Investering i en intelligent, innovativ og bæredygtig industri\nEn ny strategi for Unionens industripolitik\n1.Europas industri i en ny industriel tidsalder\nIndustrien, der er den vigtigste drivkraft for produktivitet og innovation, har altid været det grundlag, som Europas velstand bygger på. Vi har allerede en stærk industriel base, men hvis vi skal opretholde og styrke Europas industrielle lederskab i en tid med globalisering, bæredygtighedsmæssige udfordringer og hurtige teknologiske ændringer, skal medlemsstaterne, EU-institutionerne og allervigtigst, industrien selv, gøre en betydelig indsats.\nI sine politiske retningslinjer har Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, understreget, hvor vigtigt det er for Europas økonomiske fremtid have en stærk og højtydende industri, og at det er nødvendigt at bringe industriens bidrag til EU's BNP op på 20 % igen senest i 2020. Industrien tegner sig for 36 mio. 1 direkte arbejdspladser og bidrager til EU-borgernes høje levestandard. Industrien spiller en nøglerolle som støtte for Europas globale førerrolle og internationale status. Formanden for Europa-Parlamentet har også for nylig igen henledt opmærksomheden på betydningen af Europas industrigrundlag som et fokusområde for vores politikker 2 .\nEuropa er den globale leder i mange industrisektorer, navnlig når det gælder sofistikerede produkter og tjenester med høj merværdi og lav CO2-udledning. Denne stilling er bygget på grundlag af et stort indre marked med 500 mio. forbrugere, stærke værdikæder, en veluddannet og talentfuld arbejdsstyrke og videnskabelig ekspertise i verdensklasse. Der skal imidlertid gøres en stor indsats for, at den europæiske industri kan imødegå de udfordringer og udnytte de mange muligheder, som den nye industrielle tidsalder byder på 3 .\nDen nye industrielle tidsalder kendetegnes ved det hastige tempo, som gør sig gældende for de økonomiske, samfunds- og miljømæssige forandringer og teknologiske gennembrud, tingenes internet, kunstig intelligens, energisystemer og bio-økonomi. Automatisering ved hjælp af IT transformerer traditionelle fremstillingsprocesser og arbejdets beskaffenhed. Industrien integreres i stigende grad i globale værdikæder med et stærkt servicekomponent. Fremspirende forretningsmodeller forstyrrer de traditionelle markeder.\nInnovation og værdiskabelse forandres grundlæggende af en ny generation af forbrugere, som forventer medskabelse af værdi, konnektivitet og resultatmålinger i realtid. Dette medvirker til at opbløde sondringen mellem fremstilling og tjenester. Data er blevet den nye konkurrencefaktor i vores forbundede verden. I en situation, hvor naturressourcerne er under pres, og klimaændringerne bliver en stadig mere mærkbar realitet, vil efterspørgslen efter bæredygtige produkter og et cirkulært forbrug stige eksponentielt.\nDisse tendenser er allerede en irreversibel realitet, og industrien er begyndt at gribe de muligheder, som de giver. Det er lykkedes EU-industrien at vende nedgangen i dens eksportmarkedsandele og dens bidrag til den samlede værditilvækst. EU-eksportens markedsandele er gradvist stigende, når det gælder varer, og stabil, når det gælder tjenester. For EU-27 4 er industriens bruttoværditilvækst steget med 6,4% i perioden 2009-2016 og for EU-28 med 4,7%. Bidraget fra fremstillingsektoren og input fra udvindingsindustrien og forsyningsselskaberne til den samlede værditilvækst udgjorde i 2016 21 % i EU-27 (19 % i EU-28) 5 . Værditilvæksten i fremstillingssektoren alene er siden 2009 vokset med 25 % i EU-27 (23 % i EU-28) i faste priser, idet dens bidrag som en andel af økonomien er vokset fra 15,5 % (14,7 % i EU-28) til 17,1 % (16,1 % i EU-28).\nKilde: Eurostat 6\nTendensen til faldende beskæftigelse i industrien er også blevet vendt. I perioden 2009-2013 faldt beskæftigelsen i industrien med 1,8 mio. arbejdspladser (5,4 %) i EU-27, men der er siden 2013 skabt over 1,5 mio. nye arbejdspladser netto i industrien. I fremstillingssektoren er beskæftigelsen vokset endnu hurtigere, navnlig når det gælder de højt betalte ingeniørjobs, kvalificerede jobs og ledelsesjobs 7 . Industriens øgede værditilvækst og beskæftigelse afspejles også af en årlig vækst i arbejdskraftens produktivitet på 2,7 % i gennemsnit i perioden 2009-2016. Væksten i arbejdskraftens produktivitet i EU tåler fint sammenligning med væksten i andre store økonomier, som f.eks. USA (+0,7 % i gennemsnit om året i perioden 2009-2015), Japan (+3.4 %) og Sydkorea (2,3 %) 8 .\nVi skal fortsætte bestræbelserne på at tilpasse os ændrede værdikæder, bæredygtighedsrelaterede udfordringer, ændringer i den globale efterspørgsel og fjerne de strukturelle svagheder, der stadig forekommer i vores erhvervsmiljø. SMV'er er særlig sårbare. Mange har stadig ikke de færdigheder, der er behov for i fremtidens industri, herunder basale IT-færdigheder. Den voksende produktivitetsforskel mellem de teknologisk førende og dem, der halter bagud, hindrer den potentielle vækst og undergraver den økonomiske og sociale konvergens og den territoriale sammenhæng. Europas konkurrenter investerer stærkt i opgraderingen af deres industri. Investeringsniveauet i EU er imidlertid endnu ikke tilbage på det historiske gennemsnit 9 . Samtidig vokser innovationskløften mellem EU og visse andre lande 10 , og store økonomiske aktører, som f.eks. Kina, er begyndt at konkurrere i præcis de sektorer med en høj værditilvækst, hvor Europa klarer sig bedst.\nDet er derfor nødvendigt, at vi styrker industriens evne til konstant at kunne tilpasse sig og være nyskabende ved at gøre det lettere at investere i ny teknologi og udnytte de ændringer, der følger af øget digitalisering og overgangen til en mere cirkulær lavemissionsøkonomi. Virksomhederne skal dog gøre deres del ved at opgradere det teknologiske grundlag, fremtidssikre forretningsmodellerne, internalisere principperne om bæredygtig udvikling og være innovative.\nDen industrielle omstilling rummer enorme muligheder, men for at kunne udnytte disse muligheder skal der foretages omfattende investeringer i avancerede fremstillingsteknologier, arbejdstagernes færdigheder og talent samt immaterielle aktiver såsom forskning og innovation. Hurtig omstilling kræver også et mere velfungerende indre marked. Med teknologien i førerrollen vil en moderne industripolitik kunne puste nyt liv i EU's regioner og skabe forudsætningerne for tilpasning til et foranderligt globalt miljø.\n2.En stærkere europæisk industri\nSkabelse af vækst og beskæftigelse ved hjælp af innovation og investeringer har siden været i centrum for Kommissionens nøgleinitiativer, herunder navnlig investeringsplanen for Europa, strategien for det indre marked, kapitalmarkedsunionen, strategien for et digitalt indre marked og den nye dagsorden for færdigheder i Europa 11 . Oprettelse af energiunionen med sin ambitiøse fremsynede klimapolitik, gennemførelse af handlingsplanen for den cirkulære økonomi og en fokuseret indsats, der sætter EU på forkant med hensyn til realiseringen af målene for bæredygtig udvikling for 2030 vil også sætte skub i konkurrenceevnen og den bæredygtige udvikling 12 . Horisont 2020 og de europæiske struktur- og investeringsfonde spiller en afgørende rolle, når det gælder om at sætte skub i den industrielle innovation, og Kommissionen arbejder sammen med medlemsstaterne inden for rammerne af det europæiske semester om at gennemføre nationale reformer, der støtter vækst, beskæftigelse og investeringer. I Kommissionens oplæg om fremtiden for EU's finanser 13 anføres det, EU-budgettet også i fremtiden skal bidrage til at gøre EU's økonomi stærkere og mere modstandsdygtig.\nKommissionens tværgående politik om bedre regulering, som bør suppleres med lignende bestræbelser i medlemsstaterne på nationalt, regionalt og lokalt plan, bidrager til bedre lovgivning og bedre resultater for samfundet. Lovgivning af høj kvalitet giver den sikkerhed, der skal til for, at virksomhederne kan blomstre.\nØBedre regulering sikrer, at de økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser vurderes systematisk, og at konkurrence, innovation, digitalisering, investeringer, SMV'er, social- og forbrugerbeskyttelse og miljøet integreres i EU's politikformulering. Bedre regulering har til formål at sikre, at ny lovgivning opfylder målene med færrest mulige omkostninger, og at gældende lovgivning gennemgås regelmæssigt, således at unødvendigt bureaukrati identificeres og elimineres.\nØSamtidig giver Kommissionens program om målrettet regulering fortsat gode resultater i form af en forenkling af den gældende lovgivning og reduktion af unødvendige omkostninger 14 . REFIT-platformen 15 og den dertil knyttede webside "Let byrden" opfordrer ligeledes virksomhederne og civilsamfundet til at stille forslag om forenkling af lovgivningen, som gennemgås på siden.\nØDet er af afgørende betydning, at de berørte parter, bl.a. virksomhederne, bidrager til at forbedre kvaliteten af EU's lovgivning 16 . Kommissionen opfordrer derfor de berørte parter til tidligt i processen at give deres mening til kende om dens initiativer og evalueringer. Kommissionen modtager også meget gerne detaljeret dokumentation og input til sine høringer og feedback om sine forslag.\nDisse politikkers stærke fokus på industrien suppleres af sektorspecifikke foranstaltninger rettet mod f.eks. stålindustrien, rumfartsindustrien og forsvarsindustrien 17 og af et stærkt fokus på vigtige støtteteknologier.\nØMed meddelelsen "Stål: Bevaring af holdbare jobs og vækst i Europa" tog Kommissionen skridt til at styrke EU's forsvar mod urimelig handelspraksis. Der stilles i meddelelsen forslag til foranstaltninger på EU-plan og nationalt plan, der tager sigte på at løse den europæiske stålindustris langsigtede problemer og spørgsmålet om industriens bæredygtighed, navnlig i form af modernisering og investeringer i innovation (f.eks. gennem offentlig-private partnerskaber).\nØI oktober 2016 vedtog Kommissionen på baggrund af rumfartssektorens strategiske betydning for Europa "En rumstrategi for Europa" med henblik på at opnå den bedst mulige udnyttelse af fordelene ved rummet for samfundet og EU-økonomien, skabe det rette økosystem i Europa for iværksætteri inden for rumsektoren, styrke Europas position som førende i rummet og øge Europas andel af det globale rummarked.\nTiden er nu kommet til at gøre status over de fremskridt, der er gjort, og tage fat på de resterende problemer. Som det så tydeligt fremgår af Europa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2017 18 og Rådets konklusioner af 15. december 2016 og 23. juni 2017 og af den overvældende interesse og støtte fra de berørte parter, er der bred enighed om, at der er behov for en fremsynet helhedsvision for Europas industri. Vi har således gode forudsætninger for i fællesskab at styrke Europas industrigrundlag med udgangspunkt i Kommissionens 10 politiske prioriteter.\nNærværende meddelelse, som bygger videre på den europæiske industridag, der blev afholdt tidligere på året, og på de forskellige bidrag fra de berørte parter, er en reaktion på dette behov, idet den opstiller en strategi for en intelligent, innovativ og bæredygtig industri, som bidrager til øget konkurrenceevne, vækst og beskæftigelse til gavn for alle. Gennemførelsen af strategien kræver, at der er en fælles vilje, og at industrien og samtlige relevante berørte parter på EU-plan, nationalt og regionalt plan gør en systematisk indsats.\nØDen første europæiske industridag fandt sted den 28. februar 2017 med ca. 600 deltagere fra en lang række forskellige erhvervssektorer og civilsamfundet fra hele EU, som mødtes for at drøfte resultaterne af EU's industripolitik og hvad fremtiden indebærer for den europæiske industri. Drøftelserne viste, at der er bred enighed om, at EU-politikkerne bidrager til at løse industriens langsigtede problemer og har hjulpet med at identificere de områder, hvor der er behov for yderligere tiltag.\nVi bør derfor bygge videre på det vellykkede samarbejde, der blev indledt på den første europæiske industridag, og gøre samarbejdet til en regelmæssig og struktureret begivenhed.\n3.Et stærkere og mere retfærdigt indre marked: bedre muligheder for borgere og virksomheder\nEt stærkere og mere retfærdigt indre marked er den vigtigste forudsætning for den europæiske industris succes. Det indre marked skal lette de europæiske virksomheders integrering i europæiske og globale værdikæder og fungere som hoveddrivkraften for industriens konkurrenceevne. Det skal samtidig hjælpe industrien, borgerne og lokalsamfundene med at tilpasse sig sociale, økonomiske og miljømæssige ændringer. Fordelene ved den industrielle omstilling skal fordeles bredt, og dem, der ikke får del heri, skal også kunne finde muligheder og få støtte til at tilpasse sig. Livslang læring, lige muligheder og lige adgang til uddannelse, videreuddannelse og teknologiske færdigheder er afgørende for opbygningen af en sådan modstandsdygtighed.\nKommissionen har i løbet af de seneste to år forelagt en lang række foranstaltninger, der tager sigte på at sætte Europa og europæiske virksomheder i stand til at udnytte mulighederne i det indre marked. Den europæiske dagsorden for den kollaborative økonomi 19 stimulerer en afbalanceret udvikling af kollaborative forretningsmodeller, som også rummer et betydeligt potentiale for at gøre økonomien mere ressourceeffektiv. Moderniseringen af standardiseringssystemet 20 vil bidrage til, at der tilvejebringes aktuelle markedsbaserede standarder, som sætter vores industri i stand til at udnytte mulighederne i nye markedssegmenter. Servicepakken 21 tager sigte på at fjerne uforholdsmæssige reguleringsmæssige hindringer, lette erhvervsudøveres mobilitet og strømline de procedurer, som tjenesteleverandører skal følge, når de udvider deres aktivitetsområde til at omfatte andre EU-lande. I et af de seneste initiativer, nemlig overholdelsespakken 22 , sættes der stærkt fokus på at håndhæve reglerne for det indre marked og hjælpe borgerne og virksomhederne med at gøre det indre marked til en håndgribelig realitet.\nFor at styrke det indre marked yderligere har Kommissionen desuden til hensigt at foreslå regler til forenkling af den måde, som gensidig anerkendelse fungerer på, og revidere bestemmelserne om markedsovervågning for at sikre produktsikkerheden og yde de godt 500 markedsovervågningsmyndigheder bedre assistance i koordineringen og udøvelsen af deres opgaver. Kommissionen vil forelægge en række initiativer til modernisering af reglerne om intellektuel ejendomsret. For at sætte myndighederne bedre i stand til at anvende offentlige indkøb som en drivkraft for intelligent, bæredygtig og innovativ teknologi har Kommissionen desuden til hensigt at foreslå foranstaltninger, der skal sætte skub i strategiske indkøb og bistå medlemsstaterne med de indkøbsmæssige aspekter af store infrastrukturprojekter.\nHvis vi skal kunne klare det betydelige pres, som den igangværende industrielle omstilling lægger på den europæiske industri, og den tilpasning af arbejdsstyrken, der er nødvendig, bør der sættes særlig fokus på at opbygge modstandsdygtighed og yde bistand til borgerne og de forskellige samfund, således at de kan gribe de muligheder, der følger af omstillingen. Uddannelsessystemerne skal sikre, at arbejdsstyrken tilegner sig de rette færdigheder, således at der sættes skub i omstillingen og det undgås, at der opstår større sociale forskelle. Disse færdigheder skal udvikles længe før, man integreres på arbejdsmarkedet, og de skal ajourføres igennem hele arbejdslivet. Det er af afgørende betydning, at de vigtigste berørte parter, herunder arbejdsmarkedets parter, inddrages med henblik herpå.\nEU's dagsorden for færdigheder 23 indeholder 10 nøgleinitiativer, der skal sikre bedre færdigheder i Europa, lige fra initiativer, der tager sigte på at tackle problemet med manglende grundlæggende færdigheder, som er et problem, der berører over 70 mio. voksne i Europa, til foranstaltninger, der tager sigte på at støtte udvikling og identifikation af de færdigheder på højt niveau, der bliver brug for i nye erhvervssektorer. Kommissionen støtter i samarbejde med OECD medlemsstaterne med at udvikle nationale færdighedsstrategier. Kommissionens fremsynede strategiske plan for sektorsamarbejde om færdigheder 24 vil om kort tid blive udvidet til at omfatte flere vigtige industrisektorer, som f.eks. bygge-, stål- og papirsektoren, grønne teknologier og vedvarende energi, additiv produktion og søfart. I forbindelse med koalitionen for digitale færdigheder og jobs 25 foreslås der konkrete tiltag til uddannelse og videreuddannelse af europæiske borgere og arbejdstagere som følge af digitaliseringen. Den europæiske søjle for sociale rettigheder 26 , som blev lanceret for nylig, vedrører fremtidens arbejde og det stadig mere digitale arbejdsmarked. Den har bl.a. til formål at løse de problemer, der kan opstå som følge af nye atypiske ansættelsesforhold og arbejdsvilkår samt adgang til social beskyttelse.\nKommissionen agter at gøre Den Europæiske Socialfond endnu mere resultatorienteret med henblik på at gøre arbejdsmarkedet mere modstands- og konkurrencedygtigt. De nationale arbejdsmarkedspolitikker spiller en vigtig rolle med hensyn til identifikation af kommende kvalifikationsbehov og anvendelse af Den Europæiske Socialfond med det sigte at opnå en bedre håndtering af forandringerne og yde bistand til relevant uddannelse. Erasmus+ er ligeledes et vigtigt instrument, der bidrager til udvikling af nye færdigheder ved hjælp af læring i udlandet. Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen yder støtte til arbejdstagere, der afskediges som følge af globaliseringen eller krisen.\n4.Opgradering af industrien med henblik på den digitale tidsalder\nIndustriens fremtid vil være digital. Den digitale omstilling er kernen i den igangværende industrielle revolution. Fremskridt inden for diverse teknologier som f.eks. big data, kunstig intelligens og robotteknologi, tingenes internet og højtydende databehandling har en indvirkning på selve arbejdets karakter og samfundet som helhed 27 . De nye digitale teknologier betyder, at industriens servicekomponent bliver endnu vigtigere. Europas vækst og konkurrenceevne afhænger derfor af, at der tilskyndes til indførelse af intelligente teknologier i de industrielle værdikæder, og at der skabes stabil vækst.\nEuropa er den globale leder i mange fremstillingssektorer, og europæiske virksomheder er ofte helt i front, når det gælder digitalisering og automatisering i vigtige industrisektorer 28 . Europa spiller en mindre rolle i data- og platformsøkonomien, og SMV'er har ikke været gode til at indføre digital teknologi 29 . Kun en femtedel af EU's virksomheder har en høj grad af digitalisering 30 . Virksomhederne er nødt til at gøre deres del selv ved at påtage sig de indledende investeringer i digitale teknologier og udnytte de produktivitetsgevinster og innovationsfordele, som disse giver. Forretningsmodeller og -procedurer vil formodentlig ændre sig, ledere og personalet kan blive nødt til at tilegne sig nye færdigheder, og omstillingen kan meget vel komme til at gå hurtigere. Manglende digitalisering har imidlertid også konsekvenser, idet virksomhedernes konkurrenceevne, markedsandel og i sidste ende beskæftigelsen sandsynligvis vil blive reduceret med risiko for, at selve virksomhedernes overlevelse bringes i fare.\nI den overordnede strategi for digitalisering af EU's industri 31 sættes der derfor stærkt fokus på digitalisering af hele industrien. Med den europæiske platform for nationale initiativer om digitalisering, som blev lanceret i marts, indføres der en fælles europæisk koordineringsramme, og der sættes skub i digitaliseringspolitikkerne i alle medlemsstaterne 32 . Kommissionen investerer også i oprettelsen af digitale innovationsknudepunkter og andre teknologicentre, som kan tilbyde EU's virksomheder bedre koordinerede støttetjenester. Dette gør det muligt at nå ud til de virksomheder, som endnu ikke har påbegyndt den digitale omstilling.\nDigitale industriplatforme (f.eks. det industrielle internet og industrielle dataplatforme) har til formål at samle forskellige teknologier og applikationer, hvilket letter udviklingen af nye produkter, processer og især nye forretnings- og tjenestemodeller. Kommissionen er i færd med at udsende specifikke indkaldelser af forslag til støtte for udviklingen af disse platforme på en række områder, som f.eks. automatisering og samarbejde i fremstillingssektoren, præcisionslandbrug og energi.\nDer findes mange andre initiativer inden for det digitale indre marked, som tilskynder til digitalisering i industrien og modernisering af de offentlige tjenester, herunder tiltag om IKT-standardisering 33 , offentlig administration 34 , højhastighedskonnektivitet (inklusive 5G) og tingenes internet. Midtsvejsrevisionen af strategien 35 viser imidlertid, at Europa er nødt til at intensivere sine bestræbelser. Kommissionen agter i denne embedsperiode at fremlægge en række ambitiøse initiativer, som skal tilvejebringe det digitale indre marked, som det europæiske erhvervsliv har behov for. Disse initiativer vedrører spørgsmål, som f.eks. udvikling af dataøkonomien, kunstig intelligens og højtydende databehandling, som er en forudsætning for intelligente industrielle økosystemer og big data-applikationer.\nDen omfattende cybersikkerhedspakke 36 , der er vedtaget i dag, er et vigtigt bidrag til håndteringen af cybertrusler, og den styrker Europas stilling med hensyn til datasikkerhed og databeskyttelse yderligere. Initiativet om oprettelse af et cybersikkerhedsekspertisenetværk og et europæisk forsknings- og ekspertisecenter inden for cybersikkerhed har til formål at støtte udviklingen af industrielle kompetencer. Dette vil også sætte skub i EU's bestræbelser på at blive førende på verdensplan i udviklingen af digitale teknologier af næste generation. Initiativet vedrørende frie datastrømme kommer til at fremme den europæiske dataøkonomi, idet det fører til leveringen af bedre og mere konkurrencedygtige datatjenester.\nDen mest avancerede digitale infrastruktur og udnyttelse af passende spektrumressourcer er også afgørende for både udviklingen af banebrydende digitale innovationer, som f.eks. additiv produktion eller automatiseret kørsel, og for udbredelse af digitalisering til alle dele af økonomien og til borgerne. EU og medlemsstaterne skal tilvejebringe de rette rammebetingelser for udviklingen af sådanne infrastrukturer. Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer forventes at bidrage med over 20 mia. EUR til investering i projekter og er således allerede blevet en vigtig drivkraft for investeringer i digital infrastruktur. Horisont 2020, Connecting Europe-faciliteten og de europæiske struktur- og investeringsfonde investerer også intensivt i fremtidens vigtige digitale teknologier 37 .\nKonnektivitet af næste generation, navnlig 5G, er grundlaget for fremtidens forretningsmodeller. Selvkørende biler, tingenes internet og utallige andre applikationer, som er en forudsætning for en stærk industri i fremtiden, kan ganske enkelt ikke lade sig gøre uden hurtigere og gnidningsløse internetforbindelser. Der gøres en enorm indsats for at fremskynde indførelsen af 5G, som potentielt vil kunne give den europæiske industri en fortrinsstilling og en konkurrencefordel på verdensmarkedet.\n5.Udbygning af EU's førerposition i en cirkulær lavemissionsøkonomi\nEU bestræber sig på at opnå en bæredygtig udvikling inden for alle sektorer og er drivkraften bag Parisaftalen om klimaaktioner og 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling. EU er helt i front, når det gælder den globale overgang til cirkulær lavemissionsøkonomi Europa skal nu udnytte denne førerposition i alle sektorer og imødegå den stigende konkurrence inden for grøn produktion og ren energiteknologi.\nOmstilling af vores virksomheder til mere bæredygtige og ressourceeffektive forretningsmodeller vil ikke blot bidrage til at beskytte miljøet, men vil også give en konkurrencefordel i form af store omkostningsbesparelser 38 . Omstilling vil kunne skabe flere arbejdspladser og muligheder for arbejdstagere og iværksættere. I december 2017 vil Kommissionen fremsætte forslag til en række nye tiltag til fordel for den cirkulære økonomi. Der vil bl.a. blive fremsat forslag til en strategi for plast i den cirkulære økonomi i Europa, bl.a. i form af foranstaltninger, der skal fremme innovation og investeringer. Med en hurtigere udvikling af bioøkonomien vil EU bedre kunne fremskynde overgangen til en cirkulær lavemissionsøkonomi, hvilket vil fremme produktionen af vedvarende biologiske ressourcer og forarbejdningen heraf til biobaserede produkter og energi. I takt med, at EU's virksomheder i stigende grad bliver integreret i de globale forsyningskæder, er det ikke muligt at arbejde hen imod en cirkulær økonomi alene. I lyset af den strategiske betydning, som råstoffer har for EU's fremstillingsindustri 39 , er Kommissionen i færd med at implementere en lang række tiltag inden for rammerne af EU's råstofinitiativ, og den vil fortsat bestræbe sig på at sikre stabile forsyninger af bæredygtige råstoffer til rimelige priser. Visse råstoffer er særlig kritiske, eftersom de har stor økonomisk betydning og er forbundet med en høj forsyningsrisiko. Sideløbende med denne strategi har Kommissionen forelagt en revideret liste over råstoffer af kritisk betydning for EU 40 .\nKommissionen har allerede forelagt de fleste forslag til lovgivning om gennemførelse af rammestrategien for energiunionen og Parisaftalen og koncentrerer sig nu om at få truffet konkrete tiltag til at fremskynde gennemførelsen. Selv om Parisaftalen er et afgørende vendepunkt for verden, er der stor forskel på den indsats, der gøres på nationalt plan. Eftersom der derfor fortsat er ulige vilkår, vil risikosektorer modtage gratis emissionskvoter inden for rammerne af EU's emissionshandelssystem (ETS). EU's klimapolitik indeholder også muligheder for at yde direkte støtte til lavemissionsinnovation i industrisektoren 41 . Under NER 300-finansieringsprogrammet "Reserven for nytilkomne" er der tildelt 2,1 mia. EUR til 39 stærkt innovative projekter. For perioden efter 2020 er der planer om at afsætte ETS-kvoter til oprettelse af en innovationsfond til støtte for demonstration i stor målestok af innovative lavemissionsteknologier til den energiintensive industri, vedvarende energikilder samt CO2-opsamling og -lagring. Der vil blive oprettet en moderniseringsfond til støtte for moderniseringen af energisektoren i de ti medlemsstater med den laveste indkomst.\nI pakken om ren energi 42 , der blev vedtaget i november sidste år, fremsætter Kommissionen forslag om nye rammebestemmelser, der tager sigte på at fremskynde, omdanne og konsolidere den europæiske økonomis overgang til renere energi, samtidig med at den fastholder EU's førende rolle og den europæiske økonomis konkurrencedygtighed. Pakken kommer til at skærpe konkurrencen på detailmarkedet for elektricitet og åbne det for nye tjenester og forretningsmodeller. Den omfatter også en befordrende ramme, der tager sigte på at støtte overgangen til en cirkulær lavemissionsøkonomi gennem konkrete foranstaltninger på kort sigt, som skal bidrage til at opnå håndgribelige resultater for EU-industrien, regionerne, byerne, arbejdsstyrken og borgerne. For at fremskynde markedets indførelse af innovation på globalt plan agter EU sammen med de nordiske lande i fællesskab at være vært for et globalt topmøde i 2018, nemlig et ministermøde inden for rammerne af "Mission innovation og ren energi", inden for hvilket de internationale partnere har afgivet tilsagn på op til 85-90 % af investeringerne i ren energi på verdensplan.\nDer bør også sættes stærkt fokus på lavemissionsmobilitet. Som opfølgning på strategien for lavemissionsmobilitet fra 2016 og mobilitetspakken 43 fra foråret 2017 vil Kommissionen til efteråret fremlægge nye forslag, der bidrager til dette mål, herunder strengere CO2-standarder for personbiler og varevogne for perioden efter 2020/2021 og en handlingsplan for infrastruktur for alternative brændstoffer til støtte for udrulningen af en EU-omspændende opladningsinfrastruktur.\nHvis Unionen skal forblive konkurrencedygtig på dette område, skal de manglende led i de relevante værdikæder fyldes ud. Netop derfor er investeringer i batterier af strategisk betydning. For at sætte gang i industriledede initiativer, der tager sigte på en fuldgyldig værdikæde for batterier i EU til både mobil og stationær anvendelse, agter Kommissionen at holde et møde med de berørte parter 44 for at hjælpe med at optimere en eventuel offentlig intervention. Dette vil i begyndelsen af 2018 blive fulgt op af et forslag til CO2-standarder for lastvogne og busser (tunge køretøjer).\nØEn moderne og konkurrencedygtig bilindustri er kritisk for EU's økonomi, som i stigende grad anvender automatisering, digitalisering og det højeste miljøpræstationsniveau. Målet er at sikre, at de bedste løsninger med hensyn til lavemissionsmobilitet, sammenbundet mobilitet, udstyr og køretøjer udvikles, udbydes og fremstilles i Europa, og at vi har den mest moderne infrastruktur på plads til støtte herfor. Den europæiske bilindustri vil skulle foretage en hurtig og vidtrækkende omstilling for at forblive konkurrencedygtig og stå stærkt på det globale marked. De problemer, der blev synliggjort af "Dieselgate" er samtidig muligheder: For at genvinde tilliden skal EU's bilindustri anerkende betydningen af at indføre mere bæredygtige teknologier og nye forretningsmodeller. Der er ved at blive etableret elektriske ladestationer overalt i Europa, og de offentlige myndigheder arbejder sammen med den private sektor om at udvikle Europas kapacitet inden for batteriteknologi. Europas bilindustri skal tage denne udfordring op, skærpe indsatsen og fremskynde overgangen til elektriske køretøjer og andre lavemissionsteknologier. Hvis Europa griber denne mulighed, giver det pote i form af varige jobs og en bedre levestandard i Europas regioner og samfund.\nKommissionen er desuden i færd med inden for rammerne af kapitalmarkedsunionen at udarbejde en strategi for bæredygtig finansiering, som skal gøre det lettere at rette private midler mod mere bæredygtige investeringer. En skarpere sondring mellem bæredygtige investeringer og andre investeringer er afgørende for at kunne tage højde for risici og afkast bredt set i forbindelse med langsigtede investeringsbeslutninger, og en sådan sondring vil ligeledes øge tilliden til projektets gennemførelse, offentliggørelse og mærkning.\n6.Investering i fremtidens industri\nInvesteringer med oprindelse både i og uden for EU i infrastruktur såvel som nye teknologier er en forudsætning for, at industrien kan omstille sig. Selv om investeringsniveauet samlet set er gradvist stigende, er investeringerne i innovation og andre immaterielle aktiver fortsat lavere end hos mange konkurrenter. Europa skal sætte skub i kapitalinvesteringerne, lette indførelsen af lovende ny innovation og skabe mere favorable vilkår for, at dynamiske SMV'er kan vokse.\nDer er i overensstemmelse med "Juncker-planen", dvs. investeringsplanen for Europa, som blev fremlagt i november 2014, oprettet en Europæisk Fond for Strategiske Investeringer til støtte for strategiske projekter på tværs af kontinentet, som bidrager til at mindske investeringsunderskuddet. Med denne fond er det allerede lykkedes at mobilisere betydelige private investeringer i digital infrastruktur, energi, forskning, transport og udvikling af innovative projekter, dvs. omfattende investeringer i økonomien, som støtter det nylige opsving i investeringerne. Den Europæiske Investeringsbank-Gruppen har ligeledes skabt muligheder for egenkapitalinvesteringer, som er særlig kritiske for innovative virksomheder i opstartsfasen.\nØPr. juli 2017 er der blevet godkendt 572 transaktioner med støtte fra Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer med en samlet investeringsværdi på 225,3 mia. EUR (72 % af det samlede mål på 315 mia. EUR inden medio 2018). Disse transaktioner omfatter alle medlemsstaterne, og det forventes, at over 30 % af investeringerne vil komme over 445 000 SMV'er og midcapselskaber til gode.\nIfølge Kommissionens forslag om revision og forlængelse af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI 2,0) forventes det, at 40 % af EFSI's risikobærende kapacitet vil blive anvendt til at forbedre SMV'ers adgang til finansiering. Den Europæiske Investeringsbank har desuden planer om at udvide sin andel af finansieringen til midcapselskaber. Kommissionens forslag til en "omnibusforordning" tager samtidig sigte på at gøre det lettere at kombinere midler fra EFSI med midler fra de europæiske struktur og investeringsfonde for at opnå større virkning, herunder også til gavn for investeringsplatforme 45 .\nEn strategi, der skal resultere i en yderst konkurrencedygtig europæisk fremstillingsindustri, skal bygge på Europas styrker og aktiver i strategiske værdikæder inden for nye teknologier og gøre disse mere robuste. Dette kræver ofte, at de offentlige myndigheder og industrivirksomheder fra flere medlemsstater koordinerer deres bestræbelser og investerer i fællesskab. Kommissionen meddelelse om vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse (IPCEI) tager sigte på sådanne strategiske projekter 46 . Eksempler på værdikæder af strategisk betydning for Europa er energilagring og elektroniske chips. Når medlemsstaterne gør brug af sådanne værdikæder, kan de spille en vigtig rolle med hensyn til at fremme politikker og tiltag på områder, der er centrale for økonomisk vækst. For at opnå en mere proaktiv tilgang sammen med medlemsstaterne og industrien, når det gælder vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse, har Kommissionen til hensigt at oprette et strategisk forum med deltagelse af de vigtigste berørte parter, som skal udpege vigtige værdikæder og investeringsprojekter og overvåge de fremskridt, der gøres.\nDer gøres også vigtige fremskridt med kapitalmarkedsunionen og opstartsinitiativet inden for rammerne af strategien for det indre marked, som tager sigte på at lette adgangen til finansiering i de første faser af innovative virksomheders udvikling. Kapitalmarkedsunionen gør det lettere for virksomheder i alle sektorer at investere som følge af bedre adgang til alternative finansieringskilder. Reglerne for de europæisk venturekapitalfonde er ændret således, at de kan finansiere et bredere spektrum af virksomheder, og prospektforordningen er ændret med henblik på at gøre det lettere for SMV'er at skaffe penge. Der er ved at blive oprettet en paneuropæisk "venturekapital-fund of funds" med henblik på at dække behovet for store venturekapitalinvesteringer efter opstartsfasen.\nKommissionen vil nu evaluere, hvordan EU-lovgivningen kan tilvejebringe et mere rimeligt reguleringsmiljø til støtte for SMV'ers børsnotering på offentlige markeder. Der vil ligeledes blive truffet yderligere foranstaltninger vedrørende finansteknologier, navnlig med henblik på at fremme innovative finansieringsredskaber, som f.eks. crowdfunding, og at undersøge muligheden for at udvikle europæiske sikrede værdipapirer ("European Secured Notes") som et instrument til SMV-lån og infrastrukturlån 47 . For yderligere at bidrage til at løse problemet med utilstrækkelig finansiering af skridtet fra innovation til markedsføring vil Kommissionen undersøge muligheden for et europæisk opskaleringsinitiativ for venturekapital for at give venturekapitalfondene bedre forudsætninger for at øge deres investeringskapacitet.\nGrundet deres forskellige risikoprofiler og størrelsen eller omfanget af deres aktiviteter har visse sektorer vanskeligere ved at få adgang til finansiering end andre. Kommissionen træffer målrettede foranstaltninger i sektorer, som f.eks. rumfart og forsvar, for at bidrage til at give de forskellige led i forsyningskæden bedre forudsætninger for at udnytte nye muligheder. Med Den Europæiske Forsvarsfond har Kommissionen lanceret en vigtig katalysator for den europæiske forsvarssektors fremtid.\nØDen europæiske handlingsplan for forsvarsområdet 48 indeholder forslag til en række konkrete foranstaltninger til støtte for en mere effektiv udnyttelse af forsvarsbudgetterne og for et konkurrencedygtigt og innovativt industrielt grundlag. Det er navnlig meningen, at målene skal realiseres gennem oprettelse af en europæisk forsvarsfond og fremme af et åbent og konkurrencedygtigt forsvarsmarked i Europa. Den Europæiske Forsvarsfond er begyndt at give resultater 49 , navnlig i forbindelse med den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsrelateret forskning og forslaget om et program for udvikling af den europæiske forsvarsindustri. Sammen med medlemsstaternes bidrag til finansiering af fælles udviklingsprojekter kan fonden på mellemlangt sigt generere samlede investeringer i forskning og kapacitetsudvikling på forsvarsområdet på 5,5 mia. EUR årligt.\nBedre overordnede rammer for investering, herunder lovgivningsmæssig forudsigelighed, loyal konkurrence og retssikkerhed bør fortsat være et centralt emne for Kommissionens samarbejde med medlemsstaterne om reformer inden for rammerne af det europæiske semester som led i den tredje søjle i investeringsplanen for Europa. Nationale og regionale myndigheder, der har det finanspolitiske råderum, bør i højere grad støtte kvalitetsinvesteringer og mindske det investeringsunderskud, der er opstået siden finanskrisen.\nEU's og medlemsstaternes midler bør anvendes som incitament til at skabe merværdi i økonomien, uden at det er til hinder for udviklingen af et velfungerende privat marked for projektfinansiering. Unionen sørger for, at statsstøtte giver virksomhederne de rette incitamenter til at investere i forskning og udvikling, hvortil hører muligheden for at få samme støtte, som konkurrenter uden for Unionen får til lignende projekter, og den træffer andre konkurrencefremmende foranstaltninger, og sørger for, at de virksomheder, som får støtte, ikke har økonomiske fordele heraf, som har en negativ indvirkning på konkurrence og samhandelen mellem medlemsstaterne.\n7.Støtte til industriel innovation i praksis\nEuropa har produceret fremragende forskningsresultater på mange teknologiske områder, som enten direkte eller indirekte bidrager til udviklingen af en intelligent, innovativ og bæredygtig industri. Vi skal gøre en større indsats for at omsætte forskning til banebrydende innovation, der skaber nye markeder, som igen skaber vækst og beskæftigelse. Der er i øjeblikket alt for få virksomheder, som har held til at opskalere og blive store arbejdsgivere og førende på markedet. Europa er nødt til at skabe mere gunstige betingelser for, at risikobehæftede banebrydende innovationer resulterer i nye markeder og industrielt lederskab, navnlig inden for Europas grænser i stedet for andre steder. Der er også behov for en indsats for at fremskynde og forbedre indførelsen af nye teknologier, især når det gælder SMV'er og traditionelle industrisektorer.\nVækstvirksomheder og nyetablerede virksomheder, der opskalerer, skaber flere arbejdspladser end andre virksomheder. De er nyskabende og styrker Europas økonomi. Etablering af nye virksomheder er ikke noget problem i Europa 50 , men der er for få af de nyetablerede virksomheder, der overlever og vokser på langt sigt. Det er højvækstvirksomhederne, der er i stand til at opskalere, hvilket skaber holdbare arbejdspladser, økonomisk vækst og sætter skub i innovation på langt sigt. Kommissionen har derfor i sit opstarts- og opskaleringsinitiativ 51 fremsat forslag til en række foranstaltninger, som skal gøre det lettere at starte en ny virksomhed og at opskalere.\nNye virksomheder og dynamiske SMV'er har brug for adgang til risikokapital og et gunstigt erhvervsmiljø for at kunne innovere og vokse i Europa. De har brug for hjælp til at skabe kontakt til kvalificeret arbejdskraft, teknologicentre og støtteorganisationer både i og på tværs af regionerne for at fremskynde formidlingen af viden og for at kunne integrere sig i de globale værdikæder. Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi samler ledende erhvervsfolk, universiteter og forskningslaboratorier for at styrke Europas innovationskapacitet. Kommissionen faciliterer desuden en dialog om kvaliteten af klyngepolitikken 52 og træffer foranstaltninger, der skal gøre det lettere at integrere kreativitet, design og ikketeknologiske nyskabelser i særlig avanceret teknologi med henblik på at skabe nye produkter, nye industrielle værdikæder og puste nyt liv i traditionelle industrisektorer 53 .\nDer er brug for fremskridt på alle niveauer, således at det sikres, at de gældende retsregler giver den fleksibilitet, der er nødvendig for, at der kan finde innovation sted. Vi skal lære at tage højde for innovatorernes perspektiver, da de ofte har færre valgmuligheder end allerede eksisterende virksomheder. Kommissionen agter derfor at sætte fokus på innovationsprincippet gennem dagsordenen for bedre regulering. Innovationsprincippet betyder, at der tages højde for virkningerne for forskning og innovation ved udarbejdelse og gennemgang af lovgivning på alle politikområder for at sikre, at EU-bestemmelserne gør det lettere for virksomheder at få markedsadgang.\nVores konkurrencepolitik er en vigtig drivkraft for virksomhedernes innovation og investeringer. Der er en tæt forbindelse mellem graden af konkurrence og øget produktivitet, som i sig selv sikrer langsigtet holdbar økonomisk vækst. Konkurrencepolitikken sikrer, at virksomhederne kan skaffe deres rå- og hjælpestoffer på optimale betingelser og nyde godt af konkurrencedygtige afsætningsmuligheder for deres produkter, hvilket generelt fører til en bedre udnyttelse af samfundets ressourcer. Kommissionen nylige forslag om bemyndigelse af de nationale konkurrencemyndigheder tager sigte på yderligere at styrke en effektiv håndhævelse på alle niveauer, idet de nationale myndigheder træffer 85 % af alle beslutninger, som anvender EU's kartel- og monopolregler.\nKommissionen har også opfordret kraftigt til skattemæssig retfærdighed og forenkling 54 . Der er desuden for nylig fremsat forslag om en relancering af det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag, som indeholder vigtige incitamenter til at anspore virksomhederne til at innovere og ekspandere. Hvad angår moms - et område, der konsekvent udpeges som et af de mest byrdefulde lovgivningsområder 55 - agter Kommissionen allerede i år at fremsætte forslag, som skal forenkle virksomhedernes forpligtelser betydeligt og bane vejen for skabelsen af et fælles europæisk momsområde.\nMed hensyn til Unionens egen finansielle støtte til innovation, vil der inden for rammerne af Horisont 2020-arbejdsprogrammet for 2018-2020 blive overdraget et budget på 2,6 mia. EUR til et pilotprojekt, som er oprettet under Det Europæiske Innovationsråd, med det formål mere effektivt at kunne yde støtte til markedsskabende innovation. Der er desuden afsat over 2,2 mia. EUR til prioriterede områder 56 med henblik på at fremskynde innovation på området ren energi. De vigtigste målgrupper er innovatorer og virksomheder med et stort potentiale for opskalering, som ikke selv er i stand til at skaffe tilstrækkelige private investeringsmidler. Med dette pilotprojekt forsøger Det Europæiske Innovationsråd at sætte en ny kvalitetsstandard for meget lovende, men også potentielt risikofyldte innovationer, hvorved støtten på EU-niveau koncentreres.\nVi skal også sørge for, at vi spiller en førende rolle, når det gælder den strategiske teknologi for fremtidens industri. Højniveaugruppen vedrørende centrale støtteteknologier har til opgave at gennemgå de vigtigste støtteteknologier og fremsætte forslag til, hvordan man bedst muligt kan anvende dem i industrien 57 .\n8.Den internationale dimension\nÅben regelbaseret handel spiller en afgørende rolle for vores bestræbelser på at udnytte globaliseringen på bedst mulig vis. EU bruger sin forhandlingsposition til at fremme lige vilkår på verdensplan for bi- og multilaterale handelsforhandlinger, hvor dette har fået stadig større betydning. EU's handelsaftaler skaber økonomiske muligheder for europæere og dermed beskæftigelse 58 . Små og store virksomheder benytter handelsaftalerne, hvilket også har en gavnlig virkning på lokalt plan 59 . Men åben handel skal være retfærdig og bæredygtig. Styrkede handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter og nye rammeregler for screening af udenlandske direkte investeringer, som kan være til fare for sikkerheden eller den offentlige orden, vil bidrage til at sikre, at Europa driver handel på lige vilkår med resten af verden.\nEU har en ambitiøs handelsdagsorden med en række forhandlinger, der enten er i gang, eller som for nylig har mundet ud i aftaler. Der er navnlig tale om EU's aftale med Canada, der er blevet anvendt foreløbigt siden den 21. september 2017, og som vil fjerne 99 % af toldbarriererne, fjerne hindringerne for handel med tjenester og give EU's virksomheder bedre adgang til det canadiske marked for offentlige indkøb end nogen af Canadas andre handelspartnere. I juli 2017 nåede EU og Japan - verdens henholdsvis anden og fjerde største økonomier, som tilsammen tegner sig for 22 % af verdenshandelen - til politisk enighed om en ambitiøs aftale, som sender et klar budskab i en tid med mere protektionistiske tendenser andre steder i verden.\nEU's handelspolitiske beskyttelsesinstrumenter hjælper med til at sikre EU-virksomhederne loyal konkurrence, og Kommissionen gør fuldt ud brug af de muligheder, den har for at reagere på illoyal handelspraksis. Når Kommissionens to forslag om henholdsvis en modernisering af de handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger 60 og om ny antidumpingmetode 61 bliver vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet, bliver disse foranstaltninger endnu mere effektive med hensyn til at tackle betydelige markedsfordrejninger.\nHvad angår offentlige indkøb, anvender mange af EU's vigtige handelspartnere fortsat restriktive praksisser, der diskriminerer EU's virksomheder, og som ikke sikrer gensidig markedsadgang. Kommissionen opfordrer derfor til hurtig vedtagelse af dens reviderede forslag til et internationalt instrument for offentlige udbud, som skal fremme åben og gensidig adgang til det globale marked for offentlige indkøb.\nEU-reglerne skal også tilpasses til den globale konkurrences voksende udfordringer, såsom betænkelighederne ved udenlandske investorers strategiske opkøb af europæiske virksomheder med nøgleteknologier, navnlig statsejede virksomheder. Kommissionen fremsætter derfor i dag forslag til rammebetingelser for medlemsstaternes screening af udenlandske direkte investeringer, der kan udgøre en trussel for sikkerheden eller den offentlige orden, og forslag til en samarbejdsmekanisme og rammebetingelser for screening på EU-plan 62 . Ligesom nærværende meddelelse er disse rammebetingelser et vigtigt led i opfølgningen på Kommissionens oplæg om styring af globaliseringen.\n9.Partnerskaber med medlemsstaterne, regionerne, byerne og den private sektor\nSelv om det er EU, der forbedrer de overordnede betingelser for vækst, beskæftigelse og innovation, er de fleste af de instrumenter, der skal fremme og støtte industriens konkurrenceevne, tilgængelige på nationalt eller regionalt plan. Ambitionen om at styrke den europæiske industri på EU-plan skal derfor følges op af nationale reformbestræbelser, idet der tages hensyn til de specifikke nationale og regionale forskelle.\nKommissionen fortsætter sit samarbejde med medlemsstaterne inden for rammerne af det europæiske semester for at skabe betingelserne for en styrkelse af industriens konkurrenceevne, som f.eks. bedre rammebetingelser for investeringer, en produktivitetsforøgende ressourcefordeling og et mere gunstigt erhvervsmiljø. Reformer af produkt- og servicemarkederne skulle bidrage til en gnidningsløs mobilitet og værdikædeintegrering på tværs af geografiske og grænser og sektorer. Der er behov for en løbende reform af arbejdsmarkedet og de sociale systemer, således at de opfylder borgernes behov og fremmer innovation og tilpasning ved at give sikkerhed og støtte og give borgerne mulighed for at tage risici, deltage i uddannelse og livslang læring, tilegne sig de kvalifikationer, de har brug for, og tilpasse sig nye opgaver, karriereforløb og arbejdsliv.\nDet nye støtteprogram for strukturreformer giver mulighed for at yde praktisk bistand til gennemførelsen af strukturreformer inden for rammerne af det europæiske semester, og medlemsstaterne og regionerne kan få støtte fra den politiske støttefacilitet under Horisont 2020 og intelligent specialiseringsplatformen til specifikke reformer af deres forsknings- og innovationssystemer. Kommissionen har til hensigt at udpege særlige repræsentanter for investeringer i medlemsstaterne, som de nationale og regionale myndigheder, projektledere, investorer og civilsamfundet kan kontakte om spørgsmål vedrørende investeringer.\nKommissionen agter at iværksætte et pilotprojekt med henblik på at yde skræddersyet målrettet støtte til løsning af de specifikke problemer i regioner, der er i akut krise, eller som oplever nedgang. Dette initiativ skal i tæt samarbejde med medlemsstaterne og deres regionale og lokale myndigheder forsøge at overvinde hindringerne for vækst ved at hjælpe de regionale økonomier med omstille sig og diversificere til nye, bæredygtige fremtidsorienterede økonomiske sektorer.\nEU skal mere generelt spille en vigtig rolle med hensyn til at give regionerne og kommunerne forudsætningerne for at løse problemerne og lære af hinanden snarere end at anvende én løsningsmodel, som skal passe til alle. Kommissionen giver medlemsstaterne og regionerne midlerne til at tage hensyn til deres specifikke omstillingsbehov ved hjælp af intelligent specialisering. I den nyligt offentliggjorte meddelelse om styrkelse af innovation i Europas regioner 63 sættes der fokus på, hvordan man kan opfylde Europas potentiale ved hjælp af intelligent specialisering i et samarbejde på EU-plan, nationalt plan og regionalt plan, f.eks. inden for rammerne af platformen for modernisering af industrien 64 .\nDer er behov for yderligere tiltag for at facilitere et tættere strategisk samarbejde på tværs af regionerne inden for de industrielle værdikæder. Vi skal sætte lokalsamfundene bedre i stand til at klare og tilpasse sig de sociale eller økonomiske forandringer. De sociale iværksætteres og innovatorernes erfaringer viser, hvordan man opbygger social robusthed i de enkelte samfund ved at opfylde specifikke samfundsbehov, hvilket samtidig skaber økonomisk aktivitet og beskæftigelse. Virksomhedernes sociale ansvar er ligeledes vigtigt for at opnå holdbare løsninger, og det spiller i lyset af ændrede forbrugerpræferencer også en rolle med hensyn til at gøre virksomhederne mere konkurrencedygtige og innovative.\nEn tæt dialog mellem industrien, fagforeninger og andre berørte parter bidrager til at foregribe ændringer og tilpasse sig fremtidens behov. Den første europæiske industridag, som blev afholdt i februar 2017, er begyndelsen på en omfattende dialog mellem alle de berørte parter. Vi agter at bygge videre herpå og skabe et åbent og inklusivt forum for at fremme samarbejdet og overvåge fremskridtene med gennemførelsen af EU's industripolitiske strategi. Denne proces skal også støtte sig på det arbejde, der er gjort i allerede eksisterende grupper, som beskæftiger sig med EU-initiativer vedrørende industripolitik 65 . På den europæiske industridag i 2018 vil der f.eks. blive drøftet emner som fremtidens teknologi på grundlag af resultaterne af arbejdet i højniveaugruppen vedrørende centrale støtteteknologier 66 , og der vil blive fremlagt bidrag til dagsordenen for det strategiske forum for vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse\nMedlemsstaterne, EU-institutionerne og de relevante berørte parter, herunder de førende aktører inden for europæisk industri, er i høj grad enige om, at der er behov for en fælles indsats for at iværksætte en omfattende og samlet strategi for industriens konkurrenceevne, og om hovedelementerne i en sådan strategi.\nDenne meddelelse beskriver de vigtigste mål og prioriteter, der indgår i den omfattende strategi for industripolitikken, dvs. en strategi, som giver industrien forudsætningerne for at skabe vækst og beskæftigelse, som forsvarer de regioner og arbejdstagere, der er mest påvirket af den industrielle omstilling, og som styrker og beskytter Europas lederskab, konkurrenceevne og teknologiske førerposition. Strategien udgør et vigtigt referencegrundlag og muliggør en mere sammenhængende tilgang til udformningen og gennemførelsen af vore politikker, lovgivning og finansieringsprogrammer.\nSelv om der allerede er truffet afgørende foranstaltninger, skal der fortsat gøres en stor indsats for at iværksætte strategien helt og holdent, således at industrien og borgerne i alle EU's regioner kan udnytte de muligheder, fremtiden byder på. Ansvaret herfor er fælles, og det kræver, at EU-institutionerne, de nationale og regionale aktører og, vigtigst, industrien selv, gør en indsats, samarbejder og tager ansvar.\nDer er behov for et åbent, inklusivt og samarbejdsorienteret dialogforum, som skal overvåge de fremskridt, der gøres med denne industripolitiske strategi og udpege, hvilke eventuelle yderligere foranstaltninger der er behov for på alle niveauer (på internationalt plan, på EU-plan og på nationalt, regionalt og lokalt plan). Alle relevante berørte parter bør have mulighed for at bidrage til processen.\nKommissionen vil hvert år inden Det Europæiske Råds forårsmøde afholde en industridag med deltagelse af alle relevante berørte parter for at sikre, at politikkerne på EU-plan og på nationalt, regionalt og lokalt plan tilsammen gør det muligt for den europæiske industri at skabe vækst, beskæftigelse og innovation i Europa, og for at sætte fokus på nye tendenser inden for industrien, samfundet og miljøet, som kan nødvendiggøre en politisk reaktion.\nKommissionen agter at forelægge konklusionerne af industridagen på et rundbordsmøde på højt plan om industrien, som skal afholdes i 2018 med deltagelse af repræsentanter for nationale, regionale og lokale myndigheder, erhvervslivet, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet. På dette rundbordsmøde på højt plan vil der blive givet feedback om Kommissionens initiativer og tiltag og ydet rådgivning om gennemførelsen af industripolitikken på de forskellige niveauer.\nDen europæiske industridag og rundbordsmødet på højt plan kommer til at spille en vigtig rolle med hensyn til at sikre, at målene for industriens konkurrenceevne afspejles tydeligt i politikkerne på alle niveauer. For at opretholde det nødvendige momentum agter Kommissionen fortsat at arbejde tæt sammen med Europa-Parlamentet og glæder sig til, at der på Det Europæiske Råd regelmæssigt vil blive gjort status over de fremskridt, der er gjort på området.\nDisse tal omfatter fremstillingssektoren, udvindingsindustrien og forsyningsselskaberne. De omfatter ikke erhvervstjenester og byggesektoren, selv om disse er tæt knyttet til EU's industri, ikke mindst i lyset af den voksende rolle, som værdikæderne og tjenesteficering kommer til at spille.\nSe Kommissionens oplæg om styring af globaliseringen (COM(2017) 240).\nHenvisningerne til EU-27 i denne tekst er Den Europæiske Union uden Det Forenede Kongerige.\nSom ovenfor (fodnote 1) omfatter disse tal ikke erhvervstjenester og byggesektoren.\nTallene for 2016 er foreløbige.\nOECD-data baseret på antal personer i beskæftigelse.\nDet gennemsnitlige investeringsniveau i 1996-2007 var på 21,4 %.\nSom f.eks. Sydkorea og Japan. Se den europæiske resultattavle for innovation 2017.\nREFIT-resultattavlen: https://ec.europa.eu/info/law/law-making-process/overview-law-making-process/evaluating-and-improving-existing-laws/reducing-burdens-and-simplifying-law/refit-making-eu-law-simpler-and-less-costly_da . Det forventes f.eks., at den nye momskvikskranke for onlinesalg og de harmoniserede generelle databeskyttelsesregler, som har erstattet 28 nationale regelsæt, kommer til at spare virksomhederne for ca. 2,3 mia. EUR om året.\nBidrag til EU-lovgivningens tilblivelse http://ec.europa.eu/info/law/better-regulation/have-your-say_da .\nEuropa-Parlamentets beslutning af 5. juli 2017 om opbygning af en ambitiøs industripolitisk EU-strategi som en strategisk prioritering til fremme af vækst, beskæftigelse og innovation i Europa.\nCOM(2017) 255, COM(2017) 256 og COM(2017) 257.\nPlanen afprøves nu i seks sektorer, nemlig bilindustrien, forsvarsindustrien, sektoren for maritim teknologi, tekstilindustrien, tøjindustrien, læder- og fodtøjsindustrien, rumfartsindustrien og turistsektoren. https://ec.europa.eu/growth/industry/policy/skills_da .\nDen samlede økonomiske virkning af automatiseringen af viden, arbejdsopgaver, robotter og selvkørende biler skønnes at beløbe sig til 12 billioner EUR om året i 2025, inklusive produktivitetsgevinster. Se COM(2017) 228.\nEuropa har 33 % af verdensmarkedet for robotteknologi, 30 % af markedet for indlejrede systemer, 55 % af markedet for halvledere til bilindustrien, 20 % af markedet for halvlederudstyr og 20 % af markedet for fotonikkomponenter.\nIfølge en undersøgelse af industriens digitale parathed foretaget af Roland Berger, er ca. 60 % af de store virksomheder og over 90 % af SMV'erne bagud med hensyn til digital innovation.\nFemten medlemsstater har allerede iværksat nationale initiativer, og der er seks initiativer under forberedelse. Målet er, at alle medlemsstater skal være med inden udgangen af året.\nCOM(2017) 450, COM(2017) 476, COM(2017) 477, COM(2017) 478, COM(2017) 489, C(2017) 6100, COM(2017) 474.\nSom f.eks. mikroelektronik, fotonik, robotteknologi, cloudcomputing og kunstig intelligens. Inden for rammerne af Horisont 2020 forventes der investeringer i vigtige digitale teknologier til en værdi af 3,4 mia. EUR. Den Europæiske Fond for Regionaludvikling investerer over 17 mia. EUR i digitaliseringen af industrien, de offentlige administrationer, uddannelsessystemerne, bredbåndsnettet, den digitale forskning og innovation og udrulningen af digitale løsninger. De øvrige europæiske struktur- og investeringsfonde investerer yderligere 4 mia. EUR i bredbåndsnet i landdistrikterne og digitale færdigheder.\nSiden 2000 har Europas industri navnlig som følge af europæiske initiativer og lovgivning reduceret sin energiintensitet dobbelt så hurtigt som USA. Eftersom energi er en vigtig omkostningsfaktor i Europa, har dette styrket EU's konkurrenceevne. Industriens konkurrenceevne styrkes også som følge af forbedret energieffektivitet i de industrielle processer og selve driften. Krav til miljøvenligt design for produkter, der anvendes i industrielle processer, og for udstyr reducerer industriens energiforbrug og -omkostninger.\nIfølge centret for ressourceeffektivitet (VDI Zentrums Ressourceneffizienz - VDI ZRE), er materialer den største omkostningsfaktor i fremstillingssektoren (44 % sammenlignet med 18 % til lønomkostninger, 3 % til skat og 2 % til energi).\nUnder NER 300-finansieringsprogrammet "Reserven for nytilkomne" er der tildelt 2,1 mia. EUR til 39 stærkt innovative projekter. For perioden efter 2020 er der planer om at afsætte ETS-kvoter til oprettelse af en innovationsfond til støtte for demonstration i stor målestok af innovative lavemissionsteknologier til den energiintensive industri, vedvarende energikilder samt CO2-opsamling og -lagring. Der vil blive oprettet en moderniseringsfond til støtte for moderniseringen af energisektoren i de ti medlemsstater med den laveste indkomst.\nDerudover vil industriforummet for ren energi støtte industrien i bestræbelserne på at drage fordel af nye vækstmuligheder på området vedvarende energikilder og i byggesektoren.\nSom f.eks. den dedikerede fond i Nord-Pas-de-Calais, hvori indgår midler fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, EFSI og private aktører: "http://www.eib.org/infocentre/press/releases/all/2015/2015-237-nord-pas-de-calais-15-meur-dans-un-fonds-dinvestissement-dedie-a-la-troisieme-revolution-industrielle.htm.\nEU har fastsat statsstøtteregler (Den Europæiske Unions Tidende C 188 af 20. juni 2014), som er udformet specifikt med henblik på at tilskynde medlemsstaterne til at målrette den offentlige finansiering mod sådanne integrerede projekter, som har en klar afsmittende virkning på andre sektorer i Unionen, som f.eks. vigtige støtteteknologier: Vigtige støtteteknologier er videnintensive og forbundet med en høj FoU-intensitet, kortvarige innovationscyklusser, store kapitaludgifter og en velkvalificeret arbejdsstyrke (COM(2012) 341).\nSe COM(2017) 292 om midtvejsevalueringen af handlingsplanen for kapitalmarkedsunionen for en nærmere beskrivelse.\nIfølge Eurostat blev der i 2014 etableret 2,6 mio. nye virksomheder i EU, hvilket skabte næsten 4 mio. nye arbejdspladser.\nI 2018 har Kommissionen planer om at etablere en ekspertgruppe på højt plan om klynger, som skal fremsætte en anbefaling om, hvordan klynger kan anvendes mere effektivt som et strategisk værktøj for industripolitikken. Gruppen vil som bekendtgjort i meddelelsen om intelligent specialisering få støtte af det europæiske forum for klyngepolitik, som arbejder inden for rammerne af Det Europæiske Observationscenter for Klynger og Industriel Forandring.\nKommissionen støtter skabelsen af opstartsnetværk med henblik på innovation og partnerskaber drevet af kreativitet (mellem kreative mennesker, traditionelle fremstillingsvirksomheder, It-virksomheder og forskningssektoren). Støtten ydes gennem COSME (et program for virksomheders konkurrenceevne og SMV'er), garantifaciliteten for de kulturelle og kreative sektorer under programmet "Et Kreativt Europa", Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer og strukturfondene. Kommissionen vil træffe foranstaltninger til at styrke forbindelserne og sammenhængen mellem disse forskellige instrumenter.\nKommissionen har fremsat forslag til en række foranstaltninger, der skal løse problemet med aggressiv skatteplanlægning. Der er bl.a. tale om nye regler om gennemsigtighed for formidlere, som udarbejder og formidler skatteplanlægning til deres kunder. Medlemsstaterne har desuden nu pligt til automatisk at udveksle en lang række oplysninger om indkomst og kapital, som personer og enheder råder over i udlandet.\nDekarbonisering af bygninger, vedvarende energikilder, energilagring, elektromobilitet og bytransportsystemer.\nBegrebet centrale støtteteknologier er blevet bredt anvendt med henblik på at forme politikker og finansieringsprogrammer inden for den igangværende flerårige finansielle ramme. Gruppen vil i lyset af de vidtrækkende hurtige ændringer i det industrielle og teknologiske miljø gennemgå listen over de teknologier, der er udpeget, og rådgive om, hvordan de anvendes bedst muligt i industrien og om, hvordan de kan være til størst mulig gavn for økonomien, samfundet og borgerne i Europa.\n31 mio. jobs i EU er afhængige af vores eksport til resten af verden.\nEU bestræber sig på at styrke overvågningen og gennemførelsen af handelsaftalerne ved hjælp af markedsadgangsstrategien. Se f.eks. rapporten om handels- og investeringshindringer (COM(2017) 338), som viser, at der i 2016 blev afviklet i alt 20 handlingshindringer, herunder en række længerevarende hindringer, i flere sektorer i 12 forskellige lande i verden, hvilket resulterede i betydelige yderligere eksportmuligheder.\nCOM(2013) 191 og COM(2013) 192.\nKommissionen agter bl.a. at iværksætte et pilotprojekt med henblik på at yde skræddersyet målrettet støtte til løsning af de specifikke problemer i regioner, der er i akut krise, eller som oplever nedgang. Dette initiativ skal i tæt samarbejde med medlemsstaterne og deres regionale og lokale myndigheder forsøge at overvinde hindringerne for vækst ved at hjælpe de regionale økonomier med omstille sig og diversificere til nye, bæredygtige fremtidsorienterede økonomiske sektorer.\nHerunder f.eks. den europæiske platform for nationale initiativer om digitalisering af industrien.\nKommissionens ekspertgruppe om industriteknologi: "Horizon 2020 High-level Strategy Group on Industrial Technologies"\nMEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN TIL EUROPA-PARLAMENTET, DET EUROPÆISKE RÅD, RÅDET, DET EUROPÆISKE ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG, REGIONSUDVALGET OG DEN EUROPÆISKE INVESTERINGSBANK\nEn ny strategi for Unionens politik\nDe næste skridt hvad angår de nøgletiltag, der skal resultere i en intelligent, innovativ og bæredygtig industri\nDette bilag giver et ikke-udtømmende overblik over de nøgletiltag, der skal resultere i en intelligent, innovativ og bæredygtig industri, og beskriver de næste skridt i gennemførelsen heraf, tidsplanen for gennemførelsen og de vigtigste berørte aktører\nEt stærkere og mere retfærdigt indre marked: bedre muligheder for borgere og virksomheder\nModernisering af standardiseringssystemet og den europæiske dagsorden for den kollaborative økonomi\nServicepakken og overholdelsespakken\nVarepakken, pakken om offentlige udbud og pakken om intellektuelle ejendomsrettigheder\nDen Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen for bedre at kunne foregribe og styre forandringerne\nGennemføres af Kommissionen, medlemsstaterne og standardiseringsorganisationerne\nVedtages af Europa-Parlamentet og Rådet /\nGennemføres af medlemsstaterne\nGennemføres af Kommissionen og medlemsstaterne\nProklamation efter aftale mellem Europa-Parlamentet og Rådet\nOpgradering af industrien med henblik på den digitale tidsalder\nStrategi for digitalisering af EU's industri\nKonnektivitet med henblik på det digitale indre marked og 5G-handlingsplanen\nCybersikkerhedspakken, herunder en ramme for certificering af It-sikkerhedsprodukter og et europæisk forsknings- og ekspertisecenter inden for cybersikkerhed\nInitiativet vedrørende frie datastrømme\nInitiativ om adgang til og genanvendelse af offentlige og offentligt finansierede oplysninger\nGrænseoverskridende korridorer for opkoblet og automatiseret mobilitet\nInitiativet vedrørende digitale muligheder\nInitiativ, der tager sigte på at skabe et europæisk højperformant databehandlingssystem i verdensklasse og et big data-økosystem\nInitiativ om onlineplatforme for forretningsforbindelser\nGennemføres af Kommissionen\nUdbygning af EU's førerposition i en cirkulær lavemissionsøkonomi\nDet reviderede emissionshandelssystem\nForslag til en innovationsfond og en moderniseringsfond\nDen anden mobilitetspakke, herunder CO2-standarder for personbiler og varevogne, et initiativ om batterier og en handlingsplan for infrastruktur for alternative brændstoffer\nCO2-standarder for tunge køretøjer\nEn strategi for bioøkonomien\nEn ny pakke om den cirkulære økonomi, herunder en strategi for plast\nEn handlingsplan om bæredygtig finansiering\nVedtages af Europa-Parlamentet og Rådet\nInvestering i fremtidens industri\nRevision og forlængelse af Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI 2,0)\nInitiativer om securitisering, venturekapitalfonde og sociale iværksætterfonde, infrastrukturinvesteringer og forenklede regler om prospekter\nEn paneuropæisk "venturekapital-fund of funds"\nDe resterende prioriterede initiativer inden for rammerne af kapitalmarkedsunionen, herunder vedrørende SMV'ers børsnotering på offentlige markeder og finansteknologi, bl.a. crowdfunding\nEt europæisk opskaleringsinitiativ for venturekapital\nLancering af Den Europæiske Forsvarsfond, herunder et forslag til et program for udvikling af den europæiske forsvarsindustri\nStrategisk forum for vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse\nLanceres af Kommissionen\nVedtages af Europa-Parlamentet og Rådet / Kommissionen og medlemsstaterne udvikler en finansiel værktøjskasse\nOprettes af Kommissionen\nStøtte til industriel innovation i praksis\nEt opstarts- og opskaleringsinitiativ\nInnovationsincitamenter inden for rammerne af forslaget til en relancering af det fælles konsoliderede selskabsskattegrundlag\nTre momspakker med henblik på skabelsen af et fælles europæisk momsområde\nForslag om bemyndigelse af de nationale konkurrencemyndigheder\nHøjniveaugruppe vedrørende centrale støtteteknologier\nIntegrering af innovationsprincippet i EU-lovgivningen\nDet europæiske forum for klyngepolitik\nFørste møde tilrettelægges af Kommissionen\nHandelsaftaler med Mercosur, Australien, New Zealand, Chile, Mexico, Vietnam og Singapore\nModernisering af de handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger og en ny antidumpingmetode\nEU-rammebetingelser for screening af udenlandske direkte investeringer\nAftalen tages i midlertidig anvendelse\nAftalen afsluttes af Kommissionen\nPartnerskaber med medlemsstaterne, regionerne, byerne og den private sektor\nStrategi for intelligent specialisering og kommunikation\nStøtteprogram for strukturreformer\nInvesteringsrepræsentanter i Kommissionens repræsentationer\nRundbordsmøde på højt plan\nUdpeges af Kommissionen\nTilrettelægges af Kommissionen


Bilpriser.dk: Leasing slår stadig køb\nBilpriser.dk har netop foretaget en analyse på de 26 mest solgte biler i Danmark, der viser, at leasing stadig slår køb. Resultatet viser blandt andet., at man kan spare helt op til 36.266 kr.* ved at lease frem for at købe. Se hele analysen i linket nederst i artiklen.\nStore besparelser på mellemklassebiler\nAnalysen viser, at der er store besparelser at hente, når man leaser en mellemklassebil. Denne bilklasse er særlig populær og nogle bilmærker har endda specialiseret sig i at tilbyde billige leasing biler – fx Opel.\nFå tryghed når du leaser\nUd over de økonomiske gevinster, får du flere fordele ved at lease din bil frem for at købe:\nDu får økonomisk tryghed med fast bilbudget i din aftale\nDin aftale inkluderer også service, så du undgår uforudsete regninger\nVed aftalens udløb afleverer du blot bilen og slipper dermed for bekymringer om værditab i bilen\nAnalysen fremhæver blandt andet biler i den lille mellemklasse og mellemklassen med store besparelser.\nHos Privatleasing.dk kan du blandt andet privatlease flere modeller i den lille mellemklasse og mellemklassen.\nLæs hele analysen fra Bilpriser.dk:\nTjen penge på din leasingbil\nEn ny ændring i FDMs og Finans og Leasings fælles privatleasingkontrakt, åbner nu op for, at du leje din privatleasingbil ud eller dele den med andre.\nPrivatleasing på Business Class er til dig, der i dag kører i firmabil og overvejer at skifte til egen bil.


Humdakin Til Hverdagen - Lippanoa\nHjemme hos os er vi vilde med Humdakins skønne univers, som bliver anvendt flittigt af både børn og voksne. I køkkenet har vi både håndsæbe og håndcreme stående, og de bliver begge brugt mange gange i løbet af en dag. Faktisk skal der snart fyldes op, idet de er ved at være tomme – sådan er det hele familien elsker produkterne. Mine døtre elsker at vaske deres hænder selv, og det kan de nemt, da størrelserne på sæben og cremen er nemme at håndtere for børn. Duften er mild, og er derfor super til de små børnehænder. Pumperne derpå har også en god størrelse, og er nemme at anvende. Nogle pumper kan godt være stramme, men Humdakins pumper er nemme at anvende – selv for min datter på 2 år.\nI køkkenet har vi også Humdakins opvaskemiddel stående. Den er super drøj i brug, og har en mild og fin duft. Man føler på inden måde, at hænderne bliver klistrede når sæben bruges. Ofte synes jeg, at opvaskemiddel kan føles noget kunstigt, og her er det tydeligt, at ingredienserne i denne opvaskemiddel er utroligt skånsomme og af bedste kvalitet.\nUdover indholdet, kan vi hurtigt blive enige om, at designet og looket på Humdakins produkter er ret fantastiske. Det er gennemtænkt og passer perfekt ind i det moderne hjem. Vi har før udgivet et indlæg her på bloggen omkring Humdakin, og det kan du læse her.\nDe lækre produkter fra Humdakin kan købes mange steder i landet, og forhandles blandt andet hos Kaiku.dk.\n« With White – Barnets bog\nEfterår Med Ny Indretning »


Investering som nybegynder - SU livet\nInvestering som nybegynder\nPå sulivet.dk har vi oplevet en stigende interesse i at investere – det er ikke længere kun for forældre, men nu også studerende. Læs et par råd lige her.\nInvester når du er nybegynder\nNår man begynder at investere som studerende, så er man ofte helt ny på markedet og dermed en klassisk nybegynder. Men det er der absolut intet galt i – Det har alle store også været på et tidspunkt. Alle skal starte et sted.\nHvad økonomi man starter med er meget forskelligt. Det kan både været et mindre beløb eller et stort beløb – men som studerende vil det oftest være med et mindre beløb. En ide kan være at afsætte et fast beløb hver måned, som altid skal bruges på at investere med: Det kan være, at du vil investere direkte i C20-indekset, indeksfonde eller en tredje ting. Med en løbende opsparing kan du månedligt udvide dit depot. En fordel ved dette kan være, at du køber på forskellige tidspunkter: Måske var dit første køb rimelig dyrt i forhold til markedet, men når du køber op løbende, så kan du få en mere retvisende pris for aktien (og samtidig øge din beholdning af aktierne i firmaet).\nEt godt sted at starte er at undersøge de forskellige investeringsplatforme: Der er Nordnet som uden tvivl er den største, men Saxo Bank har også meldt sig på banen med nogle solide produkter efterhånden. Ellers kan du helt sikkert også handle aktier i din bank, men kvaliteten af deres aktie-platform er meget forskelligt. Det du skal være opmærksom på, er blandt andet kurtageprisen (det vil sige, den pris du betaler for at lave den enkelte transaktion). Her er priserne meget forskellige på de enkelte platforme, hvor man også skal være opmærksom på, om man handler aktier ind- eller udenlands, da prisen er mærkbar forskellig.\nLigeledes bør man tænke over, hvad pengene skal investeres i, da der er rigtig mange muligheder. Mange danskere foretrækker at købe direkte i virksomheder, hvor C20-indekset er det fortrukne. Men det vinder også mere og mere frem at gøre brug af indeksfonde eller noget så vildt som Bitcoin. For at tage denne beslutning kan det være en gode ide, at man gennemtænker, om man vil være en aktiv eller passiv investor (pas på at kurtagerne ikke æder dit overskud op!), samt hvor ofte du forventer at handle. På den måde kan du lure hvilke investeringstyper der passer bedst til dig.\nEn passiv indeksfond følger eksempelvis blot C20-indekset, hvor den passer sig selv – man skal ikke foretage sig noget. Hvorimod hvis man handler med Bitcoins, er man nok væsentlig mere risikovillig i sin investeringsprofil, og vil ofte sidde og holde øje med kursen.\nEn god ide er af læse nogle indlæg om det at investere som nybegynder, da der er utrolig meget som man bør have styr på inden og på den måde kan man undgå mange dumme fejl.


Billig Hikoki Batteripakke 36V 2XBSL36A18 MultiVolt – 1875 kr.\nNavn: Hikoki Batteripakke 36V 2XBSL36A18 MultiVolt\nKategori: Værktøj -> El-værktøj -> Akku-Værktøj -> Batterier og lader|Værktøj -> El-værktøj -> Akku-Værktøj|Værktøj -> El-værktøj|Mærker -> HIKOKI (Hitachi) -> Hikoki MultiVolt|Mærker -> HIKOKI (Hitachi)\nDe fleste internet selskaber tilbyder nu mange forskellige fragtmuligheder. En favorit iblandt mange er nu om stunder at få leveret til et udleveringssted, så du selv har mulighed for at hente bestillingen når du har tid. Den er altså vældig fremkommelig, samt tit tilmed den mindst kostelige mulighed for fragt ved køb af Hikoki Batteripakke 36V 2XBSL36A18 MultiVolt.\nDu bør derudover afveje for og imod at vælge at få udbragt til din hjemmeadresse eller til dit arbejdes adresse. Fragtmetoden bliver desværre en sjat mere pebret, men til gengæld usædvanlig let gængelig. Den billigste fragtmetode vil dog utvivlsomt være at du selv henter ordren, men den mulighed betinges af at du fysisk befinder dig i nærheden af online butikkens adresse.\nLeveringstidspunktet på Værktøj -> El-værktøj -> Akku-Værktøj -> Batterier og lader|Værktøj -> El-værktøj -> Akku-Værktøj|Værktøj -> El-værktøj|Mærker -> HIKOKI (Hitachi) -> Hikoki MultiVolt|Mærker -> HIKOKI (Hitachi) er naturligvis ekstremt relevant forudsat man skal bruge pakken om et øjeblik, og af den grund er det faktisk afgørende at vi dobbelttjekker den estimerede leveringstid for det relevante produkt.\nStørstedelen af internet foretagender reklamerer med muligheden for dag-til-dag levering på deres primære varer, eksempelvis Hikoki Batteripakke 36V 2XBSL36A18 MultiVolt, som imidlertid nødvendiggør at bestillingen køres igennem inden et aftalt tidspunkt, med det formål at de kan nå at få produkterne klar inden logistikpersonalet har fri.\nNogle få online virksomheder sikrer fragt uden betaling, men tit stiller det krav om at man handler for en fastsat sum. I øvrigt kan du snuppe den mindst kostelige mulighed for fragt, der gerne – uden hensyn til om du befinder sig tæt på Køge, Solrød Strand eller Lemvig – vil være at få kørt ordren til et udleveringssted.\nDet er efterhånden ualmindeligt ukompliceret for os alle at sammenligne priser hos diverse online webshops, og for det har mange e-firmaer set sig nødsaget til at sænke salgspriserne på en række af deres varer – til juniorer, samt også til mænd og kvinder – betydeligt, og endda nogle gange love levering uden gebyr.\nTil gengæld kan det immervæk vise sig profitabelt at kigge forbi en række outlets på nettet efter tilbud på Hikoki Batteripakke 36V 2XBSL36A18 MultiVolt forinden du færdiggør din shopping, således at man er skråsikker på at få fat i den mest betalelige pris.\nMan bør alligevel være årvågen med, at i tilfælde af at en e-forhandler afsætter bedst i test varer til salg for en udsalgspris der er mystisk favorabel, bør det i nogle tilfælde være et symbol på en snydagtig webshop. Køb med kort er heldigvis inkluderet i en regel, hvilket bistår folk overfor svindlende internet foretagender.\nVi tilråder kortkøb eller betalinger med mobilen. Som alternativ kunne du drage fordel af en afdragsløsning som f.eks. ViaBill, hvis du ønsker at godtgøre pengene over en længere periode.\nForud for at folk bestiller i en online butik behøver man for at være på den sikre side se på e-butikkens forretningsvilkår, dog er det typisk et omfattende projekt.\nEn anden løsning kunne måske være at se nærmere på om e-forhandleren er verificeret af e-mærket, som typisk er et fingerpeg om at internet butikken opererer i overensstemmelse med de danske retningslinjer, samt at online butikken fra tid til anden kigges til af specialister der har ekspertise inden for vilkårene på området. Derudover giver det dig chance for støtte, når du skulle få vanskeligheder i forbindelse med din bestilling.\nUdover dette er det klogt at man er påpasselig med de grundlæggende regler der kan have indflydelse på handlen, som fx den byttepolitik online forretningen tilbyder. I relation til det er det tillige vigtigt, at man altid opbevarer sin e-mail kvittering, så man til enhver tid vil kunne påvise ordren af Hikoki Batteripakke 36V 2XBSL36A18 MultiVolt, hvad end du søger produkter til en dame eller herre.\nTrustpilot frembringer en del ønskværdige muligheder for at dechifrere en hel del aktuelle kunders kritik og derfor går vi ind for, at du bliver klogere på e-firmaets kritik af Hikoki Batteripakke 36V 2XBSL36A18 MultiVolt før du køber.\nFacebook fremskaffer lige så vel flere sikre genveje til at få kendskab til webshoppens pålidelighed. I øvrigt ses en del internet outlets som gør det muligt at levere en omtale af købsoplevelsen, som på samme måde kan benyttes til vurdering af tilfredsheden hos kunderne.\nHjemmesiden finansieres af reklameindtægter. Vi arbejder sammen med adskillige webshops i form af at vi annoncerer firmaernes tilbud, og tager imod honorar for så vidt en af vores brugere laver et køb.\nVejledning om tilbud og internet foretagender understøttes nu og da, men vi kan ikke give garantier imod ændringer der kan være implementeret siden vi sidste gang opdaterede vores oplysninger.


DDGU Tour 2014 #5 - Aalborg - claeswuertz.dk - Når kurven kalder - Disc golf i Danmark\nAalborg Open 2014 blev afholdt den 14. og 15. juni i Bundgaardsparken. Banekortet finder du her.\nFørste spillermøde afholdes i lækkert nordjysk vejr. TD fortæller om det store arbejde der lå forud for turneringen. Special props til Jakob, Martin og Michael som havde været i gang med buskryddere hele fredagen!\nMin første runde startede på Hul 18. Super fede scorecards, Dinosaurs havde lavet!\nKE øver Hul 18.\nOgså med i gruppen var nordmanden Atle, som allerede fra start udviste højt niveau på banen.\nAtle driver på det svære Hul 5. (Discen skal lande på græsset ved træene, ellers er det drop zone)\nFuld gas på det lange Hul 13.\nRathesan giver den fuld arm op ad bakke på Hul 14.\nAnden runde havde jeg stadig fornøjelsen af at gå i gruppe med KE, denne gang var brødrene Hald med os :-)\nTimothy laver nogle fede (og lettere alternative) kast på Hul 13.\nVi nåede lige at se Kenneth E. sende denne perle afsted på vejen mod næste tee.\nIkke kun Knud Erik har øvet Hul 18, Simon viser hvordan man parkerer.\nJa, den var vist PARKERET.\nEn kanon fed disc golf dag afsluttes, tak for spil til alle jeg havde fornøjelse af at gå i gruppe med!\nEfter et kort morgenmøde er det tid til tredje runde i turneringen. Vejret var igen rigtigt godt, dog med mere vind.\nAfsted det gik med Per, Timmy og Rafao.\nTimothy driver på hul 12.\nSvenske Rafao med et super cool anhyzer indspil på Hul 13.\nPer putter på par 4-hullet Hul 15.\nHeller ikke TD Kristian skulle udslippe paparazzien :-)\nMange tak til Timothy for også at tage billeder undervejs og for at lade mig bruge dem her! Cheers! :-)\nPer viste gang på gang fuld kontrol over hans forhåndskast. Way to go dude!\nHul 7 krævede i den grad laser beams med den opsatte mandatory-port.\nTredje omgang var slut, en svær runde hvor jeg med nød og næppe holdt mig under par. Med denne score landede jeg i anden gruppen sammen med Per og Rafao, denne gang gjorde Kenneth E. os selskab.\nGrundet mine medspilleres høje niveau nåede jeg desværre ikke at tage flere billeder på runden :-)\nEfter afslutningen af fjerde runde var det tid til Open finalen. Efter nogle spændende huller lå to spillere meget tæt på det sidst hul. Hul 16XL.\nKristian og Thomas driver.\nThomas' driver hyzer ud i hækken. Kristian derimod ligger nærmest parkeret. Thomas forsøger sig med et overhåndskast.\nKristian sætter sit putt og sikrer en birdie. Og med et af de fedeste putts jeg længe har set redde Thomas par. Det er tydeligt at se hvorfor begge disse spillere har en 1000+ PDGA rating! Godt spillet, klart en finale værdi!\nDette udløste derfor sudden death, hvor Kristian og Thomas skulle i omspil på Hul 10.\nMed et perfekt driver ind under træet tog Kristian Spliid sejren. Stort tillykke!\nEfter fire runder, alle under par, og en samlet score på -10, fik jeg sikret mig en femte plads i turneringen. Alt i alt er jeg meget tilfreds med placeringen, specielt når man tænker på det høje niveau som alle deltagerne bød ind med.\nVinderen i AM-rækken blev Atle med en suveræn score på -27. Vinderen i Open-rækken blev som fortalt Kristian Spliid.\nResultaterne fra dagen finder du her: http://www.pdga.com/tour/event/17703\nTD uddeler ekstrapræmier i form af kram og håndtryk til alle de heldige vindere.\nTak til Dinosaurs for en kanon fed weekend med disc golf på højt plan. Jeg glæder mig allerede til mit næste besøg i Bundgaardsparken.\nEn ekstra tak til TD for en lækker turnering. Go' vind!


Høloftet spiller en stadig større rolle | ugeavisen.dk\nBent Hargaard er klar til at dække op til nye koncerter på det atmosfærefyldte høloft. Foto: Morten Stricker\nDet er stadig import og salg af økologiske vine, der fylder mest i hverdagen hos Bent Hargaard. Men Høloftet har et stigende antal koncerter og gæster, og Bent Hargaard tør nu godt officielt kalde det for et spillested. Det meste af programmet for første halvår af 2019 er på plads, og der er blandt andet Allan Olsen-koncerter og en aften med opera, mad og vin.\n07 nov. 2018 kl. 14:56\nThyholm: Bent Hargaard kan også godt selv have svært ved at forstå udviklingen.\nDen tidligere kommis og folkeskolelærer er i dag vinimportør på fuldtid med sit firma Hargaard Vinimport, og samtidig er Høloftet - der rent faktisk er indrettet på den nedlagte landbrugsejendoms gamle høloft - blevet et velbesøgt spillested, hvor store navne fra den danske musikscene lægger vejen for.\n- Jamen, det hele er jo nærmest lidt surrealistisk. Det er fantastisk, at vi har fået skabt sådan et sted, og det er også heldigt, at det hele har flasket sig for os. Vi har rammerne til både at have vinimport og være et spillested, siger Bent Hargaard, der i 2014 sagde farvel til skolelærerjobbet for at blive importør af økologiske vine på fuldtid.\nDet er nyt, at Bent Hargaard selv kalder Høloftet for et spillested. Tidligere har det været på et mere hobbybetonet plan, men nu har det efterhånden grebet om sig, og når 2018 er slut, har der været 22 offentlige koncerter i år på det gamle, men dog renoverede høloft. Dertil kommer et antal lukkede arrangementer, hvor f.eks. firmaer køber en pakke med både mad og underholdning. Der er også spisning med til de fleste af de offentlige koncerter- maden leveres af Gl. Amstrup Slagteren fra Struer.\n- Vi betragter nu os selv som et spillested, og det er faktisk noget af et skridt at tage. Det forpligter. Nu skal vi hele tiden kunne præsentere et program af en vis størrelse og kvalitet, siger Bent Hargaard.\nOg det kan Høloftet tilsyneladende også. Det meste af programmet for første halvår af 2019 er på plads, og det tæller navne som Allan Olsen, Søs Fenger, Sko & Torp, Hush, Møller & Theessink samt en operaaften med vin og en fem-retters menu. Dertil kommer yderligere et par navne.\nAllan Olsen giver to koncerter - fredag den 25. og lørdag den 26. januar.\n- Allan Olsen har været her én gang tidligere, og han har selv foreslået at vende tilbage, hvilket vi naturligvis er glade for. Han er ikke på turné på det tidspunkt - han kommer lidt uden for nummer, siger Bent Hargaard.\nAllan Olsen er - uden at forklejne de andre - nok det mest kendte navn i det nye halvårsprogram. Billetsalget er lige sat i gang.\nBent Hargaard har siden 2014 været fuldtids vinimportør. Han importerer økologiske vine fra Europa. Foto: Morten Stricker\n- Vi glæder os selvfølgelig til alle koncerter, men det bliver meget spændende med operaaftnen lørdag den 2. februar. Det er noget nyt for os. Vi vælger ikke altid det sikre program, hvis man kan kalde det øvrige program for dét. Vi prøver nogle ting af, og ser hvordan tilslutningen er. Her den 9. november har vi f.eks. en jazzkoncert med Bobo Moreno, Bo Stief og Ole Kock Hansen. Det er måske ikke umiddelbart for vores målgruppe, men den slags vil vi også gerne arrangere, og der kommer heldigvis et stort publikum til koncerten, siger Bent Hargaard.\nDer er plads til 130 spisende gæster på Høloftet, og der kan være 150 i alt på det kulturelle høloft på Skærshøjvej 11.\n- Når 2018 er omme, har vi haft cirka 2700 gæster til de offentlige koncerter, og det er vi ret stolte af, siger Bent Hargaard, der glæder sig over, at kendskabet til Høloftet har bredt sig som ringe i vandet, og at der nu også kommer gæster længere væk fra.\nHele familien er involveret i koncerterne. Det gælder Bent Hargaards hustru, Hanne Hargaard, og det gælder deres tre døtre, Kathrine, Mathilde og Laura, hvoraf den yngste, Laura, går på gymnasiet og stadig bor hjemme. I øvrigt er Hanne Hargaard nu gået lidt ned i tid som lærer på Thyholm Skole - forklaringen er Høloftets stigende aktivitetsniveau.\n- Det er dejligt, at hele familien kan være fælles om at drive Høloftet. Der er selvfølgelig meget arbejde i det, men det giver også vores familie nogle fælles oplevelser, siger Bent Hargaard.\nArbejdet har også en positiv indvirkning på konditallet - køkkenet befinder sig i stueplan, så der er meget trafik op og ned ad trapperne.\nMidt i Høloftets succes er Bent Hargaard godt klar over, at der fortsat skal være fuld fokus på Hargaard Vinimport. Det er fortsat de økologiske vine, der udgør det økonomiske fundament.\n- Her skal jeg hele tiden være på dupperne. Der er utrolig mange vinimportører i Danmark, så det gælder hele tiden om at yde den bedste service og sælge gode vine, siger Bent Hargaard, der begyndte med at importere økologiske vine fra Italien, men i dag importerer økologiske vine fra hele Europa.\nVineventyret begyndte tilbage i 2003, hvor familien Hargaard var på sommerferie i Toscana og besøgte den økologiske vinbonde Lorenzo. Det var startskuddet til, at Bent Hargaard begyndte at importere vin.


Panorama i Kreta til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Panorama et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Kreta. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nPanorama tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som bagageopbevaring, parkeringsservice, lufthavnstransport, restaurant, transportservice.\nNyd værelsesfaciliteter i høj kvalitet under dit ophold. Nogle værelser indeholder aircondition, skrivebord, altan/terrasse, lydisolering, fjernsyn, der er med til at hjælpe gæster med at få ny energi efter en lang dag. Hotellets have giver dig idéelle muligheder for at slappe af efter en travl dag. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Panorama opfylde dine behov på mange måder.


Lukket børnehave bliver en del af Ådalscenen | Faaborg-Midtfyn | fyens.dk\nLukket børnehave bliver en del af Ådalscenen\nPubliceret 24. december 2017 kl. 11:04\nEfter planen skal Ådalscenen indvies 1. juni 2018. Og efter planen kommer scenen til at se sådan ud. Illustration: Archifield Arkitekterne Faaborg\nLokalrådet i Gislev overtager den lukkede børnehave Snurretoppen, der skal indgå som en del af Ådalscenen.\nGislev: Går alt efter planen, overtager lokalrådet i Gislev den tidligere børnehave Snurretoppen i Gislev i begyndelsen af det nye år. Børnehaven lukkede 1. august 2016 og har stået tom siden da.\n- Vi er ved at opføre vores store scene (Ådalscenen, red.), og Snurretoppen er egentlig en udmærket bygning, så vi kunne godt bruge den. Vi mangler et backstageområde og toiletter, og vi får mulighed for at koble os på vand og strømforsyning derfra, fortæller A.P. Andersen, der er formand for lokalrådet.\nHan tilføjer, at børnehaven også skal bruges som et foreningshus.\nLokalrådet skal leje Snurretoppen af kommunen, der ejer bygningen, men ifølge A. P. Andersen bliver lejeudgiften nul kroner.\n- Og så står vi for al indvendig og udvendig vedligeholdelse og de driftsomkostninger, der måtte være, forklarer han. A.P. Andersen vurderer, at det vil blive svært for kommunen at sælge bygningen til anden side, men for folkene bag Ådalscenen ligger den godt, fordi den grænser op til Børneskoven, hvor Ådalsscenen kommer til at ligge.\n- Jeg kan ikke forestille mig, at nogen vil købe bygningen eller en byggegrund der, for der er masser af andre byggegrunde, der ligger meget bedre placeret, uddyber A. P. Andersen.\nDet er heller ikke umiddelbart en mulighed, at lokalrådet køber Snurretoppen.\n- Der er en masse formaliteter, hvis den skal udbydes i salg, så for begge parter er nok mest givtigt, at vi går ind i det som lejere, lige som vi også har fået en brugskontrakt på vores scene, hvor vi har lejet området i Børneskoven i foreløbigt 10 år, forklarer lokalrådsformanden.\nHan regner med, at overtagelsesaftalen går igennem uden problemer.\n- Vi har haft nogle gode snakke med kommunen, og vi er meget tæt på at nå i mål, så vi regner med at det falder i hak i begyndelsen af det nye år, siger A. P. Andersen.\nEfter planen er Ådalscenen færdig og klar til indvielse 1. juni 2018.


vi søger midler til udvikling\nFra tørreloft til oase\nVæksthus og oase\nDe gode historier om\nprojektet Væksthus Holberg\nGudstjeneste i Sorø Klosterkirke HolbergCentret hører til Sorø Klosterkirke. Vores sognepræst Lis Samuelsen kommer hos os 1 gang om måneden, hvor hun holder andagt og jævnligt forretter nadveren. Læs hele historien\nEt værdigt liv på et plejecenter  - findes det? Ja, det gør det da, men det kan blive endnu bedre... For langt de fleste af os, handler et værdigt liv om at vore grundlæggende behov er dækket. Det sker i vid udstrækning i DK. Læs hele historien\nVi inviterer gæster til fællesspisning Nye ansigter, glædeligt gensyn, varme, nærvær, hygge, - dejlig mad, underholdning, kaffe og kage, - det inviterer vi gæster og frivillige ind til 1 gang om måneden, søndag middag kl.12.30. Læs hele historien\nBesøg på Sorø Kunstmuseum Nogle af beboerne på Holbergcentret er meget interesserede i kunst. I 2017 efterspurgte de, om det kunne være muligt at besøge Sorø Kunstmuseum? Vi greb ideen med et besøg 2. pinsedag 2017. Læs hele historien\nHøjtlæsning, sang, smil og latter Lokalhistoriske fortællinger og litteratur giver vitaminer til hjernen. Det er guld værd! Læs hele historien\nLivsglæde og tre hjerter af guld Lars og Birgit er søskende. Deres far boede 5½ år i Rosenhuset, demensafsnittet. De var rigtig glade for både huset, personalet og beboerne, og Belinda, Lars´ datter havde det lige sådan. Læs hele historien\nVi kan gøre meget mere Har du set vores film og læst projektresuméet, ved du, at vi drømmer om at skabe rammer for det gode og værdige liv på et moderne plejecenter Læs hele historien\nNår børn læser for de ældre Sorø Borgerskolen og HolbergCentret har i 10 år samarbejdet om Læsevenner. Som et led i dansk-undervisningen øver eleverne i 4. klasse sig i at læse højt og tydeligt for andre. Læs hele historien\nFællessang og dans i Rosenhuset Musik og dans er livgivende, også for beboerne i Rosenhuset. De kender de gamle sange, de sang som børn og unge, og nogle beboere er rigtig godt hjemme i ældre populære sange fra Giro 413. Læs hele historien\nCand.psych. Ann-Merete Ortmann\nFormand for HolbergCentrets Venneforening\nVisionen om et udvidet samvær med lokale borgere\nVores forestillinger om det gode liv for beboerne på HolbergCentret bygger på tanken om at skabe fællesskaber, hvor frivillige, personale og beboere samarbejder om aktiviteter, der er dejlige, hyggelige, interessante og berigende. Vi begyndte så småt at trække frivillige ind på HolbergCentret i år 2010 - fordi vi så for os, at frivillige kunne bidrage med nyt liv på plejecentret. De kom med deres livsglæde og livsmod, og byggede et fint samvær op med beboerne i samarbejde med personalet. Dette samarbejde har altid været meget nemt at etablere.\n©2022 HolbergCentret / webdesign: nisted-bruun


Vi skal ikke finde os i diktatur i Danmark, og heller ikke når det begrundes i manipuleret frygt « HejDanmark\n« Hvorfor skaber regeringen hysteri og undertrykkelse?\nStop Corona-hysteriet nu »\nAldrig før i min 74-årige levetid har vi haft en diktator og hæmningsløs manipulator som statsminister. Aldrig før har vi haft en regering og statsminister, som spreder frygt og panik og som blæser på retten til personlig frihed. Enten er statsministeren direkte dum, eller også er hun et kynisk magtmenneske, som bevidst vil indfører diktaturlignende tilstand og undertrykkelse af danskerne. Og øvrige ministre samt store dele af Folketinget ligner dikkende lammehaler, som åbenbart ser det som deres opgave at snakke hende efter munden for enhver pris.\nHun skaber unødig frygt, frustrationer og panik og dermed stress. Hun begrænser eller ødelægger livsbetingelserne for de fleste danskere og især for de ældre og svagelige, som hun påstår at ville beskytte, men i virkeligheden sætter i ”fængsel” og nægter at modtage besøg. Og hun ødelægger Danmarks økonomi.\nOg hvad er så begrundelsen for statsministerens grove magtudøvelse? Jo, den officielle begrundelse bygger på den frygt, som regeringen opbygger ved at manipulere med smittetallene. Fx taler man om de 859 registrerede smittede i dag, hvilket er lige så højt, som i marts. Men nu testes mere end 30 gange så mange som i marts, så når tallet for registrerede smittede er det samme, betyder det ud fra simpel matematik, at det at det reelle smittetal kun er 1/30 af smittetallet i marts, hvilket jo også understreges af at dødstallet nu er næsten 0, mens det i foråret rundede op til 20 om dagen. Også indlæggelser på intensiv er kun en brøkdel af foråret, men det undlader man at fortælle os. Pressen fortæller det heller ikke, hvorfor? Har den frie danske presse fået mundkurv på?\n697 er døde af eller med Corona i Danmark i en periode med i alt i størrelsesordenen 35.000 dødsfald, og en væsentlig del af de 697 var i forvejen tæt på at dø af andre årsager. Ca. 14.000 for tidlige dødsfald i samme periode skyldes rygning, ca. 2.500 skyldes luftforurening, 4.300 skyldes manglende motion. Så der er nok at tage fat på. Men statsministeren og co. Synes åbenbart at det er mere sexet at skabe panik og smadre samfundet og borgernes tilværelse pga. en influenzalignende sygdom, som for de fleste går over efter en uge eller 2.\nUanset om statsministerens motiv er dumhed eller magtsyge, eller hun bare efteraber andre tåbelige regeringer, så er tiden inde til at stoppe vandvidet. Vi må protestere i skrift og tale, med civil ulydighed og i øvrigt med alle ikke voldelige midler over for statsministerens grove overgreb på demokratiet, på vi danskeres personlige frihed og på Danmarks økonomi.\noktober 23rd, 2020 | Category: Ikke kategoriseret


Om os - Konsulenthus med erfaring fra verdens hårdeste markedsplads\nKonsulenthus med erfaring fra verdens hårdeste markedsplads.\nVi hjælper virksomheder i alle brancher ud fra vores erfaringer indenfor dagligvarer (FMCG), hvor magtfulde indkøbere, lave avancer og krævende forbrugere har gjort det til verdens hårdeste markedsplads.\nVi hjælper virksomheder indenfor dagligvarer (FMCG) med at forretningsudvikling og eksekvering på verdens hårdeste markedsplads. Vi har erfaring indenfor kommerciel virksomhedsledelse, forretningsudvikling, salg og marketing, hvor vi besidder de samme kompetencer, som man finder i en kommerciel afdeling i en stor internationalt orienteret virksomhed indenfor dagligvarer.\nVi har arbejdet med dagligvarer i mange markeder og kanaler, hvor vi førstehånd har lært lektien på den hårde måde. Hvad der virker, og hvad der ikke virker, når målet er at vinde kampen om salget og de gode placeringer i butik.\nMed vores erfaring fra dagligvarer, hjælper vi også virksomheder i andre brancher. Det kan være brancher, der delvist ligner dagligvarebranchen. Det kan være helt andre brancher, der kan få en stor konkurrencefordel ved at bruge de værktøjer og metoder, som vi kender fra dagligvarer (FMCG).\nI Kombination arbejder vi efter nedenstående grid, når vi sammen med kunden skal afdække, hvor der er brug for at styrke virksomheden. Kan vi gå direkte til eksekvering, eller har vi brug for at starte med at udvikle en ny strategi? Kan vi fokusere på salg eller har vi brug for at kigge på marketing eller forretningen som helhed.\nVi har erfaring fra verdens hårdeste markedsplads i de markerede felter.