulighed for, at der fortsat kan bygges sommerhuse, hvor der er plads til større familier, samtidig med at muligheden for meget store udlejningssommerhuse med plads til mange gæster begrænses.\n- at det i områder med særlige karakterer bliver muligt at fastholde områdets rekreative værdi.\nBilag 1 tema Fritid - afsnit Sommerhuse\nForslag til Kommuneplan 2021 - Grønt Danmarkskort\nGrønt Danmarkskort er er nyt i kommuneplanen og følger af lovændringer herom. Det bygger på det tidligere planemne om naturbeskyttelsesinteresser og skal sikre større og mere sammenhængende natur i Danmark.\nDirektionen indstiller, at Byrådet – med henblik på udsendelse af kommuneplanen i høring - godkender, at udpegningen af Grønt Danmarkskort med henvisning til bilag på sagen skal omfatte\nNatura-2000 områder (lovkrav)\nhovedparten af naturbeskyttelsesinteresserne udpeget i Kommuneplan 2013\nhovedparten af potentielle naturbeskyttelsesinteresser udpeget i Kommuneplan 2013\nhovedparten af økologiske forbindelser udpeget i Kommuneplan 2013\nhovedparten af potentielle økologiske forbindelser udpeget i Kommuneplan 2013\nhovedparten af lavbundsarealerne udpeget i Kommuneplan 2013\nfredsskovsarealer udpeget i Kommuneplan 2013\nvæsentlige fredede arealer (natur- og landskabsfredninger)\nvæsentlige arealer beskyttet i henhold til Naturbeskyttelsesloven, levesteder for Bilag IV-arter m.fl.\nfølgende kommunale arealer: Sitkabakken Hundested, Ullerup Erhverv del i nord, Hanehovedvej Gl. Møllevej, ved Ebbedal og Kregme Skole, Kildebakkevej ved Lille Kregme St., Ølsted Grusgrav vest og Sølager, der ikke forventes anvendt til bebyggelse.\nBeslutning fra Udvalget for Miljø og Plan, 3. november 2021, pkt. 590:\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 894:\nMed ændring af planloven i 2017 er der foretaget en forenkling af kommunernes planlægning for natur, så de tidligere to kommuneplan temaer ”Grønt Danmarkskort” og ”Naturbeskyttelsesinteresser” er samlet til ét planemne – et naturtema som skal indgå ved den kommende kommuneplanrevision. Grønt Danmarkskort består af udpegninger af den eksisterende og potentielle natur samt de eksisterende og potentielle økologiske forbindelser (spredningskorridorer).\nNogle udpegninger følger næsten direkte af lovens prioriteringer, da de allerede i dag, i et eller andet omfang, er beskyttet efter anden lovgivning. Disse arealer er for størstedelen udpeget til enten eksisterende natur eller eksisterende økologisk forbindelse. Derudover er der udpegninger, som i højere grad er op til kommunens valg og prioritering. Det er arealer udpeget til potentiel natur eller potentiel økologisk forbindelse. Grønt Danmarkskort skal, når det er færdigudpeget, tjene som et strategisk planlægnings- og prioriteringsværktøj, der kan anvendes af både kommuner, staten, foreninger og fonde som grundlag for en prioritering af kommende naturindsatser.\nRetningslinjerne i kommuneplanen skal indeholde Byrådets prioritering af kommunens naturindsats inden for Grønt Danmarkskort og en beskrivelse af, hvordan Grønt Danmarkskort søges realiseret.\nDer blev i 2018 nedsat lokale naturråd i hele Danmark. Naturrådene skulle rådgive kommunerne om Grønt Danmarkskort. Det lokale naturråd for Nordsjælland anbefalede bl.a., at offentlige naturarealer udpeges og drives med henblik på at fremme biodiversitet. Begrebet naturarealer blev ikke nærmere defineret af det lokale Naturråd. Det vurderes, at det i denne sammenhæng forstås som større sammenhængende grønne arealer. Det lokale naturråd for Nordsjælland bestod af repræsentanter for 13 foreninger med natur-, landbrugs-, og fritidsinteresser.\nDet er ikke hensigtsmæssigt at iværksætte naturpleje på områder, der senere planlægges bebygget eller lign., hvorfor administrationen har gennemgået relevante kommunale arealer. Arealerne er primært vurderet efter potentielle naturværdier og planmæssige forhold, herunder egnethed for kommende salg til byudviklingsprojekter.\nUdvalget for Miljø og Plan havde en indledende drøftelse af temaet på møde i august 2020, og det blev gennemfået på temamøde for Byrådet april 2021.\nAdministrationens forslag til udpegning af arealer med potentielle værdier er udvalgt på baggrund af en række faglige temaer herunder arealernes fysiske forhold (De digitale naturkort). For arealer, der udpeges som potentiel natur, gælder, at udpegningen ikke må tillægges værdi ved kommunens administration efter planloven, før der foreligger planer om et konkret naturprojekt. På private arealer vil aftaler om konkrete naturprojekter være baseret på frivillige aftaler mellem lodsejer og Halsnæs Kommune.\nDe enkelte punkter er gennemgået nærmere (primært illustrative kort) i det vedlagte bilag "Bilag 1 tema Åbent land - afsnit Grønt Danmarkskort", hvortil der henvises. Nedenfor er kort opsummeret indholdet i relation til indstillingen.\nNatura-2000 områder indgår da dette er et lovkrav. Disse arealer indgår i eksisterende natur i Grønt Danmarkskort.\nDer er valgt de relevante dele af naturbeskyttelsesinteresserne udpeget i Kommuneplan 2013, hvilket i denne sammenhæng udgør langt hovedparten. Udeladt er typisk arealer, der ligger isoleret og derfor ikke kan indgå i at skabe en sammenhængende mosaik, eller arealer der er vurderet til at have lav naturværdi. Arealerne indgår i eksisterende natur i Grønt Danmarkskort og er derfor allerede i dag omfattet af anden lovgivet beskyttelse.\nDer er valgt de relevante dele af de potentielle naturbeskyttelsesinteresser udpeget i Kommuneplan 2013, hvilket i denne sammenhæng udgør langt hovedparten. Udeladt er typisk arealer, der ligger isoleret og derfor ikke kan indgå i at skabe en sammenhængende mosaik. Disse arealer indgår i potentiel natur i Grønt Danmarkskort.\nDer er valgt de relevante dele af de økologiske forbindelser udpeget i Kommuneplan 2013, hvilket i denne sammenhæng udgør langt hovedparten. Udeladt er typisk arealer, der er vurderet til at have lavt potentiale for at være egnet forbindelse. Disse arealer indgår i eksisterende forbindelser i Grønt Danmarkskort og er allerede i dag omfattet af anden lovgivet beskyttelse.\nDer er valgt de relevante dele af de potentielle økologiske forbindelser udpeget i Kommuneplan 2013, hvilket i denne sammenhæng udgør langt hovedparten. Udeladt er typisk arealer der er vurderet til at have ringe potentiale. Disse arealer indgår i potentielle forbindelser i Grønt Danmarkskort.\nDer er valgt de relevante dele af lavbundsarealerne udpeget i Kommuneplan 2013, hvilket i denne sammenhæng udgør langt hovedparten. Udeladt er typisk arealer, der vurderes ikke at medvirke til at skabe en sammenhængende mosaik, eller arealer der vurderes at have lavt potentiale for realisering. Disse arealer indgår i potentiel natur i Grønt Danmarkskort.\nDer er valgt de relevante dele af fredsskovsarealer, hvilket i denne sammenhæng udgør langt hovedparten. Udeladt er typisk arealer, der ligger isoleret og derfor ikke kan indgå i at skabe en sammenhængende mosaik, eller arealer der er vurderet til at have ringe interesse. Disse arealer indgår i eksisterende natur i Grønt Danmarkskort og er beskyttet efter skovloven.\nDer er valgt de relevante dele af fredede arealer (natur- og landskabsfredninger), hvilket i denne sammenhæng udgør langt hovedparten. Udeladt er typisk arealer, der ikke kan indgå i at skabe en sammenhængende mosaik, eller arealer der er vurderet til at have ringe interesse. Disse arealer indgår i eksisterende natur eller potentiel natur i Grønt Danmarkskort og er beskyttet efter naturbeskyttelsesloven.\nDer er valgt de relevante dele af arealer beskyttet i henhold til Naturbeskyttelsesloven, levesteder for Bilag IV-arter m.fl., hvilket i denne sammenhæng primært udgør væsentlige (større eller vigtige) arealer. Udeladt er typisk arealer, der ligger isoleret og derfor ikke kan indgå i at skabe en sammenhængende mosaik, små spredte arealer eller arealer der er vurderet til at have lille naturværdi. Disse arealer indgår i eksisterende natur eller eksisterende økologiske forbindelser i Grønt Danmarkskort og er allerede i dag omfattet af anden lovgivet beskyttelse.\nDer er valgt følgende kommunale arealer: Sitkabakken Hundested, Ullerup Erhverv del i nord, Hanehovedvej Gl. Møllevej, ved Ebbedal og Kregme Skole, Kildebakkevej ved Lille Kregme St., Ølsted Grusgrav vest og Sølager. Det er arealer i såvel byzone, sommerhusområder som landzone. I bilaget er deres potentiale til fremtidig udvikling (boliger, erhverv, sommerhuse eller andet) kort nævnt - men det er alle arealer, der er vurderet til at have et lavt potentiale for sådan byudvikling. Kommunale arealer med udviklingspotentiale er udeladt.\nBekendtgørelse nr. 1157 af 1. juli 2020 - Lov om Planlægning\nBekendtgørelse nr. 240 af 13. marts 2019 – Lov om naturbeskyttelse\nBekendtgørelse nr. 315 af 28. marts 2019 – Lov om skove\nDigitale naturkort, Miljøstyrelsen MiljøGIS\nVejledning til Grønt Danmarkskort\nUdpegningerne af Grønt Danmarkskort vil som udgangspunkt ikke medføre nye restriktioner for private grundejere. I det omfang, at området allerede er lovgivningsmæssigt beskyttet (typisk udpeget til eksisterende natur eller eksisterende økologisk forbindelse) på en eller anden måde, fortsætter denne beskyttelse på samme måde under Grønt Danmarkskort. For udpegede arealer kan der indgås frivillige aftaler med lodsejere om at fremme naturudviklingen. Et sådant naturprojekt kan føre til, at der skabes natur, som så efterfølgende vil være beskyttet f.eks. gennem Naturbeskyttelsesloven.\nUdpegningen af Grønt Danmarkskort for kommunale ejendomme vil have den betydning, at kommunen kan arbejde for at udvikle naturen på området. En udpegning af et kommunalt areal vil medføre, at området kun i særlige tilfælde vil kunne udnyttes til f.eks. ny boligbebyggelse, men det vil kræve et kommuneplantillæg og er kun muligt såfremt der ikke er udviklet beskyttet natur på arealet, hvilket der dog allerede er på flere af dem i dag. Der er ikke afsat budget til udvikling eller særlig pleje af nye kommunale arealer. Beslutningen vil derfor på nuværende tidspunkt ikke føre til en øget naturindsats på områderne med mindre andet besluttes.\nDe enkelte kommunale arealer er kort gennemgået i bilaget.\nBilag 1 tema Åbent land - afsnit Grønt Danmarkskort\nForslag til Kommuneplan 2021 - Klimatilpasning\nDette punkt forholder sig til det nye klimatema, som der skal være i en kommuneplan.\nder indarbejdes retningslinjer for lokalplanlægning, som sikrer robusthed over for oversvømmelse og erosion\nregnvand primært skal håndteres på egen grund - og hvis det ikke er muligt, skal det forsinkes\nrekreative værdier og natur skal indtænkes i løsningerne\nder ved store befæstede arealer tænkes alternative løsninger for at sikre, at regnvandet kan komme væk\narealer kan gøres midlertidigt oversvømbare, og\nder laves stedspecifikke retningslinjer med samme indhold som ovenstående punkt 1-5 alt afhængig af relevans for området.\nBeslutning fra Udvalget for Miljø og Plan, 3. november 2021, pkt. 591:\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 895:\nPunktet klimasikring - oversvømmelse og erosion været drøftet for Udvalget for Miljø og Plan 10 juni 2020. Der er arbejdet videre ud fra denne drøftelse, og resultatet præsenteret for Byrådet på temamøde d. 29. april 2021.\nVed planlovsændringen i 2018 kom der krav om, at der i kommuneplanen planlægges for forebyggelse af oversvømmelse og erosion, når der planlægges for byudvikling, fortætning, ændret arealanvendelse og tekniske anlæg. Retningslinjer omkring forebyggelse for oversvømmelse og erosion vil derfor alene blive anvendt ved større projekter som kræver lokalplanlægning.\nKortene er udarbejdet på grundlag af kilderne: oversvømmelse på terræn, overløb af kloak, havvandstigning, grundvandsstigning – oversvømmelse, samt erosion. Det vurderes at være de kilder, der er relevante og der, hvor der er data. Blandt de mange scenarier er valgt det scenarie, som anbefales af DMI og Erhvervsstyrelsen.\nDet er ikke vurderet, at nogle områder er så belastede af vand, at udnyttelsesmulighederne bør ændres eller fjernes helt.\nRetningslinjernes overordne formål er at sikre, at der i forbindelse med al større planlægning skabes robusthed over for oversvømmelse og erosion. Der er arbejdet med emnet på to niveauer:\n1) Der opstilles generelle retningslinjer som vil være gældende for al større planlægning. De bestemmelser, som allerede er i kommuneplanen, er udbygget kraftigt - indstillingens punkt 1-5.\n2) I forhold til de områder, der er udpeget som udfordrede i forhold til oversvømmelse og erosion, opstilles der retningslinjer for, at der skal etableres afværgeforanstaltninger - indstillingens punkt 6.\nIngen af retningslinjerne omhandler hvilke specifikke tiltag, der skal tages f.eks. i form af afværgeforanstaltninger eller tiltag til håndtering af regnvand, men beskriver alene, at der skal arbejdes med det. Hvilke konkrete tiltag der tages i forbindelse med et større planlægningsprojekt, beskrives i lokalplanen for projektet og afhænger af oversvømmeles- eller erosionskilde, projektet, stedet og ønsker fra bygherre.\nSe også "Bilag 1 tema Klima– afsnit Klimatilpasning "\nAt større nye bebyggelser bliver robuste i forhold til fremtidens klimaforandringer, og at det sker gennem en tilpasning til det konkret projekt og det specifikke sted.\nKlimatilpasningsinitiativerne vil blandt andet have den effekt, at spildevandssystemet kan aflastes for meget regnvand.\nBilag 1 tema Klima - afsnit Klimatilpasning\nForslag til Kommuneplan 2021 - Mindre emner og opsamling\nDette punkt forholder sig til ændringerne i Kommuneplanen generelt - rettelser i afsnit eller emner, som ikke har sit eget punkt\nKulturmiljøer videreføres uændret, som det var præsenteret i forslag til Kommuneplan 2017\nDer udpeges ikke yderligere kulturmiljøer\nDer lægges op til at arbejde med nye erhvervsudlæg i Frederiksværk og Ølsted\nTanken om et byomdannelsesområde ved K.A. Larssensgade i Frederiksværk opgives\nRetningslinjerne for terrænregulering, udvendige trapper og ombyggede containere og skurvogne i afsnittet by- og boligudvikling indføres også i afsnittet centerområder og detailhandel\nBruttoetagearealet for enkeltstående dagligvarebutikker ændres fra 1.000 m2 til 1.200 m2 jf. ændret mulighed i Planloven\nDer indføres et afsnit om bygningsbevaring og kriterierne for det (uændret fra Kommuneplan 2017)\nRetningslinjen om master udvides med, at telemaster som udgangspunkt bør tillades for at fremme den digitale kommunikation - dog under hensyntagen til væsentlige natur- og landskabsinteresser\nDet indføjes, at vindmøller ikke må opstilles i området udpeget til værdifuldt landskab - jf. vejledning om vindmøller\nDer indføres retningslinjer om solenergianlæg - både små anlæg og store anlæg (uændret fra Kommuneplan 2017)\nDer indføres en lang række ændringer i vandafsnittene Generelle retningslinjer og Vandløb, der alle er en direkte følge af ændringer i den overordnede lovgivning og planlægning\nBiofaktoren ændres, så den gavner biodiversiteten bedre\nDer indføjes et afsnit om biodiversitet i klimatemaet, som søger at sikre flora og fauna bedre ved større nye projekter, og at\nAlle øvrige sproglige, tekniske, opdaterings- og øvrige smårettelser, der ikke er gennemgået, godkendes.\nBeslutning fra Udvalget for Miljø og Plan, 3. november 2021, pkt. 592:\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 896:\nUndervejs i kommuneplanprocessen samt i forbindelse med almindelig sagsbehandling, ændringer i tendenser og lovændringer med mere, dukker der en række emner op, hvor der foreslås ændringer i kommuneplanen, som er vurderet at være af mindre betydning. De er samlet op, og præsenteres herunder. Se nærmere i "Bilag 1 - Mindre emner og opsamling".\nDer foreslås udpeget 10 kulturmiljøer - de samme som foresloges i forbindelse med Kommuneplan 2017: Spodsbjerg fyr og landskab, Lynæs, Stærekasserne (i Kregme), Arresødal, Bakkegaderne, Strandvejen/Prøvestenen, Kikhavn, Frederiksværk midte og krudtværket, Brederød og Liseleje.\nTorup, Tømmerup og Tollerup er vurderet nærmere i forhold til at udpege eventuelle supplerende kulturmiljøer. Det er ikke vurderet, at nogle af de tre steder rummer bebyggelser og strukturer, som kan betinge en udpegning som kulturmiljø.\nDette binder ikke noget. De nye udlæg vil blive indarbejdet i Kommuneplan 2025-processen eller kørt som selvstændige planprocesser (før Kommuneplan 2025).\nEfter opførslen af et helt nyt byggemarked og nærheden til virksomheder, der støjer, og de øgede krav om ikke at planlægge for støjfølsom anvendelse tæt på virksomheder - herunder især virksomheder af national interesse, så anses dette ikke længere for aktuelt.\nSe nærmere i dagsordenen for by- og boligudvikling. Terrænbestemmelserne har været indført i lokalplaner i de områder i mange år, mens de andre tiltag vil gælde på samme måder som i boligområder.\nPlanloven er lempet noget i forhold til butikker. For enkeltstående dagligvarebutikker er maksimumsstørrelsen øget til 1.200 m2 i Planloven, og det foreslås at følge med op, da dagligvarebutikkerne er bære dygtige i den størrelse i dag. Det vurderes, at den større butik dels giver større mulighed for, at en kæde ønsker at etablere en dagligvarebutik i et område, der mangler, og at vareudbuddet i en større butik vil blive bredere til glæde for forbrugerne.\nRedegørelsen handler primært om ændret anvendelse af værdifulde bygninger, strategi for bevaring og genbrug af karakteristiske bygninger og strukturer. Retningslinjerne er formuleret som hensigter med henblik på at kunne indarbejdes i lokalplaner og i mindre omfang at kunne bruges direkte.\nDer er kommet øget fokus på at sikre gode digitale forbindelse overalt i landet - også i yderområderne. Det kan ikke opnås uden, at man tillader opsætning af flere master - som nogle gange vil skulle placeres i områder, der er noget mere følsomme end f.eks. erhvervsområder. Det foreslås derfor, at der lægges op til generelt at tillade telemaster og som udgangspunkt kun tage hensyn til væsentlige natur- og landskabsinteresser.\nVindmøller skal så vidt muligt ikke opstilles i værdifulde landskaber, jævnfør Naturstyrelsens vejledning om opstilling af vindmøller. Dette princip har også tidligere været brugt, når der har skullet findes områder egnet til vindmøller. Derfor foreslås det indført som retningslinje.\nRetningslinjerne omfatter både små anlæg tilpasset enkeltejendomme eller mindre samlede bebyggelser og store anlæg, der leverer energi til nettet. Der er opstillet retningslinjer for, hvilke hensyn sådanne anlæg skal tage. Store anlæg kræver typisk supplerende planlægning, da det ikke på forhånd kan forudsiges, hvor der vil blive søgt om dem.\nÆndringerne i vandafsnittet er alene affødt af ændret lovgivning og vandområdeplanerne og vandhandleplaner.\nBiofaktoren er flyttet til klimafsnittet, og afsnittet er opdateret, så det bliver mere brugervenligt. Samtidig er det ændret, så biofaktoren i højere grad understøtter en god biodiversitet.\nEt nyt afsnit om biodiversitet, der primært har til hensigt at sikre eksisterende natur- og biologiværdier og at forstærke disse. F.eks. skal man se på, om regnvandshåndteringsanlæg kan indgå i et samspil, hvor biodiversiteten øges.\nKonsekvenserne for de enkelte smårettelser er oplistet herunder.\nDer vil kunne udarbejdes lokalplaner, der sikrer kulturmiljøerne. Det vil også være muligt at gøre det for at sikre et kulturmiljø, der f.eks. er under trussel af nybyggeri, ændringer eller lignende samt at sikre strukturen overordnet. Der er udarbejdet en lokalplan for kulturmiljøet i bakkegaderne.\nIngen konsekvenser, da der ikke har været nogle konkrete projekter for byomdannelse i området. De nærvedliggende erhverv vil dog blive mindre presset fremadrettet end, hvis der var blevet opført boliger på området.\nIngen konsekvenser vedr. terrænregulering, da det i praksis allerede har været sådan ved lokalplanlægning. Konsekvensen af at stille krav til udvendige trapper og elevatorer, hvis det skal kunne etableres er primært, at højne den arkitektoniske kvalitet af byggerierne, men også at skabe nogle mere attraktive adgangsforhold for beboerne især i dårligt vejr. Konsekvensen vedr. containere og skurvogne er lille, da de visuelt vil skulle fremstå som almindelige bygninger.\nKonsekvensen er, at butikkerne kan blive noget større og dermed have et bredere varesortiment. De vil dermed også optage mere plads i lokalområdet. Der vil altid skulle udarbejdes en lokalplan, hvor lokale forhold kan afklares.\nDer vil primært være konsekvenser ved udarbejdelse af egentlige bevaringsstrategier eller ved lokalplanlægning. Det vil dog være muligt at gribe ind og sikre særligt værdifulde eller historiske bygninger og strukturer, hvis de er truet.\nDer vil kunne komme flere telemaster op, og de vil visuelt påvirke omgivelserne - herunder landskab og naboer. Til gengæld vil dækningen også blive bedre, og de stadig større krav til datastrømme vil kunne understøttes bedre.\nDet vil ikke have nogle reelle konsekvenser i forhold til hidtil anvendt praksis, men understøtte denne.\nDet giver et bedre grundlag for at håndtere bestemmelser om sådanne anlæg i lokalplanlægningen - og ved større projekter.\nKonsekvensen af ændringerne vurderes at være af underordnet betydning for bygherre, men det vil på sigt kunne øge biodiversiteten i byerne. Afsnittet skulle gerne være blevet mere brugbart for en developer.\nKonsekvensen vurderes at være af underordnet betydning, men på sigt skulle det gerne føre til en øget bevågenhed over for den lokale flora og fauna - og at styrke den - også gennem byggeprojekter i byerne.\nBilag 1 - Mindre emner og opsamling\nDen 20. august 2019 besluttede Udvalget for Sundhed og Forebyggelse samt Udvalget for Ældre og Handicappede, at der skulle udarbejdes en politisk strategi på socialområdet for voksne og forenklede, borgerrettede kvalitetsstandarder. Den 19. december 2019 blev den politiske strategi godkendt. Den 16. september 2021 godkendte Byrådet (punkt 774) de første kvalitetsstandarder og nu fremlægges endnu fire borgerrettede kvalitetsstandarder til godkendelse. Sagen behandles parallelt i Udvalget for Sundhed og Forebyggelse og Udvalget for Ældre og Handicappede.\nDirektionen indstiller, at Byrådet godkender kvalitetsstandarder på voksenområdet.\nBeslutning fra Udvalget for Sundhed og Forebyggelse, 1. november 2021, pkt. 305:\nBeslutning fra Udvalget for Ældre og Handicappede, 2. november 2021, pkt. 527:\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 897:\nUdvalget for Sundhed og Forebyggelse samt Udvalget for Ældre og Handicappedes indstilling anbefales\nI 2019 besluttede Byrådet, at der skulle udarbejdes en ny politisk strategi med overordnede principper for området, og med afsæt i principperne skulle der udarbejdes nye forenklede og borgerrettede kvalitetsstandarder på voksenområdet. Den politiske strategi blev vedtaget i slutningen af 2019. Arbejdet med kvalitetsstandarder har imidlertid været udsat på grund af corona-relaterede opgaver i den mellemliggende periode.\nDen 16. september (punkt 774) godkendte Byrådet kvaliltetsstandarder for tidlig forebyggende indsats og socialpædagogisk støtte (serviceloven §§ 82a-b og 85), opsøgende indsats (serviceloven § 99), beskæftigelses- og aktivitetstilbud (serviceloven §§ 103 og 104), botilbud (serviceloven §§ 107 og 108 samt almenboliglovens § 105) og særligt tilrettelagt ungdomsuddannelse - STU (STU-loven)\nDer er nu udarbejdet udkast til yderligere fire kvalitetsstandarder, som forelægges politisk:\nKrisecenter for kvinder (serviceloven § 109)\nOphold på herberg og forsorgshjem (serviceloven § 110)\nLedsagelse (serviceloven § 97)\nStøtte til merudgifter (serviceloven § 100)\nDer er fokus på det borgerrettede aspekt, samtidig med at kvalitetsstandarden skal være mere end bare et overblik og en præsentation af tilbuddene. Det skal gerne medvirke til en første forventningsafstemning med borgeren om, hvad det er muligt at søge hjælp til for hvem - og hvad hjælpen typisk kan indeholde. Derfor er hovedvægten på en beskrivelse af formål, målgruppe og indhold. Kvalitetsstandarderne udgør sammen med de politiske principper en hovedvej, der beskriver Halsnæs Kommunes typiske tilbud. Men der vil altid blive foretaget en konkret og individuel vurdering af den enkelte borgers behov.\nKvalitetsstandarderne kommer til at ligge på hjemmesiden, som den tekst borgerne møder, når de læser om de enkelte tilbud. Så skal borgeren ikke forholde sig til forskellige tekster om samme emne forskellige steder. Der er enkelte undtagelser, hvor fx lovgivningen stiller krav til kvalitetsstandardens indhold eller indholdet i indsatsen er så kompleks, at det vurderes nødvendigt med en kort introduktionstekst på hjemmesiden suppleret af en længere kvalitetsstandard.\nKvalitetsstandarderne vil også blive udarbejdet i en trykt udgave, som kan udleveres til borgerne. Der arbejdes på, at det bliver i et "løsblads-system", således at borgere kan få de kvalitetsstandarder, der er relevante for vedkommendes situation og ikke skal forholde sig til et samlet katalog.\nAlle kvalitetsstandarderne forelægges både Udvalget for Sundhed og Forebyggelse og Udvalget for Ældre og Handicappede, da der er en tæt sammenhæng mellem de indsatser borgerne kan tilbydes på tværs af udvalgenes ansvarsområder- eksempelvis kan en borger kan have en indsats i eget hjem kombineret med ledsagelse. Det er derfor nødvendigt at se flere af disse kvalitetsstandarder i en sammenhæng.\nDer er stadig behov for at udarbejde følgende kvalitetsstandarder:\nMisbrugsbehandling (sundhedsloven §§ 141 og 142 samt serviceloven § 101) - afventer en analyse af området, som foretages i samarbejde med Komponent. Analysen forventes færdig i november.\nEfterværn (serviceloven § 76). Det er SSFs vurdering, at denne skal udarbejdes på tværs af områder, idet både Ungeværket og Handicap- og Voksenafdelingen har efterværnssager, ligesom der er snitflader til Familieafdelingen samt Børn, Unge og Læring omkring de unge. Den afventer derfor muligheden for at igangsætte en tværgående proces.\nKvalitetsstandarderne og den politiske strategi danner udgangspunkt for dialogen med borgerne om deres behov, muligheder for støtte og løsninger.\nKvalitetsstandarderne er udarbejdet på grundlag af den politiske strategi, de tidligere kvalitetsstandarder samt praksis på området. De forventes derfor ikke at have nye væsentlige konsekvenser for borgerne.\nDer har været nedsat arbejdsgrupper med medarbejdere fra Handicap- og Voksenafdelingen og relevante virksomheder, som har givet input til udarbejdelsen. Det var hensigten, at der i udarbejdelses-fasen skulle arbejdes mere med at få etableret bredere fælles drøftelse og forståelse af serviceniveauet i kvalitetsstandarderne. På grund af corona blev denne del udskudt. Den fremadrettede implementering af kvalitetsstandarderne skal derfor indeholde en mere konkret drøftelse af, hvad de betyder i hverdagen og hvordan de udmøntes.\nKvalitetsstandarderne skal sammen med den politiske strategi medvirke til at definere serviceniveauet og dermed prioritere de økonomiske rammer på området.\nKrisecenter og herberg\nLedsagelse og merudgifter\nHandleplan på voksenområdet 2022\nFor at understøtte den fortsatte faglige udvikling, imødekomme det økonomiske pres på området og efterleve kravene om effektivisering har Social Service og Familie udarbejdet en handleplan for voksenområdet for 2022. Handleplanen fortsætter arbejdet fra handleplanerne 2018-21.\nDirektionen indstiller, at Byrådet godkender handleplanen for Voksenområdet 2022.\nBeslutning fra Udvalget for Ældre og Handicappede, 2. november 2021, pkt. 526:\nBeslutning fra Udvalget for Sundhed og Forebyggelse, 1. november 2021, pkt. 306:\nBeslutning fra Udvalget for Sundhed og Forebyggelse, 23. august 2021, pkt. 291:\nBeslutning fra Udvalget for Ældre og Handicappede, 24. august 2021, pkt. 507:\nJf. punkt 494, Godkendelse af dagsorden, udsættes sagen til efter vedtagelse af budgettet.\nUdvalgsformand Thue Lundgaard Curry (Ø) stillede forslag om at udsætte punkt 507 til næste møde:\nFor stemte: Tommy Frøslev (A), Torben Hedelund (A), Kirsten A. Lauritsen (A), Ole S. Nielsen (O), Thue Lundgaard Curry (Ø)\nImod stemte: Sune Raunkjær (V), Susan Eirfeldt (V)\nBeslutning fra Økonomiudvalget, 10. november 2021, pkt. 898:\nBehandling af handleplan på voksenområdet er sat på igen efter at budget 2022-25 er vedtaget, og handleplanen indgår som heri.\nSocial Service og Familier har udarbejdet en handleplan for voksenområdet 2022. Handleplanen udgør Social Service og Familiers bidrag til budgetprocessen og udgør grundlaget for den fortsatte faglige udvikling og for at opnå de nødvendige effektiviseringer i budget 2022-25. Dette i lighed med handleplaner for 2018-21.\nEffektiviseringen opnås ved at handleplanens tiltag gør det muligt at give 3-4 borgere lokale løsninger fremfor eksterne tilbud samt have fokus på, at tilbuddenes rammer matcher borgernes behov, således at brugen af særtakster/overkompenserende tilbud nedbringes. Alle afgørelser om nye tilbud baseres på en konkret, individuel vurdering og ændringer for borgere kan kun gennemføres baseret på denne faglige vurdering.\nInitiativer i handleplanen, som medvirker til at realisere effektiviseringen, er særligt de tiltag, som udvider eller styrker viften af lokale muligheder. Dertil kommer en række initiativer, som til stadighed sikrer et fælles fagligt grundlag på området samt udvikler nye faglige løsninger. Disse initiativer er med til at sikre budgetoverholdelsen både på kortere og længere sigt.\nHandleplanens initiativer er:\nFlow i de lokale tilbud: særligt i bofællesskabet Havlit, træningslejlighederne og opgangsfællesskabet Maglehøj med stort fokus på borgernes progression og deres muligheden for at få en bolig, der passer til dem. Derfor fortsættes dialogen om udslusningsboliger med boligselskaberne og muligheden for massiv støtte i eget hjem også.\nEtablering af nye tilbud med boliger: På baggrund af analyse i 2021 lægges en plan for og prioritering af mulighederne for at etablere social-psykiatrisk bofællesskab, special-plejepladser og et midlertidigt botilbud for borgere med autisme. Derudover fortsætter etableringen af skæve boliger.\nEtablering af akut-telefon: mulighederne undersøges med henblik på at skabe tryghed for borgere med behov for hjælp uden for almindelig åbningstid.\nSagsgennemgange: Systematisk vurdering af særtakster og hvorvidt der er et hensigtsmæssigt match mellem tilbuddets rammer og borgerens behov i eksterne tilbud. Derudover gennemgang af mindre områder.\nKonsolidering og videre udvikling af det fælles faglige grundlag for Handicap- og Voksenafdelingen, Center for Voksenstøtte, Sølager og Botilbuddene på grundlag af implementering af kvalitetsstandarder/ serviceniveauer.\nVidere udvikling af de faglige indsatser, hvilket sikrer at vi fremover til stadighed kan tilbyde en relevant vifte af lokale tilbud, som er omkostnings-effektive. Det drejer sig særligt om Åben Rådgivning, misbrugsindsatsen, tilbud på autismeområdet, helhedsorienterede indsatser og tilbud i relation til uddannelse/ STU.\nOvergang fra barn til voksen: I samarbejde med andre områder sikre en god overgang fra barn til voksen, således at de unge får et sammenhængende tilbud og vi har et godt grundlag for retvisende prognoser på området.\nVidere udvikling på Sølager: på grund af Corona er der behov for at genoptage en række udviklingsaktiviteter.\nHandleplanens tiltag skal hver især konkretiseres med hensyn til, hvordan det implementeres. Handleplanen er vedlagt som bilag.\nServiceloven, sundhedsloven (vedrørende misbrugsbehandling), Lov om Særligt Tilrettelagt Ungdomsuddannelse\nFor borgere: Handleplanen skal medvirke til at sikre, at områdets ressourcer udnyttes så effektivt som muligt til gavn for den samlede borgergruppe. Nogle af tiltagene vil i udgangspunktet være med til at sikre en bredere tilbudsvifte lokalt eller medvirke til at konsolidere det faglige arbejde, som borgeren gerne skal mærke som en faglig kompetent indsats. Andre tiltag har fokus på at effektivisere processer eller indsatser, hvor nogle borgere vil kunne opleve en omlægning af den måde støtten udføres.\nVed implementering af kvalitetsstandarderne vil serviceniveauer blive tilpasset og ensartet. Det vil for nogle borgere betyde, at de vil modtage støtte på en anden måde, eventuelt mindre støtte end de oplever i dag. Afgørelser for den enkelte borger vil altid bero på en konkret, individuel vurdering.\nFor medarbejdere: Handleplanen har fokus på at bevare et højt fagligt niveau i sagsbehandlingen og indsatsen for borgerne. Den grundlæggende tilgang er stadig at udvikle en myndighedsafdeling og virksomheder med et højt fagligt niveau blandt medarbejderne, hvor ny viden om effektive metoder bringes i spil, og hvor der er et godt arbejdsmiljø. Det er medarbejdernes evne til at handle og følge op, der skal sikre, at vi hjælper borgerne bedst muligt og samtidig får en økonomisk optimal indsats. Der er ikke indlagt besparelser på personaleressourcer i handleplanen.\nUdkast til handleplanen har været til høring/ drøftelse virksomhedernes MED-udvalg og i Handicap- og Voksenafdelingen. Deres bemærkninger er indarbejdet i handleplanen.\nUdkastet har også været til høring i Hoved-MED den 20. august 2021 og der var følgende bemærkninger:\n"Sagen beskrevet som en politisk sag, hvor der mangler hvad det betyder for medarbejderne. Ved lignende sager skal medarbejderdelen være med.\nMedarbejdersiden i Hoved-MED er bekymrede for, om visitation af flere elever med autisme, ( der får medhold i ankestyrelsen ) til STU, kan betyde at vores eget interne tilbud der er forankret i UKC, på sigt kan oppebære det antal pladser der er oprettet, hvilket på sigt kan betyde, at vi skal reducere i antallet af medarbejdere.\nReferater fra behandling af sagen i MED-udvalg kan ikke ses. Skal vedlægges denne sag" (vedlægges referatet til Hoved-MED).\nDer følges op på handleplanen en gang før udarbejdelsen af en handelplan for det efterfølgende år. Opfølgningen forelægges politisk.\nHandleplanen skal medvirke til at opfylde effektiviseringskrav på 3.933.000 kr. i 2022 og 3.083.000 kr. årligt i 2023-25. Handleplanen udgør et af Social Service og Familiers budgethåndtag.\nHandleplan for voksenområdet 2022\nKim Daugbjerg (A), stedfortræder