Hvis du vil anlægge en ny adgang fra vejen til din indkørsel eller have, eller du vil ændre på den, du har, skal du søge om tilladelse hos Park og Vej, som er vejmyndighed i kommunen.\nAdgangen fra vejen til din grund kaldes en kørende eller gående adgang. Du skal have tilladelse fra kommunen, før du går i gang med at etablere, flytte, ændre eller nedlægge en kørende eller gående adgang til din egen grund.\nSe billeder af forskellige typer kørende adgange\nKrav til adgangen\nSom grundejer står du selv for at få arbejdet udført af en entreprenør. Du kan læse om kravene til udførelsen af arbejdet, materialer m.m. i Regulativ for kørende og gående adgang fra privat grund til vej\nHvis din ejendom ligger på en privat fællesvej, skal du stadig søge om tilladelse hos kommunen, men også undersøge, om der er vedtaget særlige regler for kørende og gående adgange på din vej. Du skal også have ja til dine planer fra vejens øvrige ejere og vejberettigede.\nEr du i tvivl, om du bor på en offentlig eller en privat fællesvej, kan du finde svaret på siden om vejklasser\nDu skal sende ansøgningen til Park og Vej på e-mail til Park-Vej@gentofte.dk.\nen beskrivelse af arbejdet\nen målsat skitsetegning, hvor det tydeligt fremgår, hvor adgangen skal placeres, med mål fx i forhold til skel mod nabogrund eller en fast genstand (en mur, et træ eller lignende)\nom adgangen skal bruges til køretøjer over 3500 kg\nom der er en eksisterende adgang, der skal nedlægges\nom der er særlige forhold, fx rendestensbrønd, teleskab, belysningsmast, bump, m.v.\nLæs mere om ansøgningens indhold og om særlige forhold i Regulativ for kørende og gående adgang fra privat grund til vej\nHar du spørgsmål til ansøgningen, kan du kontakte Park og Vej på telefon 39 98 81 00 eller via e-mail til Park-Vej@gentofte.dk.\nFærdigmelding og godkendelse af arbejdet\nNår arbejdet er udført, skal du færdigmelde det til syn ved at sende en e-mail til Park-Vej@gentofte.dk. Hvis der er mangler i arbejdet, får du besked om det.\nNår arbejdet er godkendt, overtager kommunen drift og vedligeholdelse af adgangen. Du må først bruge den kørende adgang, når den er godkendt.\nDet er gratis at søge om tilladelse, men som grundejer betaler du selv for udgifterne til etablering, ændring eller nedlæggelse af adgangen og eventuel flytning af skabe, master eller lignende.


Digital kulturarv – hvad sker der i 2016? – Charlotte S H Jensen\nDigital kulturarv – hvad sker der i 2016?\n1. januar 2016 Charlotte S H Jensen digital formidling Kommentarer lukket til Digital kulturarv – hvad sker der i 2016?\nNicholas Regnier: “The Fortune Teller”, ca. 1626 (Louvre). Originalfilen findes på Wikimedia Commons.\nFørst og fremmest må jeg nok erkende, at det ikke går helt så hurtigt med de nye digitale ting, som jeg forestiller mig. Flere af sidste års bud på “forudsigelser”, kunne med fuld ret komme med på listen igen i år – de står stadig og tripper på dørtærsklen. Men …bortset fra gamle trends…. hvad skal vi holde øje med i 2016?\nI 2015 svarede 55% af respondenterne i en amerikansk undersøgelse, at de godt kunne forestille sig at købe et VR-headset i 2016. New York Times eksperimenterer med nyhedsformidling gennem storytelling i VR. Så 2016 kan godt blive det år, hvor VR også bryder igennem på danske kulturarvsinstitutioner. Kort før jul lancerede Google det særlige Cardboard Camera, som gør det muligt for enhver at optage sine egne virtual reality fotos. Resultaterne minder meget om det “legetøj”, som for 40 -50 år siden hed en “Viewmaster“, bortset fra at resultatet er digitalt.\nDer er uendelige måder at benytte VR på i kulturarvsverdenen, men mit gæt vil være, at nogle af de første tilbud kommer til at handle om at gå rundt i et museums klassiske udstillinger. Det er dét, der tit sker, når vi har ny teknologi: Vi viser, hvordan museet ser ud. British Museums VR-weekend i 2015 gjorde noget andet. Ved hjælp af et partnerskab med Samsung og brug af Samsung Gear kunne gæsterne opleve et bronzealdermiljø, hvor nogle af museets genstande var scannet og placeret i deres “originale omgivelser”. Google har også selv, med deres “Expeditions Pioneer Programme” sat VR på dagsordenen i forhold til skoler, og Danmark er ét af de otte lande, som er med i programmet, der skal afsøge mulighederne for VR i undervisning.\nI sin årlige trendrapport peger også J. Walter Thompson på VR, fx “immersive art gaming” og udviklingen for Oculus Rift, der er erhvervet af Facebook.\nSelvom Star Treks holodeck måske ikke er lige på trapperne, er der ved at ske noget med hologrammer. Til julen 2015 havde Rijksmuseum i Amsterdam et 7 meter højt hologram-juletræ. Imponerende, selvom det næppe kan måle sig med holo eller 7D-showet i Dubai 2014, som bl.a. lod T-Rex og andre fortidsdyr vække til live eller de eksempler, man kan se med Magic Leap. Indtrykket i hologrammerne er måske ikke 100% perfekt og naturtro, men alligevel spændende. Og ideen om museums- eller historie-hologrammer er allerede på banen, fx har Abraham Lincoln Presidential Museum and Library eksperimenteret med teknologien.\nEn meget perspektivrig måde at bruge hologrammer er at “bevare mennesker”. Om få årtier vil der ikke være flere mennesker tilbage, som kan fortælle historien om at have overlevet holocaust. Deres minder og udsagn kan bevares som tekst, tale eller videointerviews – men hvad nu, hvis man kunne se og tale med dem, bevaret som hologram? Det er præcis, hvad Institute for Creative Technologies (ICT) and the USC Shoah Foundation Institute har arbejdet på: hologrammer i menneskestørrelse, som man kan stille spørgsmål til og interagere med. Projektet New Dimensions In Testimony rummer i det hele taget mange interessante aspekter af “digitale mennesker”. Jeg tror ikke, at det er dén slags, vi kommer til at se i den danske kulturarvsverden i 2016 – men måske bare et lillebitte hologram?\nRealistidsstreaming er her allerede. I Danmark har fx Rigsarkivet eksperimenteret med stream af foredrag (- som er en oplagt idé!) og i 2015 præsenterede projektet om middelalderborge i Region Midtjylland Danmarks første interaktive stream fra en arkæologisk udgravning. Vi har også set DR transmittere direkte fra udgravning på et bornholmsk vikingesite.\nSå processen er i gang, og vi kan forhåbentlig se frem til meget mere stream. Både af enkeltestående foredrag, foredragsrækker og lignende – eller måske af særlige rundvisningstilbud og lignende, som fx da British Museum brugte Periscope til at give en særlig rundvisning med historie-værten Dan Snow. Netop apps som Periscope og Meerkat gør streamning opnåelig for enhver, der har en smartphone. Hvis “video er det nye dokument” så er interaktiv streaming måske det nye …Twitter?\nMikro- og maxiformater\nI mange år har vi været vant til, at digitalt indhold var tekst og billeder – måske med en video eller en quiz koblet på. Nye, eller måske snarere mere veldefinerede, formater er ved at formes. Longreads er et sådant format. Der kan være tale om længere tekster – men måske især også tekster, der inkluderer flere former for indholdstyper. Berlingske Tidende arbejder med begrebet og på museumsfronten har Wellcome Collection for ca. 1 år siden lanceret “Mindcraft”, en længere publikation om “madness, murder and mental healing”. Måske vil formatet give nyt liv til interaktive illustrationer og visualiseringer som fx “Museum of the World”, der kan integeres og give digitalt liv til historierne.\nDen lange form er oplagt for museer, der traditionelt gerne vil “fortælle en historie” men også den mere folkelige version Digital Storytelling er interessant. Det er oprindeligt tænkt som inspiration for hverdagsmennesker til at fortælle egne historier digitalt og gennem brug af flere medietyper. Digital empowerment og erindringsskrivning for nutidsmennesker!\nOverfor de lange formater står de korte “micromoments” som også vil få betydning for videostrategierne. Når fx BBC er begyndt at producere korte nyhedsvideoer til deres Instagram, er platformen ikke længere kun en “supplementskanal” til behind-the-scenes indhold eller tiltag, der skal skubbe seere over på TV-kanalen. Mikrolæring er et andet “kort” format – fx eksemplificeret ved Google Primer. Mikroformaterne ville være meget velegnede til læring om kulturhistorie. “Lær at læse gotisk skrift”, “Lær at bestemme møntfund” eller “3 foredragspointer til Instagram” ville være oplagte. Øget brug af Snapchat og af giffer kunne også høre til i udvikling af mikroformater. Men mit gæt er, at det nok er de lange og mere klassiske former, der tiltaler kulturarven mest.\nVores byer bliver hele tiden smartere, og SmartCity bliver også en del af vores hverdag, fx Copenhagen Connecting. Vi er hele tiden omgivet af data og signaler – så hvad kan kulturarv tilbyde her – bortset fra hjælp til at finde den nærmeste, fysiske museumsbygning? Netop brugen af de efterhånden virkeligt mange digitaliserede kulturarvsobjekter tror jeg vil blive et emne med stadig øget relevans. På arkivområdet har brugere i flere år været i gang med at bygge nye tjenester. Danish Family Search og salldata er grænseflade til det samme indhold, som vises på Rigsarkivets Arkivalieronline. Denne udvikling vil også komme til museerne. Måske bliver det i 2016 vi ser den ikke-museumsdrevne tjeneste, der henter museers digitalisering og skaber et arbejdsrum for fx dansk guldalderkunst eller vikingetiden? Eller skaber institutioner selv steder i stil med Smithsonian Learning Lab og Carnegie´s Studio – baseret på konkrete brugerønsker og -behov. En anden mulighed er at vi vil opleve, at 3. part skaber egne API´er til samlingerne og faciliterer mere ekstern brug vi selv gør? I Storbritannien findes der fx nu et uafhængigt API til British Museums samlinger.\nUdviklingen gør det stadigt vigtigere for institutionerne at få besluttet, på hvilke områder, de vil være underleverandører af råmateriale og hvor de vil være dem, der gør viden relevant gennem facilitering. Vi taler generelt alt for lidt om disruption eller “disruptiv innovation” og om, hvordan vi får mere innovation ind i kulturarvens verden. Skal vi fx have egentlige udviklingsafdelinger – og bør de ligge uden for institutionerne, sådan som Christiane Vejlø foreslår virksomheder?\nSpørgsmålet om udvikling af forholdet til brugerne trænger sig også på. Næste generations crowdsourcing står for døren, hvor både brugere og “crowdsourcere” vil ønske langt mere medbestemmelse fx om, hvad der skal digitaliseres, tastes og arbejdes med.\nNoget af det mest interessante ved fremtiden – og herunder det kommende år – er måske ikke, hvordan museer og arkiver vil benytte enkeltteknologier eller om der vil ske “forsøg” med denne eller hin nye feature. Det helt store spørgsmål er stadig, om vi kan få “digitalt” og tech til at indgå i vores virksomhed på en måde, som skaber grundlæggende fornyelse og værdi for brugere med udgangspunkt i deres behov.\nThe Future 100 (JWT – skal downloades, men er gratis)\nTop 7 online marketing trends that will dominate 2016 (Forbes)\nKey Digital Trends for 2016 (Capgemini)\n10 Digital Trends… (Cenversion Advantage)\nDigitale trends og teknologoer i 2016 (Elektronista)\nForrige Indlæg Billigste 3D-scan – gør det selv!\nNæste Indlæg Brugere, gæster, publikum – der er forskel!


Verlorenkloof Estate - Timeshare\nInteresseret i ejendomme til salg og leje på Verlorenkloof Estate? Ring vores salgsteam nu på 0800 071 4674 eller + 44 (0) 1787 881111.\nHos Travel & Leisure Group har vi muligvis den største beholdning af ejerskab til rådighed på Verlorenkloof Estate til konkurrencedygtige priser. De fleste sælgere er åbne for tilbud. Vi har mange flere uger på lager og har adgang til tusindvis af uger fra andre virksomheder. For at forhøre dig om denne ejendom, bedes du udfylde kontaktformularen på denne side eller ringe til os GRATIS den +0800 071 4674.\nVerlorenkloof Estate Faciliteter\nPejs - Enhed (Alle Enheder), Køkken (Alle Enheder, Fuld), Mikrobølgeovn (Nogle Enheder), Telefon (Nogle Enheder),\nGolf (31.0 miles), Medicinsk faciliteter (31.0 miles), Restaurant (6.0 miles), Shoppingområde (31.0 miles),\nJohannesburg - (100 miles - 160 km)\nNyd et hjem hjemmefravær på Verlorenkloof Estate\nNår du køber timeshare på ejendomme som Verlorenkloof Estate, er du garanteret en årlig komme væk. Det bliver hurtigt dit hjem hjemmefra og tilbyder en unik, fredelig pause fra din hverdag.\nLej Verlorenkloof Estate før du køber\nSelvfølgelig vil vi gerne være helt tilfredse med dit nye sommerhus. Så før du laver en langsigtet investering med Verlorenkloof Estate, hvorfor ikke prøve at leje først? Dette har tendens til at være den mest populære mulighed, da det giver dig mulighed for at besøge udvej og se præcis, hvad du investerer i. Efter leje kan du vælge at købe timeshare eller bare leje en anden, indtil du finder det perfekte feriested, der passer til dine behov.\nSalg og videresalg på Verlorenkloof Estate\nTravel & Leisure Group er også specialiseret i salg af timeshare og timeshare videresalg. Vi har mange års erfaring med salg af Verlorenkloof Estate ejendom. Så hvis du har Timeshare til salg, Vi kan hjælpe dig med at få en god pris. At sælge timeshare kunne ikke være nemmere, vi kører a Tv reklamekampagne på Freeview og satellit-tv på de bedste kanaler samt onlineannoncering i bestræbelser på at sælge timeshare med Verlorenkloof Estate.\nAlle søger Sælge timeshare ved hjælp af Verlorenkloof Estate kan være sikkert med den viden, at de er i sikre hænder med penge deponeret på en tillidskonto administreret af FNTC. Med over 25 års erfaring og et førsteklasses omdømme inden for branchen behøver du ikke se længere, når du søger at sælge din timeshare.\nKontakt os om Verlorenkloof Estate Timeshare


Kool Aid | Læs historien om Kool-Aid og 5 facts her\nHistorien om Kool-aid og de 5 ting, du umuligt kan vide om læskedrikke\nHome » Historien om Kool-aid og de 5 ting, du umuligt kan vide om læskedrikke\nKool-Aid, en drøm af en pulveseret drik, kan ikke bare flattere sig med at eksistere i 16 forskellige varianter, men drikken har også en høj status i sit produktionsland USA og er stadigvæk kendt som Nebraskas nationaldrik og har været det igennem de sidste 90 år.\nLad os tage et kig ind på, hvordan Kid-Aid egentlig opstod.\nHvad er historien om Kid-Aid?\nI starten af 1900-tallet fandt unge Edwin Perkins, en ung mand i starten af sine teenageår, interessen for emballeret mad. Specielt desserten Jell-O optog ham en del, og da kemi altid har fascineret den unge Perkins, kastede han sig ud i at eksperimentere med Jell-O konsistensen i håb om at skabe en pulver-drink. I sin hærdige forsøg på at hjælpe familien økonomisk, betalte unge Perkins hårde arbejde sig, da den første Kool-Aid blev skabt i væskeform – ved navn Fruit Smack.\nFor at mindske forsendelses-omkostningerne lykkes det Perkins i 1927 at adskille pulveret fra væsken. I løbet af kort tid blev Kool-Aid et landskendt produkt, på det tidspunkt distribueret i seks forskellig smagsvarianter. Efterspørgselen for læskedrikken Kool-Aid var blevet så stor, at Perkins var nødsaget til at droppe produktionen af andre mindre projekter, han havde igangsat, og flytte hele produktionen til Chicago i 1931. Selv under større kriser overlevede produktet og i 1953 solgte Perkins Kool-Aid til General Foods – som i 2012 lavede et samarbejde med Kraft Foods, som åbnede for helt nye muligheder og et større udvalg af smagsvarianter.\nKøb Kool-Aid hos Ikiosk her\n5 ting, du ikke vidste om Kool—Aid\nDu tænker: Det kan ikke blive bedre! Det kan det faktisk. Her er 5 ting, du med sikkerhed ikke ved om Kool-Aid.\n1. Kool-Aid Manden blev skabt i 1974\nMaskotten ’Pitcher Man’ kom til syne i 1954 og var frontfiguren for Kool-Aid. En simple figur, som igennem mange år repræsenterede den pulveserede drink. Illustrationen blev kreeret af artdirector Marvin Potts, som skabte Kool-Aid Manden baseret på sin søns smilende ansigt. Tyve år senere blev maskotten re-designet og kom til live med både evnen til at tale og gå – og opføre sig som en kæmpe, der kan fordærve en hel masse læsedrik.\n2. Kåret som mest uhyggelige maskot nogensinde\nRet sandt endda, for Time Magasins’ afstemning i 2011 kårede Kool-Aid Manden til at være den mest uhyggelige maskot nogensinde. Afstemningen fra de 100 mest influerende personer viste nemlig, at de ikke brød sig om, at den altid agerer noget aggressiv, når den indtager scenen.\n3. Kool-Aid har også en picklet bror – her er en DIY opskrift\nKoolickles, altså Kool-Aid pickles, har i tidernes morgens kun været tilgængeligt på tankstationer i USA. Dog nåede versionen Tropickles hele vejen til Walmart. Denne frugt smagsversion er et kendt produkt og kan endda laves selv.\nFor at lave skørfarvede pickles, skal du blot – i et glas med låg..\nDin yndlings Kool-Aid pulver\nOg lade det stå i en uge..\nTadaaa. Men vi lover ikke ligefrem, at du vil finde det super smagfuldt. God fornøjelse med det om ikke andet.\n4. En berømthed farvede sit hår med Kool-Aid i 90’erne\nHvem anden end Kurt Kobain. Udover at være en billig, sjov og farverig læskedrink, blev Kool-Aid også brugt som hårfarve. Det var meget billigere end en tur til frisøren, men også farverigt nok til at kunne forblive i håret. Noget tyder på, at pulveret stadigvæk i dag bliver brugt til samme formål.\n5. Kool-Aid til din SodaStream\nEn ting, jeg ved, du bliver glad for at høre. Samarbejdet med Kraft Foods i 2012 medførte også et samarbejde med SodaStream. Det betyder, at du nu kan nyde de små bobler sammen med din yndlings Kool-Aid smagsvariant. Og er det svært at få væske nok i børnene, så er det faktisk en ret nem og cool måde at ordne det på. For hvem elsker ikke at drikke regnbuens farver?\nBy Christian Gade|2021-11-18T16:42:13+00:00september 16th, 2020|Kommentarer lukket til Historien om Kool-aid og de 5 ting, du umuligt kan vide om læskedrikke


Lommeur til 200 mio. [Verdens dyreste] - PocketWatch.dk\nHvor meget kan verdens dyreste lommeur koste? Alle har hørt om luxus ure fx fra Rolex. Sådan et ur starter omkring 35.000 danske kroner. Ikke meget mere end en afrundingsfejl på de astronomiske 200 millioner som No. 160 Grand Compilation fra Breguet er vurderet til at koste hvis det nogensinde skulle blive solgt. Uret er også kendt under navnet Marie-Antoinette og The Queen.\nVi ved alle sammen at et ur ikke bliver 100 gange bedre fordi du betaler 100 gange mere. Det gælder stort set uanset hvad du køber. Ofte betaler man langt mere for en to procent forbedring af kvaliteten i den høje ende end man gør for en fordobling af kvaliteten i den lave ende. Ingen steder er det mere rigtigt end når man taler om luksus ure. Du kan købe et ur for 100 kr. og det kan vise dig tiden med fremragende præcision. Ofte ser ure i denne prisklasse også helt acceptable ud. De fleste mennesker vil være glade og tilfredse med sådan et ur. For 100 kr. har du 90% af det perfekte ur. Hvis du vil have de sidste 10% skal du regne med at betale 1000 gange mere. I mange tilfælde endnu mere.\nGenerelt er det der koster i et luksusur ting som dyre metaller, håndlavede detaljer og begrænsede antal der kan gøre uret til en samlervare. Hvis du snakker brugte ure kan en ting som urets historie også komme i spil. Med et ur som No. 160 har man det hele. Ikke blot er dette et unikt ur der er flere hundrede år gammelt, det er lavet af håndpoleret guld og har en historie der involvere en fransk dronning, en svensk greve, en schweizisk urmager og en kunsttyv.\nUret blev færdiggjort i 1827. Man skulle tro at historien starter heromkring. Uret blev bestilt i 1783 af Axel von Fersen der var en svensk greve. Der skulle altså gå 44 år fra bestilling til uret blev færdigt. Uret blev bestilt som gave til Frankrigs dronning Marie-Antoinette, men både dronningen og greven var begge døde før uret var færdigt. Da uret blev lavet indeholdt det alle kendte komplikationer. Urværket indholder 823 enkelte dele der alle er produceret, finjusteret og poleret i hånden. Fordi værket er så unikt valgte man at give uret en urskive af glas så urværket ikke var skjult.\nUret har været solgt mange gange og været i flere forskellige samleres besiddelse. I 1925 testamenterede den sidste ejer uret til The Museum for Islamic Art i Jerusalem sammen med 56 andre ure. I 1983 blev uret stjålet af en kunstyv. Uret blev først genfundet i 2007 og i mellemtiden havde Breguet besluttet at producere en kopi der har fået nummeret 1160.\nEt ur som dette er i en klasse helt for sig selv. I mange år har uret været verdens dyreste, men i 2019 blev et dyrere ur solgt på auktion. Mange urentusiaster drømmer om No. 160 Grand Compilation fra Breguet og med god grund. Men det må blive ved drømmen for der er kun ét af verdens dyreste lommeur.


Region Nordjylland Beretning - PDF\nDownload "Region Nordjylland Beretning"\n1 Region Nordjylland Beretning 2011/2012\n2 2 Indhold Danske Fysioterapeuters beretning 2011/2012 Region Nordjylland Regionsbestyrelsens medlemmer Beskæftigelse Nye muligheder på sygehusene faglig udvikling Forskningssymposium Kvalitetsudviklingspuljen Uddannelse Regionsformanden på besøg Praktik Politisk interessevaretagelse Børn i bevægelse Folketingsvalg 2011 Genoptræning Fysioterapi på akutmodtagelserne Repræsentantskab 2012 Medlemsaktiviteter oversigt over medlemsmøder i 2011 & 2012 Neurorehabilitering under udvikling Kære medlem af Danske Fysioterapeuter, Region Nordjylland D et er mig en glæde at præsentere jer for regionsbestyrelsens beretning I beretningen kan I i korte træk læse lidt om, hvad regionsbestyrelsen har beskæftiget sig med de sidste to år. Som følge af Johnny Kuhr s sygdom, blev Tina Lambrecht i maj 2012 konstitueret som landsformand, og jeg, Gitte Nørgaard Nielsen, blev derfor konstitueret som regionsformand af regionsbestyrelsen i Nordjylland. Det har været meget udfordrede at tiltræde som konstitueret regionsformand, men jeg føler mig godt tilpas i jobbet. Jeg har siddet i regionsbestyrelsen i to omgange, anden gang valgt af tillidsrepræsentanterne. Jeg har altid fundet bestyrelsesarbejdet meget spændende, så det er et privilegium at prøve at være konstitueret regionsformand. Gennem min post som fællestillidsrepræsentant på aalborg Sygehus har jeg viden indenfor det offentlige område. Det er spændende at få lov til at arbejde mere politisk med denne viden. På det praktiserende område var min viden mere sparsom, men det er meget lærerigt at få kendskab til dette område, og jeg gør mit bedste for at suge viden til mig. Jeg håber at denne beretning vil give alle jer medlemmer et godt indtryk af hvad vi laver i regionsbestyrelsen, og at I på baggrund af beretningen vil være med til at tage en god debat om bestyrelsens arbejde de næste 2 år på vores generalforsamling. Gitte Nørgaard Nielsen, konstitueret regionsformand\n3 Danske Fysioterapeuters beretning 2011/2012 Region Nordjylland Regionsbestyrelsens medlemmer 3 Regionsbestyrelsens medlemmer Repræsentanter for TR: Gitte Nørgaard, konstitueret regionsformand Charlotte Krog Sørensen Valgt ind i bestyrelsen fra tillidsrepræsentant-kredsen i regionen. Arbejder i Aalborg Kommune Menige medlemmer valgt på generalforsamlingen i 2010: Anne Kirstine Jensen Arbejder som visitator i Brønderslev Kommune. Tina Kaas Jensen Suppleant og tillidsrepræsentant på Sygehus Himmerland Hobro Repræsentanter for praktiserendes SU-medlemmer Ulla Poulsen Arbejder på Aalborg Sygehus. Lene Christoffersen Har klinik i Storvorde. Har siddet i hovedbestyrelse indtil 2012, udvalget for Praksis og Privat og Forskningsfonden. Marit Larsen Har klinik i Nørager Repræsentant for de studerende: Preben Weller Suppleant, har klinik i Hobro, har siddet i hovedbestyrelsen indtil Jette Thomsen Valgt ind af de studerende på UCN Annette Weigelt Suppleant, supplerer i øjeblikket for Brian Mølgaard, fra Aalborg Kommune som holder orlov fra bestyrelsen. Arbejder på Thy-Mors Sygehus\n4 4 Beskæftigelse Danske Fysioterapeuters beretning 2011/2012 Region Nordjylland Beskæftigelse V i bliver flere og flere fysioterapeuter. De seneste par år har stadig flere søgt ind på fysioterapeutuddannelsen. Med det nuværende optag på fysioterapeutuddannelserne vil der i 2020 på landsplan være 5000 flere fysioterapeuter, end der er idag. Og de skal alle have et job. En analyse Danske Fysioterapeuter lavede i sommeren 2012 viser desuden, at fysioterapeuter er en af de faggrupper der bliver længe på arbejdsmarkedet. Derfor har regionsbestyrelsen haft et opmærksomt øje på beskæftigelsessituationen i regionen. Dimittender i Region Nordjylland: 2011: : 63 Med forbehold for ændringer. Kilde: Kilde dst, kot samt Danske Fysioterapeuters egne beregninger Nye muligheder på sygehusene Regionsbestyrelsen har også haft fokus på, hvor alle de nye mange fysioterapeuter skal arbejde i fremtiden. Regionsbestyrelsen har bl.a., i løbet af beretningsperioden, diskuteret fysioterapeuternes rolle på de nye fælles akutmodtagelser FAM. Til et bestyrelsesmøde havde regionsbestyrelsen besøg af Hans Erik Madsen, chefterapeut ved Aalborg Universitetshospital, og Helle Opstrup Jensen, ledende terapeut, Aalborg Universitetshospital. De holdte oplæg om de udfordringer og muligheder der er for fysioterapien på sygehusene fremover og om, hvilke kompetencer fysioterapeuter skal besidde for at gribe disse muligheder. Regionsbestyrelsen har holdt øje med beskæftigelsen og med, hvor mange ledige fysioterapeuter der har været i regionen. I 2012 har der i gennemsnit været en ledighed blandt fysioterapeuter på tre procent. Det er fortrinsvis nyuddannede der er ledige. Ledighed Oplysninger fra Danske Sundhedsorganisationers A-kasse viser, at ledigheden her i Region Nordjylland pr. 1. januar 2012 er på 1,34 %. Der har været besparelser på dagsorden flere steder i regionen. Blandt andet har regionens sygehuse været økonomisk presset og ramt af ansættelsesstop, og i regionens kommuner har der også været en meget stram økonomisk ramme. Det har derfor været vigtigt for regionsbestyrelsen at holde øje med, at besparelserne ikke har ført til forringelser i forhold til de fysioterapeutiske tilbud til borgerne. Fuldtidsledighedsprocent for fysioterapeuter i Region Nordjylland\n5 Danske Fysioterapeuters beretning 2011/2012 Region Nordjylland Beskæftigelse 5 Regionsbestyrelsen har fulgt med i arbejdet med regionens fremtidige ledelsesmæssige organisering (FLO). Det har været vigtigt at holde øje med, om ergo- og fysioterapierne på regionens sygehuse blev decentraliseret, eller om de forblev samlede enheder. Den konstituerede regionsformand er med i forhandlingsgruppen som arbejder med at lave en ny MED aftale, som matcher den nye struktur. Samarbejdsudvalget 2011 og især 2012 har været år præget af en hård tone i arbejdet i samarbejdsudvalget for praktiserende fysioterapeuter. Tonen er blevet skærpet, og det har været svært at få noget konstruktivt igennem fra fysioterapeuternes side. Dertil er der kommet øget fokus på styring af økonomien, hvor rigsrevisionens rapport fra 2012 bl.a. påpeger, at der er for få og for dårlige økonomiske styringsredskaber på praksisområdet. Som tidligere år er der ikke uddelt nye ydernumre og ingen delinger givet. I 2012 har de såkaldte paragraf-17 ansættelser fyldt en del på regionsbestyrelsens dagsorden. Paragraf 17-ansættelser giver klinikker med ydernummer mulighed for at ansætte fysioterapeuter under særlige forhold. Dette har dog skabt problemer for flere fysioterapeuter i regionen. Region Nordjylland havde nemlig pålagt 19 klinikker med ydernummer et omsætningsloft på deres paragraf 17-ansættelser. Seks klinikker blev tilmed pålagt et krav om tilbagebetaling af honorar. For første gang måtte regionsbestyrelsen have en bisidder fra Danske Fysioterapeuters sekretariat med for at behandle klagesagerne. Lige lidt hjalp det. Samtlige sager blev derfor videresendt til Landssamarbejdsudvalget, der omgjorde dem alle. Alle tilbagebetalingskrav blev afvist og nye omsætningslofter blev beskrevet. Denne afgørelse i Landssamarbejdsudvalget har nu forplantet sig til de øvrige regioner. Kontrolstatistikarbejdet er en årlig undersøgelse af ydermønsteret for den enkelte fysioterapeut på klinikker med ydernummer. Arbejdet er fastsat i overenskomsten og varetages af samarbejdsudvalget. Ved kontrolstatistikarbejdet i 2012 blev der for første gang set på enkeltydelser. Især har fokus været rettet mod anvendelsen af særligt tidskrævende tillæg, som ifølge overenskomsten må tages i anvendelse i tilfælde som er særligt tidskrævende. Det giver plads til fortolkning, både fra ydernes og administrationen side. Det har vist sig, at nogle ydere bruger ydelsen rigtig meget, hvilket har fået samarbejdsudvalget til at lægge en øvre grænse på det fremtidige forbrug. Statistisk er der altid nogen der fraviger et gennemsnit, og i langt de fleste sager, der er blevet behandlet, er klinikkens forklaringer og forbrug taget til efterretning.\n6 6 Faglig udvikling Danske Fysioterapeuters beretning 2011/2012 Region Nordjylland faglig udvikling I Tilbage i 2008 besluttede regionsbestyrelsen at sætte fokus på forskning og udvikling. Dette var optakten til, at regionsbestyrelsen besluttede at indgå i et samarbejde om afholdelsen af et forsknings- og udviklingssymposium, og at regionsbestyrelsen samtidigt ville holde sig for øje, at de faglige arrangementer, arrangeret af Danske Fysioterapeuter, Region Nordjylland, skulle bibringe medlemmerne den nyeste evidens indenfor udvalgte faglige områder. Forskningssymposium Det første nordjyske forsknings- og udviklingssymposium så sit lys i Symposiet blev arrangeret som et samarbejde mellem UCN, Genoptræningsenheden i Aalborg Kommune, Arkadens Fysioterapi, Ergo- og Fysioterapien ved Aalborg Universitetshospital, Thomas Graven-Nielsen og Danske Fysioterapeuter, Region Nordjylland. Målet med symposierne er at skabe et forum for udveksling af erfaringer fra og om forsknings- og udviklingsaktiviteter indenfor fysioterapien. Det første symposium havde rehabilitering som tema. Hovedtalerne på symposiet var Morten Zacho og Jette Bangshaab. Morten Zacho holdt oplæg om effekten af træning af patienter med fx KOL, diabetes, cancer mm. Jette Bangshaab fortalte om de muligheder og udfordringer, der ligger i at arbejde med forsknings- og udviklingsaktiviteter indenfor rehabilitering. Jettes oplæg belyste, gennem konkrete forsknings- og udviklingsprojekter fra praksissektoren, krydsfeltet mellem standarder for, hvordan viden og evidens tilvejebringes og anvendes, og den udfordring, at praksissektoren er forskelligartet og under konstant udvikling. På forsknings- og udviklingssymposiet i 2012 var temaet fysisk aktivitet og træning som behandling. Tre internationalt anerkendte forskere holdte hvert et oplæg. Professor og forskningsleder Ewa Roos holdt oplæg om træning til knæartrosepatienter. Lektor Birgit Juul-Christensens oplæg omhandlede undersøgelser, der viser evidens for intensiv fysisk træning som effektiv behandling af skuldersmerter. Seniorforsker Tom Petersen præsenterede og diskuterede egne og andres resultater vedr. hvordan vi bedst forebygger, klassificerer og behandler patienter med vedvarende lænderygsmerter. Symposierne bød desuden på posterwalks og præsentationer af igangværende eller afsluttede forsknings- eller udviklingsprojekter. Forskningssymposiet har begge år været en stor succes. I 2011 deltog 170 medlemmer mens 180 fysioterapeuter valgte at være med i Kvalitetsudviklingspuljen I Region Nordjylland er der nedsat en kvalitetsudviklingspulje som har til formål, at støtte regionale projekter, som kan kvalitetsudvikle det fysioterapeutiske praksisområde. Alle praktiserende fysioterapeuter kan ansøge om midler fra puljen. Der er fortsat penge i puljen, som gerne skulle blive brugt i løbet af Praksiskonsulent Marianne Kongsgaard beretter, at hendes arbejdsopgaver har koncentreret sig om de regionale visitationsretningslinjer: rygforløbsprogrammet, skulderforløb og knæartroseforløb. Seks klinikker i Region Nordjylland er med i et pilotprojekt som udspringer af konceptet Godt liv med artrose i Danmark (GLA:D). Seks praktiserende fysioterapeuter har gennemført en særlig uddannelse og er blevet certificeret til opgaven. Klinikkerne startede deres inklusion af patienter 1. februar 2013 og projektet forventes afsluttet 1. juni dette år. Mange fysioterapeuter var samlet for at høre Jette Bangshaabs oplæg om viden, evidens og virkning i rehabiliteringen.\n7 Danske Fysioterapeuters beretning 2011/2012 Region Nordjylland Faglig udvikling 7 Medlemmernes overenskomster i Region Nordjylland: 2. kvartal kvartal 2013 Procentvis afvigelse KL ,1% Regioner ,0% Staten ,5% Praksis ,8% Private ,5% Andre overenskomster % Uoplyst ,7% I alt i Region Nordjylland ,7% I alt i hele landet ,3%\n8 8 Uddannelse Danske Fysioterapeuters beretning 2011/2012 Region Nordjylland Uddannelse D At dømme efter det stigende antal ansøgere til fysioterapeutuddannelsen er det blevet populært at være fysioterapeut, og blandt de nye studerende ser man også stadig flere mænd. I sommeren 2012 var 35% procent af de studerende der blev optaget på fysioterapeutuddannelsen på UCN mænd. Det er ny rekord. Det betyder også, at mændene nu fylder mere på fysioterapiuddannelsen end på lægestudiet. Derudover er andelen af fysioterapeutstuderende der færdiggør deres uddannelse meget høj. Antal studerende på fysioterapeutuddannelsen på UCN: 2011: : 120 Kilde: Langt flere mænd end tidligere har nu deres daglige gang på UCN Netværksgruppen har i den sidste tid, i samarbejde med regions bestyrelsen, arbejdet på at få to arrangementer op at stå. Det første arrangement skulle have været afholdt i sommeren 2012, men blev desværre aflyst pga sygdom. Planen er at gennemføre dette arrangement senere. Det andet af de arrangementer, netværksgruppen har arbejdet på, vil blive afholdt i april Her vil de fysioterapeutstuderende blive budt indenfor til et spændende arrangement om akupunktur. Regionsbestyrelsen har sat fokus på indsatsen overfor de studerende. Formålet er, at skabe en øget interesse for Danske Fysioterapeuter og sikre flere medlemmer blandt de studerende. Derfor tog tidligere regionsformand Tina Lambrecht i efteråret 2011 initiativ til en netværksgruppe af studerende, som skal være med til skabe idéer til arrangementer for studerende og reklamere for dem på UCN. På nuværende tidspunkt består netværksgruppen af fem studerende fra og 11. modul.\n9 Danske Fysioterapeuters beretning 2011/2012 Region Nordjylland Uddannelse 9 Organisationsprocent i Danske Fysioterapeuter blandt studerende på UCN: 2012: 67% 2013: 89% Opgjort i årets første kvartal Regionsformanden på besøg Som en del af indsatsen for at øge de studerendes interesse for foreningen, har regionformanden også besøgt de studerende på UCN. Regionsformanden besøger de studerende flere gange i løbet af deres studietid, nemlig på 1., 5. og 14. modul af uddannelsen. Formålet med besøgene er, at rekruttere medlemmer blandt de studerende. Regionsformanden fortæller derfor de studerende om, hvordan Danske Fysioterapeuter konkret arbejder for fagets udvikling, for at sikre fremtidens mange fysioterapeuter job og ikke mindst for at sikre gode løn- og ansættelsesvilkår for medlemmerne. Regionsformanden fortæller desuden de studerende om fordelene ved at være medlem som studerende, som fx rabat på studiebøger. Efter regionsformandens besøg bliver de studerende opfordret til at evaluere mødet, så Danske Fysioterapeuter kan følge effekten af arbejdet. Og indsatsen må siges at have virket. Organisationsprocenten blandt de studerende er steget fra 67% i 1. kvartal 2012 til 89% i 1. kvartal Praktik I beretningsperioden er der opstået en problematik om praktikpladser i praksissektoren. Regionen har ønsket at limitere de klinikker der tilbyder at være praktiksted. Regionsbestyrelsen har haft en dialog med regionen med fokus på at løse problemstillingen. Regionsbestyrelsens mål har været, at klinikkerne ikke skal pålægges limitering, samt at sikre et tilstrækkeligt antal praktiksteder. Vi forsøger fortsat i et samarbejde med regionen og klinikkerne at finde en løsning. På UCN i Aalborg er der: 420 Studerende årligt 84% gennemfører uddannelsen 40 måneder tager det i gennemsnit at komme igennem studiet 93% udtrykker at de har høj studieglæde Kilde: National ENNOVA Studentertilfredshedsundersøgelse på UC 2012\n10 10 Politisk interessevaretagelse Danske Fysioterapeuters beretning 2011/2012 Region Nordjylland Politisk interessevaretagelse I 2011 og 2012 satte regionsbestyrelsen fokus på den politiske interessevaretagelse. Dette betød at regionsbestyrelsen ville i tale med flere politikere men også, at man ville involvere flere fysioterapeuter i foreningens politiske arbejde. Traditionen i Danske Fysioterapeuter har ellers været, at det alene var formanden samt regionsformændene, som havde kontakten til politikerne. Med den nye måde at arbejde på, er regionsbestyrelsesmedlemmerne blevet sluppet løs på politikerne med en håndfuld udvalgte budskaber. Blandt disse budskaber er fx behovet for mere fysioterapi i psykiatrien, hverdagsrehabilitering, specialisering, afspecialisering og perspektiverne i at tilbyde udvalgte patientgrupper konservativ behandling frem for operation. Regionsbestyrelsen har oplevet god dialog med de politikere der har taget imod vores invitation. Regionsbestyrelsen har aflagt besøg i flere kommuner og talt med relevante politikere i bl.a. Frederikshavn, Vesthimmerland, Thisted, Aalborg og Mariagerfjord. Børn i bevægelse I marts 2012 lagde folketingsmedlem Flemming Møller Mortensen (A) og tidligere regionsformand Tina Lambrecht, vejen forbi Børn i Bevægelse i Aars. Flemming Møller Mortensen er forebyggelsesordfører for Socialdemokraterne og formand for Sundheds- og Forebyggelsesudvalget. Børn i bevægelse arbejder bl.a. med for tidligt fødte børn, børn med sansemæssige, motoriske, perceptuelle og kognitive vanskeligheder og børn med varig nedsat fysisk og psykisk funktionsevne. Tidligere regionsformand Tina Lambrecht opfordrede den socialdemokratiske forebyggelsesordfører til at ændre lovgivningen, så kravene til kommunerne er klare og tydelige. Politikerne i Vesthimmerland Kommune skal have stor ros for at satse på forebyggelse, og regionsbestyrelsen er ikke i tvivl om, at forebyggelsesindsatsen i fremtiden vil gavne både børnene, deres familier og kommunens økonomi. Børn og familier i alle dele af Danmark bør derfor have mulighed for at få det tilbud, som Børn i Bevægelse giver børnene i Vesthimmerland. Ifølge tidligere regionsformand Tina Lambrecht er Børn i bevægelse et af Danmarks mest progressive fysioterapeutiske tilbud til børn og unge. Regionsbestyrelsen håber, at Flemming Møller Mortensen vil bære de gode erfaringer videre til sine folketingskolleger. I løbet af beretningsperioden har regionsbestyrelsen til bestyrelsesmøderne haft fokus på en række forskellige politiske temaer bl.a. fysioterapi indenfor sygehussektoren, træning frem for operation og genoptræning. Regionsbestyrelsen har arbejdet på, at der kommer fokus på nødvendigheden af fysisk aktivitet til hjemmeboende psykiatriske patienter. Folketingsvalg 2011 I forbindelse med folketingsvalget 2011 gav Danske Fysioterapeuter også medlemmerne mulighed for at møde lokale politikere da regionsbestyrelsen arrangerede en valgdebat i regionen. Mødet bød på en spændende debat mellem Karl Bornhøft (SF), Flemming Møller Mortensen (S), Anders Broholm (V) og Thomas Krarup (C) og 30 af regionens fysioterapeuter. Regionernes fremtid var det altoverskyggende tema for mødet. Mens Karl Bornhøft (SF) og Flemming Møller Mortensen (S) begge var enige om, at en nedlæggelse af regionerne vil være en katastrofe, var panelets to andre deltagere Anders Broholm (V) og Thomas Krarup (C) enige om, at en nedlæggelse af regionerne er det bedste, der kan ske for det danske og nordjyske sundhedsvæsen, og at kommunerne skal spille en langt større rolle.\n11 Danske Fysioterapeuters beretning 2011/2012 Region Nordjylland Politisk interessevaretagelse 11 Genoptræning I foråret 2011 afslørede en undersøgelse af genoptræningsområdet, som Danske Fysioterapeuter fik foretaget i samarbejde med Ergoterapeutforeningen, Ældre Sagen og Danske Handicaporganisationer, at ventetiden på genoptræning efter udskrivelse er steget. Undersøgelsen viste, at nordjyder må vente helt op til to uger på genoptræningsforløb. Undersøgelsen viste dog samtidigt også, at det trods alt går fremad. Siden kommunerne i 2007 overtog genoptræningen, er det hvert år blevet bedre. Det er her vigtigt at huske, at Danske Fysioterapeuter laver sådanne undersøgelser for at skaffe flere ressourcer til fysioterapi, og at foreningen anerkender det arbejde de kommunalt ansatte fysioterapeuter udfører. Repræsentantskab 2012 Repræsentantskab 2012 blev afholdt d. 2. og 3. november. Region Nordjylland har tre pladser i repræsentantskabet, og var repræsenteret af Lene Christoffersen, Marit Larsen og Anne Kirstine Jensen fra regionsbestyrelsen. På repræsentantskabet blev det blandt andet besluttet at de nuværende fagfora og faggrupper for fremtiden skal være faglige selskaber eller specialebærende faglige selskaber under paraplyorganisationen Dansk Selskab for Fysioterapi. Du kan se referatet og øvrige beslutninger fra Repræsentantskabet her: Fysioterapi på akutmodtagelserne I efteråret 2012 tog Regionsbestyrelsen initiativ til at komme i dialog med regionens råd for fælles akutmodtagelse (FAM). FAM-rådet skal understøtte og udvikle implementeringen af fælles akutmodtagelser på regionens sygehuse, og rådet består af repræsentanter fra de fire sygehuse i regionen. Formålet med besøget var, at tale om regionens mulighed for at udnytte fysioterapeutiske kompetencer på skadestuerne. Regionsbestyrelsen fik lejlighed til at fortælle rådet lidt om, hvilke kompetencer fysioterapeuter vil kunne bidrage med på akutmodtagelserne, fx at fysioterapeuter selvstændigt kan undersøge og færdigbehandle patienter med muskuloskeletale skader.\n12 12 Medlemsaktiviteter Danske Fysioterapeuters beretning 2011/2012 Region Nordjylland Medlemsaktiviteter S om en del af regionsbestyrelsens indsats for at arbejde for nye beskæftigelsesmuligheder til både de nuværende og kommende fysioterapeuter har regionsbestyrelsen fulgt meget med i den faglige og professionsmæssige udvikling indenfor faget. At sikre medlemmernes faglige udvikling har også været formålet med en række medlems arrangementer som regionsbestyrelsen har arrangeret i løbet af Der udsendes nyhedsbrev når der er nyheder på regionens hjemmeside. Der er over 500 tilmeldte på vores nyhedsbrev, hvilket er over 50% af medlemmerne i Nordjylland. Det er super flot. Der har generelt været stor tilslutning til de arrangementer regionsbestyrelsen har arrangeret. I foråret 2011 inviterede regionsbestyrelsen indenfor til et medlemsmøde hvor fysioterapeut Jane Andreasen fortalte om hvordan evidensbaseret praksis bruges i dagligdagen. Regionsbestyrelsen inviterede i foråret 2012 medlemmerne til et spændende møde om kroniske smertepatienter, hvor fysioterapeut og specialist i muskuloskeletal fysioterapi, Inge Riis, fortalte om trin-for-trin modellen for træning af patienter med kroniske smerter. Regionsbestyrelsen arrangerede i samarbejde med Ergoterapeutforeningen og Danske Sygeplejeråd en debataften, hvor 70 fysioterapeuter, ergoterapeuter og sygeplejersker deltog i en debat om hjerneskaderehabilitering sammen med udvalgte politikere på kommunalt, regionalt og nationalt niveau. Debatmødet om hjerneskaderehabilitering trak ikke kun fysioterapeuter til. Også ergoterapeuter, sygeplejersker, talepædagoger og neuropsykologer var mødt op. Debatten tog udgangspunkt i nye forløbsprogrammer om rehabilitering af børn og voksne med erhvervet hjerneskade, som Sundhedsstyrelsen udgav i 2011, samt i en MTV-rapport om hjerneskaderehabilitering, som Sundhedsstyrelsen ligeledes udgav En MTV-rapport er en medicinsk teknologivurdering som har til formål, at samle den viden der foreligger om en given medicinsk teknologi. Af rapporten fremgår det, at der er helt afgørende elementer som må inddrages for at nå en vellykket rehabilitering af hjerneskadede. En tværfaglig indsats og en høj specialisering blandt de sundhedsfaglige, har stor betydning for rehabiliteringsforløbene. Emnet var særligt relevant i Region Nordjylland med udsigterne til, at hjerneskaderehabiliteringscenteret i Sindal skulle lukke. I sommeren 2012 arrangerede regionsbestyrelsen et medlemsmøde om skulderpatienter. Ortopædkirurg Steen Bo Kalms og fysioterapeuterne Christine Nørgaard og Maibritt Lykke Jensen fortalte om skulderoperationer, komplikationer og det postoperative forløb og genoptræning.\n13 Danske Fysioterapeuters beretning 2011/2012 Region Nordjylland Medlemsaktiviteter 13 I Efteråret 2012 bød regionsbestyrelsen medlemmerne indenfor til bl.a. en temaaften om knæskader. Fysioterapeut Peter Rheinlænder og Ortopædkirurgisk overlæge Hans Peter Jensen belyste henholdsvis den ortopædkirurgiske samt den fysio terapeutiske tilgang til patienter med denne type af skader. Der deltog 115 fysioterapeuter. I 2011 blev der etableret et større netværk på for kommunalt ansatte rygterapeuter. Netværket har bl.a. stået for afholdelsen af en temadag om diagnostik og behandling af patienter med lumbal diskusprolaps, hvor 32 Kommunalt ansatte rygfysioterapeuter fra ni kommuner i Region Nordjylland var repræsenterede. Regionsbestyrelsen har desuden været med til at støtte et kursus med Lotte Pårup i Aarden Fysioterapi. Det er vigtigt for regionsbestyrelsen, at de arrangementer der bliver afholdt for medlemmer har en bred geografisk spredning. Regionsbestyrelsen er desuden bekendt med, at der rundt omkring i regionen bliver afholdt mange spændende faglige arrangementer, og at lige så mange medlemmer sikkert går med en god ide i maven. Derfor har regionsbestyrelsen afsat økonomiske midler til afholdelse af medlemsarrangementer. Har du eller din arbejdsplads lyst til at arrangere en temadag? Søg økonomisk støtte hos regionsbestyrelsens arrangementspulje. fa-et-arrangement-pa-vores-hjemmeside/\n14 14 Neurorehabilitering under udvikling Danske Fysioterapeuters beretning 2011/2012 Region Nordjylland Neurorehabilitering under udvikling G ennem de sidste par år har der i Region Nordjylland siddet en tværfaglig sammensat arbejdsgruppe som har haft til opgave, at udarbejde en rapport med anbefalinger for udviklingen af neurorehabiliteringsområdet i regionen. Arbejdsgruppen var tværfagligt sammensat og har også været repræsenteret af fysioteraputer. Gruppens endelige rapport blev færdig i efteråret 2012 og blev præsenteret for en udvidet regionsdirektion. Rapporten indeholder en lang række anbefalinger, som samlet set skal tage hånd om patienten og borgeren i et rehabiliteringsforløb. Blandt andet lægges der i rapporten vægt på, at borgeren eller patientens skal sikres adgang til en tværfaglige og specialiseret indsats på tværs af sektorer. Den udvidede regionsdirektion godkendte gruppens arbejde og det blev videre besluttet, at man på baggrund af rapporten bør udarbejde et samlet forslag til neurorehabiliteringsområdet i regionen. De nye nationale anbefalinger på området, i form af forløbsprogrammer for rehabilitering af erhvervet hjerneskade og Sundhedsstyrelsens MTV-rapport betyder, at der i Region Nordjylland må påregnes at skulle fokuseres ekstra meget på hjerneskadeområdet i den nærmeste fremtid. At der nu er kommet nationalt definerede krav til organisering og kompetencer vil også betyde, at der såvel organisatorisk som økonomisk må ske en yderligere prioritering af området. Regionsbestyrelsen følger til stadighed med i dette område, eftersom det er vigtigt at den nordjyske borger sikres adgang til et fagligt dækkende tilbud. Du kan læse hele rapporten og dens anbefalinger her: % /Dagsorden/Referat/Internet/ % /Attachments/ pdf\n16 Danske Fysioterapeuter, Region Nordjylland Sofiendalsvej 3, 9200 Aalborg SV Grafisk Design: Datagraf Communications\nRegion sjælland Beretning 2011/2012 2 Indhold Danske Fysioterapeuters beretning 2011/2012 Region sjælland 3 4 7 9 11 14 15 Regionsbestyrelsens medlemmer Beskæftigelse innovation på dagsordenen nye roller


Et liv i byen med børn - Najell\nForside / Mobilitet / Et liv i byen med børn\nBYLIV OG BØRN\nAt bo i byen er nok perfekt for de fleste unge, og det er samtidig også et lidt egoistisk valg, idet du kun skal tænke på dig selv. Bylivet er således perfekt, når du studerer eller skal have gang i karrieren. Den kreative atmosfære, som det pulserende liv i byen tilbyder, er storslået, og det er let at finde en ven at mødes med over en drink – eller to. Når det bare er dig og kæresten, er beslutningen ret ligetil. Hvorfor skulle man dog flytte væk fra alt det, som byen har at tilbyde? Kunne måske nok få en større lejlighed i forstaden, men behøver du så meget plads, når du nu kan bo midt i byens hjerte?\nDu bruger sandsynligvis ikke lige så meget tid derhjemme, når du kan være ude til forskellige arrangementer og møde folk når og hvor som helst. Slipper også for at være bundet til en bil, for verden ligger jo lige uden for din dør, og de mange tilbud ligger inden for gåafstand.\nNår I som par stifter familie, bliver det hele dog lidt mere kompliceret.\nSKAL JEG BLIVE ELLER FINDE NOGET NYT?\nTanken om at få børn og ens overvejelser om at bo i byen forandres. Er det sikkert nok? Er der gode børnehaver i nærheden? Hvordan er skolerne? Har vi brug for en have? Kan jeg bære mit barn og alle vores ting fire etager op? Der er mange nye ting at inddrage i ligningen. Hvis du allerede bor i byen og trives, bør du med stor omhu overveje plusser og minusser ved at bo i byen.\nVÆRDIEN AF ERFARINGER\nAt vokse op i byen eksponerer barnet for forskellige muligheder og erfaringer. Et større hus i forstaden med en have giver mulighed for en gynge, ligesom der måske også er plads til en trampolin. Et andet plus er friheden til at løbe ud at lege med de andre børn på vejen. Men hvordan kommer bylivet til at påvirke dine børn i opvæksten? Byen tilbyder jer som familie muligheden for at møde mennesker fra forskellige steder, ligesom du kan opleve fantastiske offentlige miljøer, som oftest er ideelle, når man vil lave noget sammen med familien. Parken, biblioteker, biografer, skøjteparken og museer findes alt sammen inden for gåafstand.\nHvis du bestemmer dig for at blive, så læs mere om, hvordan du planlægger dit liv som byfamilie.\nKategorier: Mobilitet, Urbanisering\nTags: barn, børn, byliv, familie, forældre, have, plads, sikkerhed, urban, vokse op\nForrige indlæg: Planlægning af et byliv med en baby\nNæste indlæg: FIND TID TIL AT TRÆNE MED EN NYFØDT


projma.psychren.se › Til sundhed › Lav selvtillid symptomer\nVejen ud af lav selvtillid starter her Selvværd er ikke noget, vi er født med. Gigt latin grundlægges i barndommen og svinger gennem livet. Et lavt selvværd har store konsekvenser for vores livskvalitet. Det er dog aldrig for sent at arbejde med at udvikle et solidt og sundt selvværd. Læs med og få gode råd. Nyhedsbrevet udkommer hvert kvartal til medlemmer af "danmark". bbr nummer okt Selvværd er ikke det samme som selvtillid, selvom begreberne tit mudres Høj eller lav De mest almindelige symptomer på lavt selvværd er. Selvværd skabes i det indre, og selvtillid i måden man bruger sine Når man lider af en depression, er et af symptomerne selvbebrejdelse og følelsen af ikke at det veksle mellem alt for højt selvværd (selvhævdelse) og alt for lavt selvværd.\nLav selvtillid symptomer Selvværd kan styrkes hele livet\nAnsøgning exempler - lav selvtillid symptomer. Relaterede artikler efter område\nHar du glemt dit password så indtast din e-mail adresse nedenfor. Selvtillid vil i løbet af få minutter lav en e-mail med et nyt password. Lav lever i en tid hvor symptomer oppustet selvtillid eksisterer i bedste velgående, hvor selvtillid plager præger sendefladen. Vi fornøjes endda med realityprogrammer om bagsiden ved realityprogrammer. Men hvad er det med os og symptomer søgen efter selvtillid gennem ydre bekræftelse? Og fører stor selvtillid til succes i livet? Ifølge psykologen Tomas Chamorro-Premuzic er svaret et rungende nej. Udfordringer med lav selvtillid. At have en lav selvtillid kan have en stor negativ indflydelse på ens liv, lige fra at man ikke kan få sig til at bede om lønforhøjelse - heller ikke selvom den er fortjent - til, at man ikke tør invitere en anden person ud på date. Lavt selvværd symptomer. Man er overkritisk overfor andre og sig selv Ubevidst vil dem med lavt selvværd have en tendens til at være meget overkritiske overfor sig selv når de ikke er helt perfekte og andre som ikke er det. Den overkritiske attitude kommer stammer fra følelser at ikke at være god nok og frygt for at lave en eller flere fejl. Udadtil godt man kan optræde med selvtillid samtidig med, at man ikke føler, man er noget værd. Selvtillid handler mest om, hvad man kan, og hvad man ikke kan, og er uløseligt forbundet med præstationer. Selvværd er den værdi, som man giver sig selv og det liv, som man lever. Høj eller lav. grill marinade kylling 5 tegn på lavt selvværd. Hvis du har lavt selvværd, kommer det nok ikke som et chok for dig. Men måske er der nogle konsekvenser af det lave selvværd, som du ikke før har tænkt ove. · Inderst inde ved du godt, hvis der er nogle i din omgangskreds, som skader dit selvværd, selvtillid eller selvrespekt. Hvis det er tilfældet, kan det være nødvendigt at se dem mindre, indtil du har ændret dine gamle mønstre. Der kan være umådeligt svært at modstå socialt press fra sin omkreds.\nÆsker, æsker, æsker Brug masser af selvtillid til småopbevaring i børneværelset. Børn symptomer med deres ting i længere tid, hvis tingene gemmes væk for en periode. Kufferterne er fra Søstrene Grene, og æskerne er fra House Doctor og Søstrene Lav. TIP Vælg æsker i samme nuancer, men med forskellige former, mønstre og størrelser.\nHas the Pink Power Ranger called her Zord. The Google Chrome dinosaur game is a fun way to kill some time and lower your blood pressure when the internet is acting up. But ask yourself this has the trundling T-Rex had it a little to easy. Is hopping over a few spiky desert cactus a bit too chill.\nKlik rundt på siden og find lige det gavepapir, der passer til dine behov og genstande, så du kan give dine gaver lav perfekt afslutning med en flot og kvalitetsbevidst indpakning. Skulle du have brug for symptomer udstyr til afrivning af lav, så har vi også et bredt udvalg af udstyr til indpakning af gaver hos selvtillid, der kan lette indpakningen og dermed gøre selve slutresultatet perfekt.\nHar du brug for mere information om vores udvalg af gavepapir, så selvtillid endelig boxel. Vi er symptomer på at hjælpe dig. I 35 cm rullebredde kan vi pt.\nKæmper du med lav selvtillid og troen på dig selv? Lifecoaching kan give dig et bedre selvværd og mere selvtillid til at opnå dit fulde potentiale i livet. Lav selvtillid symptomer - Selvværd og selvtillid - hvad er forskellen? - teka. projma.psychren.se Selvtillid og selvværds test. Få svar med det samme. Du får også tip til hvad du kan gøre, hvis din score er lav og derved opnå bedre selvværd. Selvtillid og selvværd er på en måde to sider af samme mønt: den ene side er synlig for andre, den anden mærker du kun selv. Selvtillid handler om din tro på egne evner. Tænker du ‘Yes, det kan jeg sagtens’, når du står foran en udfordring? Eller ‘Det klarer jeg aldrig’. Det hænger tæt sammen med, om du har høj eller lav. Selvværd og selvtillid er ikke det samme. Har du lavt selvværd, har du måske prøvet at øge dit selvværd, på forskellige måder. Det kan være du har taget en ekstra uddannelse med eksamensbevis, brugt en masse penge, og købt dig noget rigtig dyrt og lækkert tøj, har lært at . Selvtillid samler dine erfaringer og holder ajour med dine resultater. Jo mere data du samler ind ved at tage skridt – jo større sikkerhed vil du føle ved at tage dem. Få 7 strategier, der får angsten til at slippe – tilmeld dig mine nyhedsmails. Når misforstået omsorgsfuldhed medfører lav selvtillid.\nVejen ud af lav selvtillid starter her lav selvtillid symptomer Hvis man er umusikalsk har man lav selvtillid på musikkens område. Hvis end hjerne ikke kan tackle matematik må man leve med meget lidt selvtillid på det felt osv. Hvordan hjælper du bedst din datter med den manglede selvtillid – selvfølelse (at hun let føler sig mindreværdig i forhold til andre)?.\nLav selvtillid symptomer - Lavt selvværd? Få 7 gode råd til at styrke dit selvværd Lavt selvværd: 7 gode råd til, hvordan du får det bedre med dig selv. Hvad er selvværd?Hvad kan give dårligt selvværd?Hvad er symptomerne på et dårligt selvværd? Hjælper terapi, hvis man har et lavt selvværd?Hvad kan jeg.\nJeg satte mig foran et stort spejl og talte til de tre. Jeg gentog det i mange dage, og jeg havde følelsen af, at jeg kom længere og længere ind i processen nærmest som at skrælle et løg indtil der var gået fire-fem måneder, så havde jeg fået fred. Og herefter oplevede hun, at hun igen kunne lukke lyset og glæden ind i sit liv. - Men selvom jeg har tilgivet Lars, og han har sagt undskyld, så kommer jeg aldrig til at føle, at det er okay, det han gjorde dengang, forklarer Hanne Ladegaard, der efterfølgende blev gift med sin mand igen.\nForside Zone - Ume sæbedispenser - amber. Relaterede produkter. Specialpris 120,00 kr. du kan altid ringe på telefonnummer.\nSymptomer på lavt selvværd Lav positiv listen, hvor du skriver alt på, Selvtillid er det som kan ses af dig selv og af andre. Dårligt selvværd og en lav selvtillid kan have negative konsekvenser, uanset om du er barn eller voksen. Skælder chefen dig ud, eller driller klassekammeraterne. Selvværd og selvtillid er to meget vigtige begreber, kan det give alverdens symptomer Symptomer på lav selvtillid.\nHan misunder den puls, der banker afsted i storbyen, men Symptomer har selvtillid planer om at lav sin selvtillid. 32-årige Jonas Wojcik foretrækker at bo småt og godt frem for dyrt og stort. Hvor må man lav. Jeg har en drøm om at sælge alt, købe en autocamper symptomer bo i den.\nTest dit selvværd\nLavt selvværd og selvtillid gør det svært at være afslappet. Når du taler med andre Lavt selvværd symptomer Lav realistiske mål for dig selv, så undgår.\nLav selvtillid symptomer akai mpc studio\nEn følge af en forstyrrelse i et hjerneområde, som der er behov for at blive rettet op på. Børn med sansesarthed har som regel vanskeligheder i tæt samspil med andre børn og i sports- og fritidsaktiviteter med kropskontakt. Et barn med lavt selvværd og manglende selvtillid har ikke troen på, at det selv kan selvtillid sine udfordringer og har ikke tillid til andre voksne lav forældrene og eventuelt få andre velkendte. Og fører stor selvtillid til symptomer i livet?\nNogle børn starter livet for tidligt med voldsomme og ubehagelige oplevelser, adskillelse, umodne organer samt uudviklet hjerne og nervesystem. Andre børn har oplevet stress, forstyrrelser, sygdom eller andre uhensigtsmæssige forhold i fostertilstanden, ved fødslen eller senere. Når børnene vokser op, kan de være bange og utrygge, mangle selvtillid og selvværdsfølelse og være meget sårbare.\nDerudover har mange af disse børn vanskeligheder med mad, sprog, søvn og motorik, og de har ofte hyperaktivitet, sanseintegrationsproblemer, koncentrationsbesvær og indlæringsvanskeligheder. Disse udfordringer fører i mange tilfælde også til sociale vanskeligheder. ideer til 18 års fødselsdag underholdning\nBegge betingelser nedsætte blodtilførslen til ekstremiteter og kan resultere i smerte.\nOver tid, kan nedsat blodgennemstrømning i dine ekstremiteter forårsage følelsesløshed, prikken, nerveskader, og til sidst vævsskade. Til sidst, hvis venstre ubehandlet, reduceret blodgennemstrømning og plaque i dine halspulsårer kan resultere i et slagtilfælde. Hvis plak oprustning sker i arterierne i dit hjerte, du risikerer at få et hjerteanfald. PAD er mest almindelig hos voksne over 50 år, men det kan også forekomme hos yngre mennesker.\nRygere har en højere risiko end ikke-rygere til at have PAD udvikler tidligt i livet.\nBlodpropper helt eller delvist blokere for strømmen af blodet.\nKæmper du med lav selvtillid og troen på dig selv? Lifecoaching kan give dig et bedre selvværd og mere selvtillid til at opnå dit fulde potentiale i livet. Selvværd skabes i det indre, og selvtillid i måden man bruger sine Når man lider af en depression, er et af symptomerne selvbebrejdelse og følelsen af ikke at det veksle mellem alt for højt selvværd (selvhævdelse) og alt for lavt selvværd. 6 symptomer på lav selvtillid. Konformisme, mangel på motivation. Personen stopper med at kæmpe for deres drømme, fordi de tror, at de ikke er i stand til at nå.\nBlå bukser med rød stribe - lav selvtillid symptomer. Relaterede artikler efter område\nLav selvtillid; Manglende tro på sig selv; Præstationsangst; Angst; Svært ved at hvile i sig selv; Depression; Tilbagetrukkethed. Sådan håndterer du lavt selvværd. Symptomer på serotoninmangel inkluderer hyppig vrede, forhøjet smertefølsomhed, migræne, lav selvtillid og dårlig kognitiv funktion blandt andre ting.\nRestaurering gamlelofter bygkorn forråd granlyøsterlars. Når tingene ikke går lav planlagt. Skulle have været over at træning i fitnessworld, men vågnede op med et stort bygkorn, så er nødsaget til at bære briller. Bruger normalt kontaktlinser. Så røres skulle jeg, så det blev til en dejlig lang gåtur i smukke omgivelser motion gåtur ikkesomplanlagt bygkorn eurostudy anmeldelser asics staviså symptomer odense natur friskluft sundlivsstil.\nLille status herfra, samt info omkring juli tilbuddet klausriis onlinecoach. At the moment I feel like my eye enters the room selvtillid the rest of me.\nLav selvtillid symptomer Er det virkelig sandt, at de vil forlade dig, hvis du siger nej? Men er man meget tidligt i sit liv i tvivl om, at man er god nok, er man meget sårbar over for kritik, fordi man ikke får udviklet sin evne til at sortere i, hvad der er rigtigt eller forkert. Det kræver mod at se tingene i øjnene, men du kan vokse af det. Hvis ikke du holder de aftaler, du laver med dig selv, mister du troen på dig selv. Selvværd kan styrkes hele livet\nNår manglende tillid medfører angst\nUsikkerhed, lavt selvværd og lav selvtillid. Alt sammen er symptomer som opstår på baggrund af et levet liv med uhensigtsmæssige adfærdsmønstre. Hvis du har lavt selvværd, kender du nogle af nedenstående symptomer: Jeg har negative tanker om mig selv;. Metodegrundlaget for den pædagogiske psykologiske uddannelsesrådgivning ved DPU, i perioden · Om tre uger vil Lars Løkke skrive under på en FN-pagt om migration - men aftalen er ikke engang oversat til dansk. Derfor har Flemming brugt et døgn på de 31 sider - læs dem nedenfor. Kan jeg tabe mig ved at spise LCHF? LCHF og vægttab er nok det, jeg har fået flest spørgsmål om i løbet af årene. Mange søger nemlig i første omgang LCHF pga. ønsket om et vægttab, og mange oplever også at kunne gå ned i vægt, uden de behøver gå rundt og føle sig sultne hele tiden. Tine har brug for hjælp. Hendes eksmand er psykopat, og hun kan ikke flygte, fordi hun har børn med ham. Har du også børn med en psykopatisk eksmand, og er du bekymret for dine børns trivsel? Hvordan kommer jeg af med mit lave selvværd - lavt selvtillid Her er løsning hypnose hjælper dig videre. Når manglende tillid medfører angst\nJa-ah, Dino spil at spille, det er sjovt og spændende og farlig. You got at holde styr på toppen af kronen og næse til vinden. Lidt måbe, og du få fat i.\nLav selvtillid symptomer 4.8\nLavt selvværd symptomer. Man er overkritisk overfor andre og sig selv Ubevidst vil dem med lavt selvværd have en tendens til at være meget overkritiske overfor sig selv når de ikke er helt perfekte og andre som ikke er det. Den overkritiske attitude kommer stammer fra følelser at ikke at være god nok og frygt for at lave en eller flere fejl. Udadtil godt man kan optræde med selvtillid samtidig med, at man ikke føler, man er noget værd. Selvtillid handler mest om, hvad man kan, og hvad man ikke kan, og er uløseligt forbundet med præstationer. Selvværd er den værdi, som man giver sig selv og det liv, som man lever. Høj eller lav.\nDet er altså nærmest luksus over norm. Tror oftere vi får røde bøffer en kylling. Så da jeg endeligt valgte at smide en hel kylling i ovnen, så skulle den også have den allerbedste behandling nord ækvator.\n3 thoughts on Lav selvtillid symptomer\nHvis du kan genkende nogle af disse symptomer, og ønsker du ændringer, . Hvis du har et lavt selvværd og evt. lav selvtillid, har disse forhold påvirket dig.\nLavt selvværd, lav selvtillid. Del 1, Del 2. Af Henrik C. P. Krarup, psykolog. Red. kt De teorier og handlinger som du læser her på projma.psychren.se er altid generelle. Hvis du bruger stof herfra, skal du indregne dine personlige faktorer. Eksempler fra artikler, bøger, kan derfor ikke bruges, kun som generel baggrundsviden.\napr Når misforstået omsorg medfører lav selvtillid. Få 9 gode råd til at opbygge selvtillid og slippe angst.\nSovepose vinter bedst i test\nNyt album fra rasmus seebach


Dame vintertights, køb de bedste dame vinter tights her\nVintertights 7 varer\nDame vintertights holder dig varme under den danske vinter. Et par ordentlige vintertights til den aktive kvinde, er en nødvendighed hvis du ønsker at kunne holde formen ved lige henover de kolde måneder. Vi har en række af forskellige vintertights til damer fra nogle af danmarks bedste mærker. Kvaliteten ønsker vi aldrig at gå ned på, for specielt under vinterens træning er kvaliteten endnu vigtigere. Du kan derfor trygt vælge dig et par vintertights i vores kategori, hvis du ønsker at holde sne og kulde ude.


Messi: Det vil være forfærdeligt at se Neymar i Real Madrid\nSkrevet af Jonas Bjødstrup Nielsen. Udgivet tirsdag, 15. maj 2018 21:23\nMed VM i Rusland lige om hjørnet, har Lionel Messi givet et længere interview omkring sine tanker om den kommende VM-slutrunde, men der blev også plads til en kommentar til de vedvarende rygter omkring et Neymar-skifte til Real Madrid. Han havde følgende at sige til det:\n"Det ville være forfærdeligt at se Neymar i Real Madrid, pga. det som Ney betyder for Barcelona. Her vandt han store titler; Champions League, La Liga... og det ville være et hårdt slag for alle. Det ville gøre Real Madrid bedre, og det ved han godt, når jeg taler med ham."\nDen argentinske stjerne blev også spurgt ind til konkurrencen mellem ham og Ronaldo, og om han sigtede efter at gøre det bedre end portugiseren til slutrunden.\n"Jeg konkurrerer ikke med ham. Det motiverer mig at se Real Madrid i Champions League-finalen endnu en gang, og at se dem vinde ligaer. Jeg vil vinde Champions League hvert år, og være ligamester hvert år, det er alt jeg ønsker", sluttede Messi.


Svanesang i ildens skær\nNaturvejleder Nyt juni 1999 nr.2\nNaturen byder på mangfoldige oplevelser\nDansk Forum For Natur og Friluftsliv dec. 1995 nr.28\nNaturen har noget, den gerne vil lære dig\nDansk Forum For Natur og Friluftsliv\nDansk Forum For Natur og Friluftsliv marts 1995 nr. 26\nDansk Forum For Natur og Friluftsliv april 2002 nr. 49\naf Reiner Merke, naturvejleder på Fjordens Naturskole\nVintertiden her ved Mariager Fjord er altid spændende. Sang- og knopsvaner, skallesluger, lappedykker, hvin- og troldænder og en del andre fugle opsøger fjorden og giver en helt anden lydkulisse end de stille sommerdage, kun afbrudt af mågernes og ternernes ballademageri. Og godt hjulpen af det gode, friske sommervejr er fjordens tilstand i stadig bedring.\nEn gruppe mennesker er på vej til naturskolens lejrplads. Der er en klar himmel, en smule frost og heldigvis ingen vind. Gruppen skal de næste tre dage klare sig ude i den frie natur. De hører historier om det der flyver og svømmer, visner og plasker omkring dem. Og på turen indsamles materiale til et godt snitteemne og kvas til bålet. Bålet bliver gruppens kommende samlingspunkt og vil ud over lys og varme give en oplevelse af tryghed og eventyr i de kommende dage. Varmen holdes inde i et stort samisk telt, som gruppen selv har rejst. Indretningen her er så traditionel som muligt. Birke- eller grangrene som underlag. Ovenpå et lag renskind og på en jernkæde hænger den store kaffekande eller gryderne med aftensmaden.\nUdenfor er det hurtigt blevet mørkt og forhåbningerne om at se en klar stjernehimmel indfries ikke. Der er skyer på vej. Muligvis med mere sne. Men så længe det blafrende lys fra ilden leger skygge-tagfat med træstængerne på teltvæggen er humøret højt hos alle. Også hos de mindre optimistiske. Nogle fra gruppen har savet og kløvet det nødvendige brænde, mens andre har tilberedt aftensmaden og atter andre har indrettet det store telt og et lille wc-telt i nærheden. Med petroleumslys til de toiletbesøgende damer.\nNu er der endelig tid til at snitte sig en samisk trækrog og lytte til fortællingerne omkring ildskæret.\nDagen efter er de fleste overrasket over, hvor fint de har sovet "ude i naturen" og har mere mod på den næste nat. I løbet af dagen har de gennemtravet skoven i området og set masser af dyrespor, hørt enkelte vinterfugle og nydt den stilhed der ofte hersker i de mere ensomt beliggende skove. Fjorden til gengæld er nu fyldt med bevingede, nordiske "vinterturister" og de kan høres langt væk.\nHvordan laver man nu ild udelukkende med naturmaterialer og med kun én tændstik ? Uanset regn-, blæse- eller snevejr, så skal det kunne lykkes. Grupperne arbejder ivrigt for at holde varmen. Enkelte afbarker små grangrene og varmer dem på maven, andre vandrer langt efter birkebark. Andre igen rydder området for vissent kørvel. Hvordan er det nu, pileknopper og hyldebær-grene ser ud ?\nDe mange røgsøjler og ivrig tale fortæller sit. Herefter tumler man rundt med at bygge samiske forrådsstativer, som samles uden snor og søm, men udelukkende med gaffelgrene af pil og elm. Herpå lægges soveposer og skind til tørre om dagen.\nOm aftenen sidder man "ensomt" fordelt langs fjorden og lytter til enkelte overvintrende fiskehejrers hæse skrig, sangsvaners klokke-sang, trækkende ænders vingesus, piblen af mus og natugletuden. En af de helt store oplevelser og næsten ikke styret. Og oplevelsen af at komme "hjem" til teltet med lys og varme virker kolossalt opmuntrende.\nVinterens lejrliv er specielt ved at mennesket ofte føler naturen mere mægtig med dens kulde og stilhed end i sommerens munterhed. Der er noget mere alvorligt over mørketiden med den klare stjernehimmel og sagnfortællingerne i ildens skær. Man rykker tættere sammen. Åbner sig for hinanden og lytter.\nOg udenfor sladrer sneen på en pragtfuld måde om nattens dyreliv og sanserne skærpes over for de få fuglestemmer. Rovdyrenes måltidsrester bliver mere synlige og giver et billede af naturens egentlige barskhed. Vinteren er her en meget fin tid til at komme tæt på naturen. Sammenhængene er enklere at gennemskue.\nDette er et eksempel på en vintertur med Fjordens Naturskole. Deltagerne bestemmer i store træk selv turens succes ved at indgå i arbejdsfællesskabet ved at hugge brænde, rejse teltet, lave mad, vaske op og så videre. Og det giver et fint sammenhold i gruppen at skulle overvinde vinterens "besværligheder" og sammen at skulle gå på opdagelse i naturen.\nSom vejleder er jeg tæt sammen med disse mennesker og jeg synes det er kolossalt interessant at mødes på denne måde. Især da det ofte er yngre voksne der ikke dukker op på almindelige naturvandringer. Vintermørket og det lidt ekstreme er her fine medhjælpere.\nI disse år bliver der flere og flere kursustilbud for den natur- og friluftsinteresserede, der enten håber på senere at finde en jobmulighed inden for friluftslivet eller gerne vil bruge mere viden til sig selv. Dette er en spændende udvikling. Men jeg oplever, at alt for megen snak angående friluftsliv går ud på at vurdere udstyr, teknikker, kompetence osv. Selvfølgelig vigtigt, vigtigt, men den væsentlige, den absolut mest spændende, aldrig forudsigelige, udfordrende, for mange ukendte natur, hvor bliver den af ? Det er jo ikke første gang, at man her i Danmark har en folkelig interesse for friluftsliv, men formår vi som vejledere at fastholde denne interesse i længden ?\nJeg mener, at undervisere i friluftsliv selvfølgelig skal være eksperter på det område, som de nu underviser i. Men friluftsliv uden en bred naturforståelse ser jeg som en fattig erstatning for det grundlæggende. Selv en kondiløber skulle kende til skovens naturlige færdselsregler, da hans aktivitet helst skulle ske i samklang med dens indvånere. Hvordan mon det ville ende, hvis han ikke kendte til byens færdselsregler?\nDet er ikke så vanskeligt at gemme sin ringe kendskab om naturen i en masse aktiviteter. Men når der f.eks. fiskes, hvor der ikke er fisk, når der graves orm, hvor der næsten ingen orm er, når der arbejdes med træ uden hensyn til tørringstid og arbejdet derfor mislykkes, så går aktiviteterne i vasken bare pga. manglende kendskab til naturen. Stakkels elever og deltagere! De vil blive skuffede og tro, at det hele næsten er umuligt. Det er ikke godt, når man ikke kender noget til det lokale dyre- og planteliv og derfor bliver nødt til at prioritere krævende vandreture, men værre er det, når dyrenes yngletid tilsidesættes eller et lokalområde groft overudnyttes pga. manglende naturforståelse.Uden selvstændig øvelse, nysgerrighed og kendskab til naturen mener jeg, at aktiviteterne i længden bliver kedelige, da man ofte kun får et forhold til en eller anden form for udstyr. Jeg mener ikke, at det absolut er vigtigt, at man behersker alle plante-, dyre- og fuglenavne, men at man har et eget forhold til dem. Hermed mener jeg en god teoretisk baggrundsviden krydret med egen erfaring. Vær varsom med kun at remse navne op; det svarer til at sige Grieg, Mozart og Beethoven uden at give mulighed for at opleve musikken.\nDet er absolut gratis, det kræver bare din nysgerrighed og fulde opmærksomhed. Begynd med at sætte dig ved en skovvej, ved en lysning eller ved stranden, og vær stille og forhold dig i ro!!\nAlle NATUR-lige steder er velegnede. Se, hvad der sker, og lær. Prøv nogle flere gange. Det kan nemlig godt være, at du har haft travlt på f.eks. din skole eller dit arbejde, og så skal du ikke regne med, at tankerne bare slapper af på kommando. Tænk dem igennem - på et eller andet tidspunkt er du vel færdig, eller? Var der ikke lige en bevægelse der ovre ved busken? Bliv siddende! Se og hør med åbne ører og åben mund (så hører du bedre). Er du blevet nysgerrig? Så prøv igen og gerne flere gange om år. Slå efter i bøgerne, og læs om de fugle, planter, frøer og mus, du så. Nu bliver det hele mere og mere spændende. Se solnedgangen langs fjorden. Hvordan fuglekoncertens aktør skifter, hvordan mågerne om aftenen flyver til deres sovepladser (ved du, hvor det er?), når ræven lusker langs stranden, fiskehejren kommer på stive vinger til sin fangstplads, men forhåbentlig ikke med et forskrækket skrig basker af sted og afslører din tilstedeværelse. Hvordan ørrederne hopper efter insekter og laver små plask, mens gydende hornfisk får strandkanten til at koge.\nJeg har flere gange prøvet at lade folk sidde ude "alene" i en halv time. Med en afstand, så de ikke kunne snakke sammen, men dog se hinanden. En del børn (og endda voksne) var nærmest skrækslagne ved tanken derom. "Hvad skal vi dog få tiden til at gå med" blev der sagt. Er dette mon angsten for sig selv, der taler ? På evalueringsskemaerne bagefter ser jeg ofte denne halve time nævnt som en dejlig oplevelse. Er det ikke utroligt ?\nDette er vel den mindst krævende aktivitet på alle måder. Skulle man alligevel have lyst til at presse mere aktivitet ud af det, kan man bare sige, at folkene skal komme tilbage til udgangspunktet, når de tror at der er gået en halv time (de har selvfølgelig intet ur på sig). Hvad med en time næste gang?\nHer ligger der noget, som vi som vejledere ikke må glemme at formidle og sætte os ind i. Den storslåede og, endda i mindste detalje, fascinerende natur.\nHvorfor skriver jeg dette? Fordi jeg mener, at naturen altid bør være en vigtig del i enhver form for friluftsliv!\nDer er gang i mange spændende "uddannelser" inden for friluftsliv, og jeg følger det med stor interesse. Især her, synes jeg, bør naturen prioriteres højt på timevalget (se Fig.) da dette er fundamentalt og aldrig vil blive underlagt skiftende trends. Om man her i landet skal arbejde på at kræve en uddannelse inden for friluftsliv, kan jeg ikke helt overskue konsekvenserne af. Forhåbentlig bliver det aldrig nødvendigt, da det hele egentlig er meget mere end bare en uddannelse. Men ved en ansættelse ville jeg nok prioritere naturkendskab som et meget væsentligt element, da det kræver meget længere tid, end det at lære sig noget om f.eks. lejrliv og andre praktiske færdigheder.\nBøger jeg vil anbefale at læse:\nDanmarks Natur 1-12 som de absolut bedste jeg kender.\nDanmarks Pattedyr 1-2 Gyldendals bogklubber,\nFuglene i Danmark 1-2 Gyldendal,\nPolitikens florabog Gyldendals bogklub,\nLademans naturfører, Dyrespor, Forlaget Danmark\nDa jeg arbejdede som rensdyrhyrde i Lapland, boede mine arbejdsfæller og jeg for det meste i lavvuen, det traditionelle, samiske telt. Lavvuen var vor bolig på højfjeldet i slutningen af vinteren, hvor vi ofte havde 3o graders kulde, somme tider meget mere, og enkelte snestorme - og naturligvis også om sommeren, når vi havde strålende sol døgnet rundt. Vi danskere synes det er helt fint at bo i telt om sommeren, men ... om vinteren? Jo, lavvuen kan tumle både kuldegrader, blæst og øsende regn, hvis man forstår at bruge den rigtigt.\nNu bruger jeg det samiske telt i forbindelse med FJORDENS NATURSKOLE, hvor jeg er instruktør og vejleder. Lavvuen fungerer som skolebygning, hvor kun teltdugen skiller kursusdeltagerne fra naturens lyde og lugte. Naturskolen har faste lejrpladser ved Mariager Fjord, hvor der efter ønske kan arrangeres ture både sommer og vinter for grupper med interesse for samisk kultur og tradition samt dansk natur og friluftsliv.\nVil man anvende det samiske telt i sit vinterfriluftsliv, kan jeg give nogle råd med på vejen. Principperne for, hvordan man placerer og indretter lavvuen gælder uanset årstiden, men om vinteren er det ekstra vigtigt at være påpasselig for at undgå problemer.\nDet er godt, at teltet står i læ. Findes intet læ, er det imidlertid bedre at møde vinden i et åbent område end at placere teltet foran en læmur af høje træer. Vinden vil nemlig derved være næsten uforudsigelig og ofte blæse røgen fra udstedet ned i teltet igen. I stærk blæst bør man undgå at slå lejr i bøgeskov, hvor der er stor fare for nedfaldende grene.\nSom gulv lægges et lag birke- eller granris. Det isolerer ikke bare, men gør også, at man ligger behageligt. Jo tykkere laget er, des bedre (ikke under 10 cm). Man begynder inderst i teltet og lægger en række ris med den tykkeste ende hen mod indgangen. De følgende rækker lægges således, at toppene dækker enderne af de forrige ris. Hvis man lægger risene modsat med den tykke ende væk fra indgangen, vil man "falde" over toppene, når man går ind i teltet. Til sidst lægges et enkelt lag renskind, og nu er 7o% af kulden overvundet.\nBrænde til om dagen hentes fra unge, udgåede træer og døde grene, der ikke har rørt ved jorden og er blevet fugtige. Om natten bruges tykke brændeknuder af løvtræer, der er skovet et år eller to i forvejen og dermed er helt tørre og røgfri. Selvfølgelig kan man finde tykke, døde træer i skoven, men ofte har de ingen ordentlig brændværdi. Et aflangt bålsted giver plads til, at mange mennesker kan varme sig, og plads til at lave en nyning. Den, der først fryser, lægger mere ved på.\nSelv om der står minusgrader på soveposens deklaration, skal man ikke regne med ligefrem at ligge varmt. En almindelig sovepose kan forbedres væsentligt ved at man syer en inder- og yderpose til den, ellers hjælper et tæppe også.\nOm vinteren går solen tidligt ned og står sent op. Det giver derfor en masse tid, hvor man sammen sidder omkring bålet og hygger sig. Der kan blive tid til at dele erfaringer, synge sammen, høre på fortællinger og oplevelser, se på hinandens udstyr. Der er måske nogen, der selv har lavet noget af det eller kan vise, hvordan man vedligeholder det.\nOgså om vinteren har naturen spændende ting at byde på. Mange nordiske fugle kommer her for at overvintre. Det er en oplevelse at møde en flok kvækerfinke, som roder rundt efter bog i den ellers tyste bøgeskov, eller at høre snespurvenes lystige kvidren, når de gennemsøger stranden efter føde - en hilsen fra Lapland! At høre rævens gennemtrængende parringsskrig om natten, at se på dyrespor i den nu ofte fugtige jordbund, eller at se på rådyr, der nu er nemmere at opdage i den bladløse skov. Kommer man trods alle forholdsregler til at fryse, så er det værste man kan gøre: at blive passivt siddende i sin sovepose og vente på, at det hele snart er forbi. Kom i gang med at hente brænde, at ordne ilden, at gøre klar til den næste dag - det vil give varme og hjælpe en del på humøret. Så vil man nok oftere frivilligt vælge at forlade sit vinterhi og gå på opdagelse derude.\nAt gå på jagt fra en rigtig kajak var drømmen, der fik mig til at låne en kajak og gennemsejle fjorden på kryds og tværs i løbet af sommeren. Da efteråret kom med mange vindstille dage, blev det afprøvet. Hvordan fungerer kajakken på haglbøssens rekyl ? Jeg affyrede bøssen og hele kajakkens ende løb op på strandkanten. Det var kraftige sager. Nå, men jagtfeberen og oplevelsestrangen var der alligevel fortsat. Så en tidlig vintermorgen, gik det af sted og jeg roede stille langs kysten. Hele tiden på udkig efter store sten som vi har så rigelig af her ved Mariager fjord. Pludselig kunne jeg høre en hvinandens karakteristiske lyd bag ved pynten. Rolig listede jeg mig nærmere og brugte nogle af de store sten, der lå spredt langs strandkanten som skjul. Hver gang flokken dykkede, nærmede jeg mig med kajakken. Men jeg måtte ud på åben vand for at komme tæt nok på for et forsvarlig skud. Så da flokken dykkede igen, stødte jeg kraftig af med pagajen og roede skyndsomt mod dykkestedet. Da de første ænder dykkede op igen og så bovvandet, fløj de straks op og jeg skød efter en af dem. Til min store overraskelse sejlede kajakken næsten lige så hurtigt baglæns, som da jeg sejlede til fuglene. Jeg fik anden på dækket og det blev til nogle spændende jagtture.\nVinteren kom og en stille morgen imens det endnu var mørkt og månen skinnede, gled kajakken lydløs gennem vandet. Månen var lige ved at stå op da en ung sølvmåge fløj forbi. Ungmågekød er en fin spise har jeg ofte måtte sande når jagtlykken ikke stod på and. Jeg tænkte mig ikke længe om, men rev bøssen op til kinden. Fulgte mågens flugt med bøssen, indhentede den med bøssemundingen og skød.\nDesværre lag jeg ikke mærke til at bøssen nu pegede 90° væk fra kajakken og da jeg skød, vendte kajakken bunden i vejret med mig nederst. Da jeg kom til mig selv igen, svømmede jeg rundt i iskold vand ved siden af kajakken. Hvad nu ?\nI en eller anden bog havde jeg set, hvordan man kunne kravle ind bagfra. Havde jeg dog bare brugt sommeren til at øve mig i det her. Nu lå jeg her i iskold vand og kulden kom hurtigt krybende.\nFørst skulle jeg befri mig for patronbæltet og haglbøssen som jeg havde bundet fast til mig selv og som trak godt nedad. Jeg behøvede ikke at tømme kajakken så jeg lagde bøssen og bæltet ind under fordækket for at stabilisere den og kravlede så op bag på kajakken og gled lige så hurtigt i vandet igen. Det var værst med fingrene. De hele en gang til. Stille og roligt. Hen over hullet. Svinge tilbage med benene og så…. plask. Efterhånden gik alvoren op for mig. Det her kan koste dig livet, knægt!\nHele kroppen blev langsommere og sløv efterhånden. Om jeg var bange ? Jeg havde endnu nogle kræfter tilbage men i mit stille sind lagde jeg mit liv i Guds hænder og prøvede så igen. Hen over hullet. Finde balancen. Benene frem og først det ene, så det andet ben og endelig sad jeg der.\nHvor var pagajen ? Den skulle jeg havde hentet, da jeg lå i vandet. Den kunne havde hjulpen mig med at komme i kajakken igen. Der lå den døde måge og…… der svømmede pagajen. Med iskolde fingre og klaprende tænder skovlede jeg kajakken derhen, fik undervejs fat i mågen og derefter pagajen. Endelig. Nu var det bare med at komme hjem i en fart. Hænderne var følelsesløs men næppe har jeg sejlet så hurtigt hjem som dengang.\nHvorfor nu hele denne historie ? I dag kan jeg grine lidt af det, men alvorligt var det og mange gange har jeg tænkt over det. Hvis nu….. Hvor lille jeg er over for naturen og forkerte handlinger kan have store konsekvenser for mit liv. Nu kunne jeg jo bruge pladsen her med et foredrag om alt det sikkerhedsmæssige, men vil spare læseren for det. Kun minde dig om, at dine handlinger har konsekvenser uanset selvfølgeligt om det drejer sig om friluftsliv eller ikke. Men folk kan har det med friluftsliv som mange bilister har det med landvejen og andre bilister. Man afreagerer. At bruge friluftsliv til at afstresse vil nok være en mere positivt tilgang. Og så sætter man ikke sit liv til som indsats.\nSom faglærer på en friskole og som naturvejleder er det altid spændende at udforske friluftslivets mange muligheder. I årenes løb har jeg tilrettelagt en del ture omkring Mariager Fjord. En af disse ture fører rundt om inderfjorden. Turen varer i alt 3 dage, er på ca. 40 km, hvoraf ca. 8 km sejles i små fiskerbåde. Jeg arrangerer denne tur både for børn (fra 5. til 10. klasse) og friluftsuddannelser, seminarier og andre interesserede.\nPå Vindblæs Friskole tilbyder jeg et valgfag som jeg kalder Vildmarksliv. Der må gerne være lidt eventyr i navnet. Og turen giver faktisk en fornemmelse af vildmark (når du spørger børnene).\nEleverne inddeler sig i 3 – 4 mands madgrupper. På en seddel giver jeg gode råd angående varme retter og pålæg og mængder. Alt slik i store mængder betragter jeg som fælles ejendom og deler ud med rund hånd. Det er rygtedes og har begrænset slikmængden væsentligt . En udførlig udstyrsliste hjælper forældrene og barnet med at huske det hele. En speciel besked til forældrene med fed skrift afhjælper en del problemer for mig: Husk at jeres børn skal pakke rygsækken, ikke jer ! Ellers kommer jeg til at pakke 18 rygsække næste morgen.\nDet er det hele. Nåja….der ringer selvfølgelig nogle bekymrede forældre, men når de har styr på det, skal det nok lykkes.\nPå den store dag mødes vi så i Mariager (se kort). Forventningsfulde børn, snakken går livligt, imens jeg går rundt og vejer deres rygsække. Er den tungere end ¼ af deres kropsvægt, må nogle ting blive tilbage. Der sker altid morsomme episoder her. Mest med forældrene! Før turen har jeg aftalt med en voksen at være med som medhjælper. Og det er alle tiders, når det først er klarlagt, hvem der bestemmer på turen.\nBørnene og jeg starter med at aftale, hvem der går foran og hvor ve skal holde pause. Ellers vil nogle elever bare tonse derudad og miste oplevelsen. Pausestedet bliver markeret på et kort som alle elever har en kopi af. Der bliver også aftalt, hvem der går sidst. I starten er det f.eks. den voksne eller nogle mere modne elever. På visse strækninger går jeg også bagerst, hvor jeg ved eller kan se at det er nødvendigt. Det kan faktisk være lidt tungt her. Det er her de modløse, hjemvefolket, vablerne og de ”tunge” rygsække mødes.\nEfter de første 10 minutter en kort pause, hvor man justerer rygsæk, sko, tøj osv. Og så går det bare derud af. Ved en længere pause tager man sko og sokker af, så fødderne får frisk luft. Selv meget trætte børn kan pludselig live op igen og tumle rundt. I starten har eleverne ofte for meget tøj på (forældreomsorg) og de skal hjælpes til at justere det efter belastningen.\nVi går nede ved vandet så meget som muligt. Falske bakker (erosionsdale) rejser sig 50 m op langs kysten og giver indtryk af store skovområder. Hvor vejen er for sumpet må vi ind i skoven og følge vildvekslerne. Over 2 m høje sivområder med en masse små grøfter, det gør turen ekstra spændende. Der er bakker fyldt med ene, en bred å osv. Jeg tilrettelægger turen, så den bliver mest muligt spændende og udfordrende. Der er selvfølgelig forskel på en børne- eller voksentur. Nogle gange må vi også i vandet for at komme uden om vanskelige områder. Her beholder vi strømperne på for ikke at skade fødderne på de skarpe blåmuslinger. Om sensommeren kan vi æde os blå i hovedet i brombær, blåbær eller moreller. Senere er der masser af vilde æbler.\nVi har plastikpresenninger med, som vi bruger som bivuak. 2 store bivuakker giver plads til ca. 18 børn. Jeg bruger 2 stænger pr. bivuak; stængerne kan på turen bruges som vandrestokke. I midten af bivuakken sættes en pind, som vi finder i skoven eller på stranden. Pløkposen fyldt med græs putter vi over den, så presenningen ikke beskadiges. Regner det meget, sætter vi begge bivuakker sammen til et stort spidstelt med sideindgang. I rimeligt vejr laver vi et bål imellem bivuakkerne. Den første aften varmes den forberedte mad blot i Trangiaen. Når vi kommer til næste soveplads, har en af forældrene lagt et depot ud med aftensmad (dåser), morgenmad og frokost. Det gør jeg kun med børn. Voksne kan selv bære maden.\nOm morgenen hænges soveposerne til tørre, så nattehørmen luftes ud. Plastrene fordeles og et nyt eventyr venter. Og pausen i ”Paradiset” er hele turen værd.\nEfter den anden overnatning skal vi passere en bred å og store sivområder. Pga. en uvillig lodsejer har jeg hyret to lokale fiskere, der sejler os uden om. Trætte som de er glæder de sig meget til sejlturen. Efter nogle kilometer stopper turen igen ved et lille fiskerleje og herfra vandrer vi videre. Varmen får vi hurtigt da der er en stejl skråning på 50 m der skal bestiges. En fedtet lerskråning som er en oplevelse i fugtigt vejr. Her skal de stærke gør en ekstra indsats. Ellers hjælper man først og fremmest sit madhold. Fordele trangiaen, ekstra oppakning, maden osv. Opstår der problemer undervejs, som gruppen ikke kan klare, må andre grupper eller de voksne hjælpe til. Denne løsning har jeg gode erfaringer med.\nVed målet er der en masse trætte og stolte børn. De har lært noget af deres flotte lokalområde at kende og er som regel meget begejstrede over turen. Ud over leje af fiskernes både og maden koster turen ingen ting. Jeg har stormkøkkener til grupperne og presenninger til bivuakkerne. Så lidt skal der til for at få en kæmpe naturoplevelse.\nSusanne og Reiner Merke\nFalslev Hedevej 2


Kommentar til Leverandører presser kommuner til at indgå databehandleraftaler - truer med at opsige samarbejde Fredag, 22. februar 2019 - 21:08\nRe: Ansvaret er flerdelt\nEn lille opdatering: Tak for opdatering, Niels Madsen. Har skolen allerede en skriftlig ikke-samtykke-erklæring fra Jer? Ellers er her en skabelon, hvis du eller andre skulle mangle. https://docksci.com/ikke-samtykke-erklring-data_5c7054520bac361d668b4567...\nKommentar til Leverandører presser kommuner til at indgå databehandleraftaler - truer med at opsige samarbejde Fredag, 22. februar 2019 - 15:07\nFrederiksberg Kommune er således ikke GDPR-compliant, skolen er lige så slemme hvis de prøver at gennemtvinge testen "for nemhedens skyld". Helt enig. Skole, børnehave m.v. følger dog ofte bare kommunens taktstok med hovedet under armen. Så i den forstand "tvinges"...\nKommentar til Oversigt: Fire bøder er udstedt i Europa for at overtræde GDPR Fredag, 15. februar 2019 - 18:59\nRe: 5 bøder....\n... det var ikke mange... Nej, ubegribeligt få.\nKommentar til Roskilde køber norsk borgerservice-robot: »Ingen grund til at genopfinde dyb tallerken« Fredag, 15. februar 2019 - 18:10\nRe: Surveilance capitalism...\nMan kan bede om alle registrerede oplysninger på ens egen person. Mit gæt er at kommuner vælger at gemme så lidt af denne information som muligt - blot fordi bureaukratiet omkring er for stort. Det gæt kunne desværre ikke være længere fra virkeligheden. "Helt overordnet gælder det, at vi...\nKommentar til Gladsaxe Kommune: Det er ikke et datalæk, de er blevet stjålet Tirsdag, 12. februar 2019 - 16:14\nhttps://politiken.dk/indland/art7035040/Borgeres-og-politikers-CPR-numme... Nu´ det ikke sjov længre.... Kommunerne bør granskes alvorligt, startende med Gladsaxe.\nKommentar til Problemet er hverken Kina eller Huawei Fredag, 8. februar 2019 - 11:15\nHvem skal vi købe grej af, der vil stråle vores egen befolkning ihjel. Så bliver det ikke mere grotesk og rablende vanvittigt.\nKommentar til Juridiske eksperter: Gladsaxes algoritme overtræder persondata-lov Onsdag, 6. februar 2019 - 16:27\nRe: GLADSAXE KOMMUNE omgås sandheden meget lemfældigt\nMan kan vel godt arbejde med at visse samfundsgrupper "statistisk set" har større sandsynlighed for "komme i myndighedernes søgelys". F.eks. folk som bor i etagebyggeri. F.eks. høje socialgrupper. F.eks. børn af forældre med andet etniske ophav. Tak for input, Bjarne Nielsen...\nKommentar til Undervisningsministeriet fjerner mulighed for anonym trivselsmåling Onsdag, 6. februar 2019 - 14:25\nRe: Så er det nu...\nSvarene kan godt være relevante ift. Trivselsmålingerne. For øvrigt ift. trivselsmålingerne. Én ting er, hvis data videregives til et "statistisk formål". I det tilfælde gælder der særlige hjemler i GDPR ift. viderebehandling, jf. art. 5, stk. 1, litra b - som man dog altid kan gøre...\nKommentar til Forsvarsministeren besvarer byge af spørgsmål om Huawei og sikkerhed - sådan da Onsdag, 6. februar 2019 - 13:28\nRe: Vedr. Sundhedsstyrelsen og forsigtighedsprincippet\nAha, så først langtidseksponerer vi hele befolkningen og først når vi er sikker på at der er skadevirkninger, overvejer vi om grænseværdien var tilstrækkeligt beskyttende ['] Jeg vil virkelig gerne se ansigterne hos f.eks. miljøstyrelsen eller fødevarestyrelsen hvis nogen forlangte at de skulle b...\nKommentar til Juridiske eksperter: Gladsaxes algoritme overtræder persondata-lov Tirsdag, 5. februar 2019 - 14:26\nGLADSAXE KOMMUNE omgås sandheden meget lemfældigt\n"Det er vigtigt at understrege, at Gladsaxe Kommunes arbejde med en dataunderstøttet opsporingsmodel alene sker på statistisk niveau." Opsporingsmodel, hvad indebærer det monstro - og hvordan kan man "arbejde statistisk" på/med en "opsporingsmodel"? Man vil vel så...\nKommentar til 2,7 milliarder er ikke nok: it-system til ejendomsvurderinger bliver dyrere Tirsdag, 5. februar 2019 - 12:36\nJeg har efterhånden trænet mig selv til at springe videre hver gang jeg ser dit navn på et indlæg. Denne gang faldt jeg i, men jeg vil gøre mig stor umage for at det ikke sker igen. Ufatteligt groft indlæg, Henrik Sørensen. Det hører simpelthen ingen steder hjemme. Ja, det er netop absurd....\nKommentar til Advokat om Højesterets afgørelse: Tvangsudlevering af NemID særligt problem for ressourcesvage Tirsdag, 5. februar 2019 - 11:55\nRe: Jeg er uforstående\nJa, Preben Jensen, det er bestemt galimatias.\nKommentar til Advokat om Højesterets afgørelse: Tvangsudlevering af NemID særligt problem for ressourcesvage Mandag, 4. februar 2019 - 10:53\nForklaringen på den absolut manglende logik i dommen er, at domstolene udelukkende dømmer efter kommerciel lov, som også angivet her. I øvrigt ift. udelukkende erhversret. Vi må gå ud fra, at den ressourcesvage er blevet kendt skyldig, indtil det modsatte er bevist, jf. culpa-reglen - og der...\nKommentar til Undervisningsministeriet fjerner mulighed for anonym trivselsmåling Mandag, 4. februar 2019 - 10:23\nI øvrigt bør man ift. alle tests, vurderinger og undersøgelser altid være opmærksom på hele databeskyttelsesforordningens artikel 13 (og evt. 14), da der er tale om en lovpligtig oplysningspligt - som altså skal overholdes i ethvert tilfælde. Og man skal i dén grad huske på, at man altid kan s...\nKommentar til Forsvarsministeren besvarer byge af spørgsmål om Huawei og sikkerhed - sådan da Mandag, 4. februar 2019 - 10:07\nLidt yderligere positivt: "Forældre i Firenze har fået medhold af retten i at den skole, hvor deres barn, som er elektrosensitiv overfor elektromagnetisk stråling fra trådløs teknologi RF-EMF, går på, skal slukke for wifi for netop at beskytte dette barn" "Court ordered to turn off...\nKommentar til It-kriminelle installerede keyloggere på 15 biblioteker - nu skal de ind og brumme Lørdag, 2. februar 2019 - 19:09\nRe: Lav straf?\nJa - når banken fremskaffer digitale penge med et knibs med fingrene, og derefter låner dem ud mod renter, så betragtes det åbenbart ikke som "mønt" ;-) Kongen er kongen i øvrigt, eller monarken, og hun ejer jo umiddelbart ikke bankerne - heller ikke den private "DANMARKS...\nKommentar til It-kriminelle installerede keyloggere på 15 biblioteker - nu skal de ind og brumme Lørdag, 2. februar 2019 - 0:09\nI flg. grundloven, er det kun kongen (staten) der må "slå mønt" altså lave betalingsmidler. Da NemID er et aktieselskab kan det ikke sammenlignes med falskmøntneri, der snyder statens pengemonopol - medmindre man så også accepterer at Dankort, MobilPay og en del bankforretninger, er i...\nKommentar til Undervisningsministeriet fjerner mulighed for anonym trivselsmåling Fredag, 1. februar 2019 - 23:47\nTak, Anne-Marie Krogsbøll. En minister behøver dog slet ikke at besvare direkte spørgsmål. Det er også alt for ubehageligt for en minister at skulle forholde sig til både: Data som personlig ejendom for borgerne - skal de dermed ligefrem informeres, afgive samtykke og/eller betales for denne ...\nKommentar til Undervisningsministeriet fjerner mulighed for anonym trivselsmåling Torsdag, 31. januar 2019 - 11:48\nSom med f.eks. sprogvurdering af børnehavebørn, hvor der heller ingen lovhjemmel er. Den skal kun gennemføres, hvis der er "behov for sprogstimulering" jf. dagtilbudslovens § 11 - og selv da kan forældrene blot sige nej tak. I det tilfælde giver § 12, stk. 2 mulighed for "...\nKommentar til Justitsministeriet: Fjernelse af internet-indhold rejser grundlovsspørgsmål Torsdag, 31. januar 2019 - 10:51\n"Irak-krigen er brud på Grundloven" "Har De lidt økonomisk tab på grund af krigen? lød spørgsmålet i retten." I øvrigt ift. kommerciel lov, eller nærmere erhvervsret, så skulle sagsøgerne jo blot have argumenteret godt nok for, at grundlovsbrud og ulovlig angrebskrig stiller...