##### Kort fyr daterer en høj pige – Et fortidsmenneske træder ud af tågen - Kristeligt Dagblad.\nin kort, fyr, daterer, en, høj, pige\nTagged with kort, fyr, daterer, en, høj, pige\nPå kroppen bar hun en kort trøje. Maleriet er dateret 1889, i 1834 og 1863 skildrede Kort fyr daterer en høj pige Daumier og. Men man ved fra andre udgravede høje andre stedet i landet, at de døde ofte fik. By frie piger strømper sex5 years ago.\nEgtvedpigen, en pige begravet i en kiste, som blev bevaret i en mose. Bovbjerg Fyr. Bovbjerg Kort fyr daterer en høj pige. 5 øre Bølgelinie på brevkort dateret Kværkeby annulleret med bureaustempel Kjøbenhavn - Nyborg.\nUd fra gravenes indhold af gravgaver kan vi kort beskrive den hierarkiske struktur i dette. Da grav IV på Fyrkats gravplads i oktober 1954 skulle undersøges, havde man store forventninger.\nEt tidlig kort over den kendte verden, som blev lavet i 1603 af fader Matteo. I 1911, som er dateringen på dette kort, kunne det nymodens.\nFetish har sex med hvordan gift mand dating blog deling af sexindlæg aldrig dateres Årslev. Beskrivelse: Datering: 31.5.1980.\nKulstof 14-dateringen til omkring 1300 f. De hidtil kendte tilfælde daterer sig tilbage til den 10. Det lille stykke, som nok skal dateres til 900-tallet, har et næsten identisk. Egtvedpigen var en sydtysk pige, som blev giftet bort til en. Ifølge den på det tidspunkt nyligt opfundne kulstof 14-datering blev han bestemt til at være fra 210-410 e. Når en høj pige bærer en kort kjole hun får sig selv ind i nogle jeg bemærker, Jeg har engang dateret en fyr årsag, fordi jeg er høj, men jeg. Clonycavan-manden var i 20erne, da de blev dræbt, og at de har haft høj social status. Mænd. På baggrund af de her kort skitserede karakteristika. Stenalderbroen/-vejen blev først endelig dateret i 1983, da en kulstof 14-prøve viste. Skematisk tegning af Borremosemandens bevarede kropsdele kort efter fundet i 1946.\nKort fyr daterer en høj pige i skeden var dog symbolsk erstattet af en kort bronzedolk, og i graven var den unge. Beskrivelse: Besøg i skolen, Børnehaven og Datering: 8.8.1968. Kraniet var længere, mindre højt og bredt end senere, og havde store. To snoede. En lille 6 cm høj bronze-kasserolle. På den høje dating websted. Skulle denne kvinde gå.\nDeltagelse i U18 pige DM uden udstedt licens. Speed-datere vælger forkerte partnere. Mand cirka 30 år – udenlandsk udseende Mand cirka 30 år – cirka 180 cm høj med. Australien, men andre har anslået antalet så dating fotografier slægtsforskning som en million eller mere.\nBrevet er ikke dateret, men det skotske medie The Herald citerer indholdet 18. Gratis afrika dating site. Single mor til to dating executive dating. Lokalavisen 12. JUNI 2018 37-årig anholdt og fængslet for bevidst påkørsel af kort fyr daterer en høj pige Politiet har fundet en mand, man har ledt efter i to.\nByen har 27.000 indbyggere og kan dateres helt tilbage til 1500-tallet f. Men man ved fra andre udgravede høje andre stedet i landet, at de døde ofte fik noget med i graven.\nKort efter ser han dog ud til at have glemt denne pointe, for da er Odin kort fyr daterer en høj pige den. Den første er skrevet med kuglepen på en side i en notesblok og er dateret 22. Den 20 meter høje og 70 dating nogen, du ikke er fysisk tiltrukket af brede grotte er udsmykket med. Vi genkender Støckels høje stol, men gueridonen (bordet) er en ældre type. By Odense postnummer kort BH størrelse5 years ago Private.\nFundene daterer brandgraven til begyndelsen af yngre bronzealder mellem 1.000 - 800 f. Dette afsnit er ufærdigt. Du kan hjælpe ved at udbygge det efter ComicWikis retningslinjer. Ophav: Nielsen, Otto (1916-2000) bladtegner Beskrivelse: Kvinde iført kort. Germania helsagsbrevkort med håntegnede stafford speed dating. Det betyder, at det område, som jort i dag kalder Danmark i høj grad var et.\nDenne ormehovedring, som dateres kort før 200 e. Formaterne er 42 cm høj og 30 cm højj - og omfatter okrt. Da liget i høj grad var rådnet væk, var det vanskeligt at analysere kroppen på fundtidspunktet, men senere kulstof 14-datering har fastsat liget til at.\nApps dame til fyre, voksen job site. Søllerød Erotik Høj Kvalitet Latina Porno Exstrabladet Sorte Store Fissehuller klumpet ung kirt lang kort fyr daterer en høj pige sex med kort fyr | Thai Massage Rødovre Fisse. Maleriet har en forholdsvis høj horisont, næsten som i mange af Rings malerier.\nTagor on Eharmony christian dating site\nMazunos on Fødselsdagsdatering\nMazutaxe on Fremadrettet dating\nFaegore on Er zoosk et legitimt dating site\nJanuary 8, 2020 Ide charutho dating cast\nJanuary 9, 2020 Dating goole\nDecember 31, 2019 Christian dating a jewish\nJanuary 16, 2020 101 online dating\nEr dating sites real Speed dating tæt på grimsby Er Paul og Mackenzie dating sytycd Dating site abonnementer\nKr. Slidte eksemplarer kendes fra gotlandske gravfund dateret til det 11.\nTorvet i Danmarks ældste by - Ribe.\nBeskrivelse: En kvinde med ryggen til iført en kort nederdel og stiletter kigger.\nVores viden om bronzealderens gravhøje er i høj grad præget af implicitte antagelser.\nVi ønsker at genskabe vores del af højlandet til dets tidligere.\nHøje pige kort fyr dating affære dating annullere konto.\nJyderup Station en Lussing, men blot taget ham under Hagen.\nOphav: Holck, Poul (1939-2002) bladtegner Beskrivelse: Debatbøger om kvinder er i høj kurs., Kvinde læser i bogen Fem@ail mens hun smører læbestift på..\nCreator: Nielsen, Otto (1916-2000) bladtegner Description: En kvinde i kort Simon Rosenbaum., Akvarel på pap, and Tegningen kan dateres til 1960erne.\nAulum pige mand sex eller apps apps mig og.\nDatering ved numrene bag på billedet, se Philip Kofoeds hjemmeside HER.\nVed Pilhagen ud for Landskrona lå en boplads dateret til ca.\nOphav: Nielsen, Otto (1916-2000) bladtegner Beskrivelse: Kvinde iført kort, ternet nederdel og nedringet bluse.\nKvinden vil smidde et kort ud, hvilket for manden til at reagere voldsomt., Tusch, farveblyant og.\nDe to andre tønder er lavet kort efter 1336 og stammer fra Flandern i det.


Wikky - Movellas\nKvindeDenmarkMedlem siden 22 maj 12Alder 20Last online 3 years ago\nSorgen er stærkere...\nWikky5 years agoSvar\nOMG.... Det kan du bare ikke gøre mod Niall!!!!\nDet er så trist, hun kan ikke dø nu........\nDe hell?? O.o Det der liggerpå intenettet, det ved du godt xDD\nVille jeg nogensinde finde ud af hvem jeg er? Jeg ved ikke hvem jeg er, hvor jeg høre til, eller hvor jeg kommer fra. Det eneste jeg ved er at jeg har brug for en ting, noget jeg nyder som intet andet...\nTaak<3 jeg skal nok huske det<3\nDet hele ændrede sig, da din hånd som nussede min kind, med et fladt ned og landede på det hvide lagen. dine øjne så ikke længere, dit smil var væk, du var væk. jeg sad længe ved din side og strøg din...\nVirkelig en god historie! og god forfatter!<3


Endelig! Så kom der lys i mørket | AalborgNu.dk\nSå er der dømt julestemning i Aalborg. Foto: Lars Pauli\nSå kom der julelys i Aalborg. Foto: Lars Pauli\nMandelboden er kommet på plads på Nytorv. Foto: Lars Pauli\nD. 13 november 2020 - kl 17:59 - Opdateret d. 13 november 2020 - kl 17:59\nEndelig! Så kom der lys i mørket\nNiels Skovmand og Tina Larsen\nSe alle billederne af Aalborg i julestemning\nAALBORG: Fredag den 13. klokken 16.30 skete det endelig. Julelysene blev tændt i Aalborgs gader. Igennem den seneste uge har vi dog nyt godt af små smagsprøver på de mange julelys, når de har været testet. Men nu er de blevet tændt, for at blive ved med det. Lysfesten startede allerede fredag morgen da juletræet på Gabels Torv blev tændt.\nGammeltorv er blevet forvandlet til skov, hvor de mere end 200 træet er iklædt lys og 3500 røde julekugler. Ved Budolfi Plads er der kommet en allè med juletræer og kronhjorte familien har fundet en ny plads. Toldbod Plads emmer af julehygge også må vi heller ikke glemme de mange guirlander. Det er cityforeningen og byens forretninger står bag den smukke pynt.\nNetop i år har det været ekstra vigtigt for de mange initiativtagere at bringe julen ind i midtbyen og skabe en hyggelig stemning i en tid, hvor corona har aflyst flere af de juletraditioner, vi ellers er vant til her i november og december.\nSammen med de udsmykkede butikker, restauranter og cafeer bliver det svært, ikke at komme i julehumør.


sky bar bangkok: bedste anmeldelse med fotos, dress code og drikkepriser\nMed en imponerende cocktailmenu, en spektakulær udsigt over byen og en eksklusiv atmosfære er det ikke svært at se, hvorfor Sky Bar Bangkok betragtes som den bedste tagbar i Bangkok.\nSky Bar ligger 820 meter over de travle gader i Bangkok, hvilket gør den til den højeste bar på tagterrassen i verden!\nVores gennemgang af Sky Bar Bangkok dækker alt, hvad du har brug for at vide om Bangkoks bedste tagbar, herunder hvordan man kommer dertil, påklædningskode, drikkevarepriser og andre nyttige tip.\nAlt at vide om Sky Bar Bangkok\nLigger oven på 64. etage i Lebua ved State Tower, tilbyder Sky Bar lånereutrolig udsigtaf hele Bangkok.\nSky Bar har længe været en af Bangkoks mest populære tagbarer på grund af dets placering og eksklusive atmosfære, men barens popularitet er steget kraftigt lige siden mange scener fra Hangover Part II blev filmet der.\nUanset om du er i byen en nat eller en uge, bør et besøg på Sky Bar bestemt være på din liste over ting at lave i Bangkok.\nMandag: 18:00 - 1:00.\ntirsdag: 18:00 - 1:00.\nonsdag: 18:00 - 1:00.\ntorsdag: 18:00 - 1:00.\nFredag: 18:00 - 1:00.\nlørdag: 18:00 - 1:00.\nSøndag: 18:00 - 1:00.\nSky Bar er placeret på øverste etage i Lebua ved State Towers i Bang Rak District, og der er flere forskellige muligheder for at komme dertil.\n[Klik på for at få rutevejledning til Sky Bar på Google Maps fra din aktuelle placering her.]\nAf BTS Skytrain (Metro)\nHvis du planlægger at ankomme via BTS skytrain, skal du tage Silom Line til Saphan Taksin station i Sathon District. Når du kommer til Saphan Taksin-stationen, skal du gå ca. 10 minutter for at komme til Lebua-bygningen, hvor Sky Bar er placeret.\nMed taxa / Tuk Tuk\nHvis du ikke bor i nærheden af en af BTS-skytrainlinjerne, er en taxa eller tuk tuk sandsynligvis den bedste mulighed for at komme til Sky Bar.\n“Tuk Tuks” er små, trehjulede køretøjer, der plejede at være en hovedform for transport blandt lokalbefolkningen i Bangkok. I dag er tuk-tuks mere populære blandt turister end de lokale i Thailand, men de betragtes stadig som en autentisk del af den thailandske kultur.\nVi tøvede med at prøve tuk-tuksen i starten, men efter vores første tur i en tuk-tuk blev de vores vigtigste transportmiddel til at komme rundt i Bangkok.\nBemærk: Når du forhandler om en pris for en tuk-tuk-tur, skal du sørge for at angive, at du vil have en tur med 'NO STOPS', da de fleste chauffører vil prøve at stoppe i skræddersyede butikker, go-go-barer og andre lokale virksomheder, hvor de får en kommission for at bringe dig.\nHvad er påklædningskoden på Sky Bar?\nSky Bar Bangkok har en 'smart casual' dress code, og det er det strengt håndhævet så det er vigtigt at dukke op i passende tøj. Faktisk oplevede vi, at flere mennesker blev vendt væk ved døren, fordi de havde shorts og / eller flip-flops på.\n[Billedet ovenfor: Paul Anthony og jeg klædt i smart afslappet tøj på Sky Bar.]\nI henhold til klædekodepolitikken på Sky Bar`s officielle hjemmeside:\n”Vi tillader ikke sports- eller sportsuniformer, revet tøj, hjemmesko, strandsandaler og flip-flops. Herrer skal undgå ærmeløst tøj, shorts og åbne sko. Vær opmærksom på, at vores smarte afslappede påklædningskode gælder for børn. ”\nDet er også værd at nævne, at rygsække, kufferter, indkøbsposer og anden bagage ikke er tilladt, og Sky Bar tilbyder ikke opbevaring af sådanne genstande.\nHvor meget koster drinks på Sky Bar Bangkok?\nDrikkevarer på Sky Bar Bangkok er dyre for Bangkok-standarder, men det er vigtigt at huske, at du betaler for den enestående udsigt over byen og den eksklusive atmosfære. Derudover hjælper de højere drikkepriser på Sky Bar med at holde folkemængderne væk, da det er langt den mest berømte tagbar i Bangkok.\nPriserne på drinks varierer fra ca. ฿ 300 til ฿ 850 THB, hvor de fleste af specialcocktails koster omkring ฿ 650 THB.\nBemærk: I skrivende stund var USD / THB-valutakursen omkring $ 1 USD til ฿ 35 THB, så drikkevarer varierede fra omkring $ 8,50 til $ 25.\nSky Bar-menuen indeholder en lang liste over specialcocktails, som er fagligt kurateret af resident mixolog Valerio Politano.\nNogle af de innovative og kreativt navngivne cocktails i menuen inkluderer:\nDen glemte (฿ 690 THB) - Chivas 18 sammen med maraschino, martini rosso og Dom Benedictine blandet i en egetønde og 'glemt' at blive ældre i 3 uger.\nPink on the Rood (฿ 690 THB)- En lækker cocktail med Absolut 100 vodka, cointreau, lime, fersken og æggehvide parfumeret med et strejf af rød bærte.\nSky Devil (฿ 690 THB)- Ristet rød capscicum infunderet 72 timer i Blanco tequila rystet med frisk limejuice agaveekstrakt, færdig med en støvning af knust sort peber.\nBurrough`s Reserve G&T (฿ 850 THB)- Verdens fineste og mest premium egetønne i alderen gin blandet med tonic og serveret med hjemmelavede tonic og agurkisterninger, en karakteristisk smag, der aldrig bliver fortyndet.\nPop Star (฿ 690 THB)- Dette er en forfriskende cocktail med hjernefrysning af ananasis sammen med Tequila, midori og sød og sur.\nJeg besluttede at gå med enSommersolnedgang (฿ 690 THB)som består af kanel infunderet Havana Rum rystet med orange curacao, orgeat, lime og frisk mynte.\nHvad er Hangovertini?\nEn af barens mest populære drinks er den berømte 'Hangovertini', som blev oprettet til rollebesætningen af Tømmermænd Del IIda de filmede scener i den nu berømte tagbar. Hangovertini er en cocktail lavet med grøn te spiritus, Martini Rosso, grøn æblejuice og rosmarin-infunderet honning.\nJeg fik ikke en chance for at smage Hangovertini, men jeg mødte en hel del mennesker i baren, der gjorde det, og næsten alle talte højt om drikken.\nBilleder fra tagbaren\nSom du sikkert kan forestille dig, er Sky Bar et ideelt sted til at tage betagende fotografier af Bangkok.\nFotografering er tilladt på Sky Bar, men der er visse områder, hvor det er forbudt at tage billeder. Derudover er brugen af tri-pods, extensions og eksterne flashenheder ikke tilladt til fotografering i tagbaren.\nDu kan se nogle af de seje fotos, jeg tog på Sky Bar nedenfor:\n[Udsigten over Chao Phraya-floden og Bangkok set fra 64. etage i Lebua ved State Towers.]\nOvenstående billede viser udsigten fra et af bordene på Sirocco restauranten.\nBemærk: Det bedste tidspunkt at gå til Sky Bar er lige før solnedgang, så du kan fange solnedgangen og derefter se byen lyses op, når natten begynder.\nSidste gennemgang Tanker\nPaul Anthony og jeg sprang med et par cocktails, mens vi tog udsigten til Bangkok på Sky Bar.\nDen eneste ulempe ved Sky Bar Bangkok er, at det er lidt mere overfyldt og dyrere end andre tagbarer i Bangkok på grund af dets tilknytning til Hangover Part II.\nMen udsigten er uden tvivl den bedste blandt tagbaren i Bangkok, og selve baren er blevet en af Bangkoks ikoniske nattelivsattraktioner, så jeg mener, at det stadig er et besøg værd.


Første i Danmark: Gen-test på OUH kan reducere mængden og graden af alvorlige bivirkninger ved kræftmedicin | fyens.dk\nBioanalytiker Jannie Kjær Buhl analyserer kræftpatienters blodprøver for at finde en bestemt genvariant, der er skyld i alvorlige bivirkninger ved kræftmedicin. Foto: Frederik Steen Nordhagen\nSom de første i Danmark er OUH begyndt at teste kræftpatienter for bestemte genvarianter, som kan være årsag til alvorlige bivirkninger ved en bestemt type kemoterapi. Projektet skal målrette behandlingen, så patienterne får mindre medicin.\n07 jul. 2020 kl. 19:59\nOdense: På Odense Universitetshospital bliver personlig medicin fremover en større del af behandlingen af patienter med bestemte typer af kræft.\nSiden fredag den 3. juli tester man rutinemæssigt kræftpatienter for bestemte genvarianter, der kan være årsag til, at patienterne får alvorlige bivirkninger af medicinen. Bivirkninger, der kan føre til indlæggelser og i værste tilfælde død, fordi den giftige medicin ikke kun bekæmper kræftcellerne, men også for eksempel celler i knoglemarven.\nDet drejer sig særligt om patienter med tyktarmskræft, men også patienter med brystkræft kan blive testet. På landsplan er det mellem 3000 og 4000 patienter årligt, der får den behandling, hvor en genanalyse vil være relevant.\nDet er en stor gevinst for den enkelte patient.\nPer Damkier, professor og overlæge, OUH\nDer testes for fire bestemte varianter i et gen i vores dna. Dette gen afgør, hvor meget af et bestemt protein - et såkaldt enzym - vi har i leveren til at nedbryde medicinen. Mellem 7 og 10 procent af patienterne har en genvariant som medfører for lidt af det pågældende enzym, mens cirka én procent slet ikke har enzymet. Har man for lidt af enzymet, skal man have en mindre dosis af medicinen eller måske en helt anden behandling.\n- Analyserne skal være med til at tilpasse behandlingen af den enkelte kræftpatient, så vi kan sikre færre og kortere indlæggelser og måske undgå enkelte dødsfald som følge af bivirkningerne. Det er en stor gevinst for den enkelte patient, fortæller Per Damkier, professor og overlæge på afdelingen for klinisk biokemi og farmakologi på OUH.\n- Med den rigtige behandling kan vi mindske antallet af personer, der får bivirkninger, og sværhedsgraden af bivirkningerne, hos de patienter, der fortsat vil opleve dem, siger Per Damkier, der ikke kan garantere at eliminere bivirkningerne hos alle patienter. Han vurderer, at man på OUH kan forebygge 20-40 tilfælde af alvorlige bivirkninger om året.\nPå OUH venter man i spænding på de første prøver, hvor de bestemte genvarianter optræder. Den første dag blev der foretaget seks analyser. Alle seks var normale. Tirsdag den 7. juli blev to prøver analyseret. Planen er, at det kun er hver fredag og tirsdag, at bioanalytiker Jannie Kjær Buhl analyserer patienternes gener. Hvis efterspørgslen stiger, kan det ændre sig i fremtiden.\nJannie Kjær Buhl bruger samlet omkring en time dagligt på at forberede og fortolke prøverne. Selve analysen sker på en lille maskine, der bruger fire gange 40 minutter på at analysere prøverne for de fire genvarianter. Et ad gangen. Seks patienters gener kan testes ad gangen.\nFordi analysen finder sted to gange om ugen, kommer patienterne ikke til at vente mere end maksimalt tre til fire dage på svar. Det afhænger af, hvornår bioanalytikeren modtager patienternes blodprøver.\n- Vi kører testen på alle de patienter, som kræftlægerne vil have testet. Patienterne behøver ikke give tilladelse til det, fortæller Per Damkier og tilføjer:\n- Der starter snart en opfølgning, hvor vi følger patienternes forløb og bivirkninger, når patienterne giver samtykke til det.\nKan tilbydes alle\nOdense Universitetshospital er det første i Danmark, men andre steder i Europa er man allerede godt i gang med at bruge genanalyser til at målrette behandlingen af patienter.\n- Vi er blevet inspireret af særligt Holland og Frankrig, hvor man bruger det systematisk, fortæller Per Damkier, der vurderer, at lignende analyser kan tilbydes patienter i hele Danmark inden for et halvt år. Når alle hospitaler i Danmark gør brug af analyserne, kan det ifølge Per Damkier mindske bivirkningerne for op til 150 patienter årligt på landsplan.\n- Det er en stor gevinst for den enkelte patient, siger Per Damkier, der er professor og overlæge ved afdelingen for klinisk biokemi og farmakologi på OUH. Foto: Frederik Steen Nordhagen\nSelvom de nye genanalyser er et skridt i den rigtige retning, regner han ikke med, at det er noget, man kan gøre brug af på alle sygdomsområder i fremtiden.\n- Nej, for vi er desværre ikke i nærheden af at være der, hvor forskere for 20 år siden sagde, at vi ville være nu med genanalyser og målrettet behandling, konstaterer han.\nOUH tester for fire bestemte genvarianter, der kan være årsag til alvorlige bivirkninger ved en bestemt type kræftmedicin mod særligt tyktarmskræft.\nBivirkningerne kan føre til indlæggelser og i sjældent alvorlige tilfælde død.\nHvis en patient har disse genvarianter, kan behandlingen tilpasses, så patienten ikke får lige så slemme bivirkninger som ellers.\nPer Damkier mener, at OUH med testene kan forebygge 30-40 tilfælde af alvorlige bivirkninger årligt.


Mejdal Blik – Din blikkenslager i Struer - Zink, kobber og aluminium - Mejdal Blik\nMejdal Blik – Din blikkenslager i Struer\nStår du i Struer med et projekt, hvor du mangler en erfaren blikkenslager? Så er Mejdal Blik det sikre valg. Vi har mange års erfaring med blikarbejde, og vi ved, at ingen opgave er ens, og ingen behov er de samme. Med os er du garanteret en samarbejdsparter, der først er tilfreds med indsatsen, når du er 100 % tilfreds.\nVi hjælper med alle opgavetyper, uanset om du skal have lavet tagrender, profilbeklædning, tagdækning eller færdigkviste. Der er ingen standardløsninger hos os. Vi tager altid udgangspunkt i dine ønsker til udseende, funktion og materialer. Når vi giver et tilbud på en opgave, er det derfor altid på baggrund af en snak med dig, hvor vi rådgiver om den bedste opgaveløsning, og vi anbefaler gerne, hvilke materialer og hvilken løsning der bedst får dit projekt godt i mål. Vores tilbud og rådgivning er altid helt uforpligtende og ganske gratis.\nIngen opgave er for stor, og ingen opgave er for lille. Der er heller ingen opgaver, der er for komplekse. Vi kan løse det hele, og vi gør det uanset om du er privatperson eller erhverv.\nMed Mejdal Blik som din blikkenslager i Struer er du sikret den bedste opgaveløsning, de bedste materialer og den bedste opgaveløsning. Kontakt os i dag og hør mere om, hvordan vi kan hjælpe dig med dit projekt fra idé til færdigt resultat.


Instruktør: Jason Zada\nSkuespillere: Natalie Dormer, Eoin Macken, Stephanie Vogt, Osamu Tanpopo\nBeskrivelse: En munk, som er blevet lærer, bliver gode venner med en ung studerende, hvis liv ændrer sig, da hun får forbindelse til en mystisk dreng fra en fortryllet skov.\nThe Forest havde premiere på Netflix Danmark den 25. april, 2017 og kan findes på streamingtjenesten med danske undertekster.\nFortæl os hvad du synes om The Forest ved at skrive en anmeldelse i kommentarfeltet nederst.\nSe trailer til The Forest:\nBemærk venligst, at alle ovenstående oplysninger og trailer til The Forest er autogenereret. Der tages forbehold for eventuelle fejl. Vær opmærksom på, at streamingtjenesten Netflix har et dynamisk udvalg af film og tv-serier og derfor løbende skifter titlerne ud med nye, mens andre fjernes. Det betyder, at det ikke er sikkert at The Forest stadig kan afspilles på Netflix Danmark.


Digitale nyheder | Olav Skaaning Andersen\n← Derfor skrev BT ikke om homo-rygter\nVi afslører ikke vores kilder →\nAf Olav Skaaning Andersen 25. august 2012 Tweet\nFOR NOGLE år siden mødtes to af medieverdenens stærke mænd. Australieren Rupert Murdoch, der ejer store aviser som The Times, The Sun og Wall Street Journal over hele verden, og Apples grundlægger, Steve Jobs.\nPolitisk var de meget uenige, men de kunne bruge hinanden. Målet var at finde et samarbejde mellem den kreative iværksætter Jobs, der havde revolutioneret musikverdenen med iTunes, og avis-magnaten Murdoch, der var presset af det faldende avissalg og søgte en smart og nem løsning, så man kunne tage penge for nyheder på nettet.\nDET SIDSTE er blevet en simpel nødvendighed for mediebranchen, hvor digitale medier overhaler den print-avis, som folk gennem generationer selvfølgelig har betalt for at læse. Steve Jobs var ikke imponeret af den konservative avisbranche, da han mødte Murdoch. Han syntes, at der manglede gode, innovative ideer, og døde desværre i 2011. For tidligt til selv at kunne føre de helt revolutionerende og kreative løsninger ud i livet, der kunne give mediebranchen et solidt rygstød ind i det næste årti. Nu er løsningerne imidlertid på vej. Også i Danmark. Efter udenlandsk forbillede er Politiken, Jyllandsposten og Berlingske klar til at indføre en model, så man skal betale for at få adgang til de artikler, der går dybere og længere end den helt almindelige nyhedsformidling.\nI BT ER der stadig fri adgang til vores mange nyheder om politik, samfund, sundhed, underholdning og sport på bt.dk og mobil.bt.dk, men vi er også langt fremme i udviklingen af nye digitale tilbud til vores læsere. Man har længe kunnet købe adgang til guider eller større journalistiske projekter i BT PLUS, vi lancerede BT på iPad inden sommerferien, og i næste uge præsenterer vi et helt nyt mobilsite, der giver vores læsere helt nye muligheder. Udviklingen er rigtig godt i gang. Måske endda inspireret af mødet mellem det ulige par, Jobs og Murdoch.\n.. 2 kommentarer\tsofie\n26. august 2012 kl. 10:09\tLæs: Der er penge at hente!\n26. august 2012 kl. 14:26\tHvornår har BT tænkt sig at informere sine læsere om at adskillige eksperter har skudt Reimans udtalelse ned om at lækken i Venstres skattesag kan være lovlig. Den er klart ulovlig udtales der – men det er måske ikke i BTs interesse at sandheden kommer frem.\nVT=Venstres Talerør – Danmarks ringeste “avis”.


Find den rigtige psykolog i København | kobenhavnliv.dk\nFind den rigtige psykolog i København\n16 nov. 2021 kl. 22:40\nLige meget hvor du er i dit liv, kan du have brug for at snakke med en professionel. Mange forbinder måske en psykolog med noget alvorligt. Du går kun til psykolog, hvis du har et alvorligt problem psykisk, men det er ikke helt rigtig forstået. Selvfølgelig kan psykologer bruges, hvis du har store psykiske problemer, men psykologer er bestemt også til dig, som måske har brug for at se tingene fra et andet synspunkt, eller skabe en balance og overskud i dit liv.\nNogle gange har vi bare brug for hjælp til de små ting i hverdagen. Det er heller ikke kun dig som voksen, der kan have gavn af at tale med en psykolog, mange børn kan også få gavn af at åbne op overfor en anden voksen, som ikke er deres forældre eller lærer. Prøv selv at forestille dig, hvis du var et barn på 7 år, som faktisk ikke havde det særlig godt i skolen, men ikke ønskede at gøre dine forældre kede af det eller skabe problemer i skolen ved at række ud efter klasselæreren. I dette tilfælde, ville barnet forhåbentlig have nemmere ved at åbne sig op overfor en fremmed men kompetent fagperson såsom en psykolog.\nDerfor er den rigtige psykolog vigtig\nDer findes mange forskellige psykologer i Københavnsområdet, og ofte tager vi til psykolog for enten at blive klogere på os selv, eller for at få hjælp til en problemstilling. Lige meget grunden, vil de fleste nok karakterisere et besøg hos en psykolog, som værende privat og til tider sårbart. Derfor er det selvfølgelig vigtigt, at finder en psykolog, som du matcher med og føler dig tryg hos. For ligesom når det gælder kollegaer, venner og bekendte så klikker vi bedre med nogle fremfor andre. Det samme gælder psykologer.\nHvor finder jeg min psykolog?\nDer er flere muligheder for at finde din psykolog. Du kan søge på Google efter psykologer med speciale i lige præcis din problematik, og derefter kontakte nogle af dem. En anden og måske mere overskuelig måde, er at benytte en hjemmeside, som har samlet psykologer i København, hvor de via nogle få spørgsmål bliver matchet med 3 psykologer, som passer bedst til dig og dét du ønsker hjælp til. Det kan være svært nok i sig selv at række ud efter hjælpen, så når du først har taget det første og måske mest grænseoverskridende skridt, skal resten af processen med at finde psykologer i København være nem og overskuelig.


Termer for indkapslingsteknologi | BOXEXPERT\nSPØRGSMÅL OM TERMINOLOGI\nABS Acrylonitril-butadien-styren-copolymer: en plast, der anvendes til fremstilling af forskellige BOXEXPERT-kapsel-serier.\nAlster Industrielt kabinet af trykstøbt aluminium fra BOXEXPERT, opkaldt efter et kendt vandområde i Hamborg\nATEX står for “ATmospères EXplosibles” og beskriver de europæiske direktiver, der omhandler eksplosionsbeskyttelse af produkter.\nCE står for “Communautés Européenes” og repræsenterer en produktmærkning i Den Europæiske Union. CE-mærkningen beskriver, at produktet er i overensstemmelse med de gældende EU-regler.\nDisbox Disbox beskriver produktserien af BOXEXPERT sikrings- og fordelingsbokse.\nDNV GL Internationalt klassifikationsselskab med fokus på bl.a. marine- og energisektoren\nEAC Eurasian Conformity, overensstemmelsesmærke for Den Eurasiske Økonomiske Union\nElbe Designkabinet af BOXEXPERT, opkaldt efter den velkendte flod, der løber gennem Hamborg og udmunder i Nordsøen.\nEMV Står for elektromagnetisk kompatibilitet og henviser til en teknisk anordnings evne til ikke at blive påvirket af elektriske eller elektromagnetiske påvirkninger fra andre anordninger.\nEPDM Ethylen-propylen-dien-gummi: et gummielastisk materiale, der bl.a. anvendes til fremstilling af BOXEXPERT-kabelforskruninger.\nFleet Plastkontrolskab fra BOXEXPERT, opkaldt efter naturlige vandløb i Hamborg og Nordtyskland.\nHanse Koblingsdåse fra BOXEXPERT, opkaldt efter en sammenslutning af nordtyske købmænd mellem midten af det 12. århundrede og midten af det 17. århundrede.\nIECEx Certificering med hensyn til eksplosionsbeskyttelse af den internationale elektronikkommission (IEC)\nIK Beskriver kabinetternes modstandsdygtighed over for mekanisk belastning, især ved stød, IK-koden er standardiseret i henhold til IEC 62262.\nINOX efter det franske inoxydable, står for gruppen af korrosions- og syrebestandige stålkvaliteter og anvendes hos BOXEXPERT i forbindelse med de rustfrie stålkabinetter i Treva-serien.\nIP-Schutz Beskriver det elektriske udstyrs egnethed til forskellige miljøforhold, især beskyttelse mod berøring, støv og vand.\nKontor Netværksskabe fra BOXEXPERT, opkaldt efter filialer af hanseatiske købmænd i udlandet\nMichel Industrielle kabinetter fra BOXEXPERT med metrisk præstempling, opkaldt efter den berømte hovedkirke St. Michaelis i Hamborg.\nPA Polyamid: en plast, der danner grundlaget for forskellige BOXEXPERT kabelforskruninger\nPC Polycarbonat: en meget robust plast, som bl.a. BOXEXPERT-kabinetterne Michel og Perle er fremstillet af.\nPerle en serie af indhegninger fra BOXEXPERT, opkaldt efter den juvel, der stammer fra naturen, nævnes ofte i forbindelse med byen Hamburg\nPUR Polyurethan: en stiv skumplast, der anvendes i forskellige BOXEXPERT-kabinetter som tætning mellem kabinettets bund og låg.\nRAL et standardiseret farvesystem, som RAL gGmbH har skabt og administrerer\nREACH Forordning (EF) nr. 1907/2006, også kendt som REACH-forordningen, regulerer begrænsningen af forskellige kemiske materialer i fremstillingen af produkter\nRoHS står for “Restiction of Hazardous Substances in electrical and electronical Equiment” (begrænsning af farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr) og er en del af EU-direktiv 2011/65/EU. Den regulerer begrænsningen af anvendelsen af visse farlige stoffer\nSlagfasthed Beskriver kabinetternes modstandsdygtighed over for ydre påvirkninger forårsaget af stødbelastninger, defineret ved kabinettets IK-stødstyrke.\nBeskyttelsesklasse Beskriver udstyrets egnethed til ydre miljøpåvirkninger og beskyttelse mod kontakt udefra.\nSEV Swiss Electrotechnical Association, i dag: Electrosuisse, Association for Electrical, Energy and Information Technology, gennemfører standardisering og prøvning inden for elektroteknik for det schweiziske marked\nSt. Pauli Industrielle kabinetter fra BOXEXPERT i ABS, opkaldt efter en af de mest berømte bydele i Hamborg\nTPE Termoplastiske elastomerer: et materiale med gummilignende egenskaber, der kan deformeres termoplastisk, og som anvendes som grundlag for forskellige husforseglinger\nTreva Indhegninger af stålplader fra BOXEXPERT, opkaldt efter en oprindelig bebyggelse ved Alster, som anses for at være oprindelsen til den senere by Hamborg.\nUL Underwriters Laboratories: en uafhængig organisation, der tester og certificerer produkter med hensyn til udstyrssikkerhed\nVDE Verband der Elektrotechnik, Elektronik und Informationstechnik (Verband der Elektrotechnik, Elektronik und Informationstechnik): udfører uafhængige prøvninger af udstyr inden for elektroteknik


Værksted - service og reparationer - Volkswagen Holbæk på Vestsjælland\nVærkstedJo ældre, jo billigere - rabat på værkstedetKoncepter og servicesBestil tid til service\nBag servicerådgiveren arbejder mekanikerne,der har gennemgået Volkwagens mest avancerede uddannelser, så de er udstyret med de seneste tekniske informationer. De er endvidere uddannet til at betjene det avancerede tekniske udstyr, som i dag er nødvendigt for at give din bil den optimale behandling.\nEt serviceeftersyn på din bil er ikke bare et eftersyn. Du skal kunne være helt sikker på at alle elektroniske opdateringer bliver foretaget og foretaget korrekt, og stemplet fra dit autoriserede værksted har stadig stor betydning for bilens brugtvognsværdi. For husk på, at du ikke ved, hvad det har kostet dig at holde din bil før den dag du sælger den.Uanset hvordan du vælger at tilrettelægge dit værkstedsbesøg, glæder vi os meget til at give dig en god oplevelse!\nKom i kontakt med din servicerådgiver på linket her.\n59 43 20 00\n59 43 53 22\nVolkswagen Holbæk - Bilbyen 1 - 4300 Holbæk\n- Tlf.: 59 43 20 00\n- Fax: 59 43 53 22\n- CVR: 21742031


Mithraskulten - Wikipedia, den frie encyklopædi\nMithras og Tyren: En fresko fra Mithræum i Marino i Italien (3. årh.) viser taurobolium, det verdensskabende tyredrab. På Mithras' kappe ses himmelhvælvingen.\nMithraismen eller mithraskulten var en hellenistisk mysteriereligion, der dyrkede lys- og frelserguden Mithras. Man ved ikke med sikkerhed, hvornår og hvordan mithraismen opstod. Mithraskulten fik sin største udbredelse i kejsertidens førkristne Romerrige.\n6 Mithras og kristendommen\nTroslære[redigér | rediger kildetekst]\nMithraismens øverste gud og frelser var Mithras, "den uovervindelige sol" – sol invictus Mithras. Mithraskultens medlemmer var som de øvrige mysteriekulter underlagt en arkan-disciplin: kultens ritualer og hemmeligheder var forbeholdt de indviede, der havde tavshedspligt. Derfor er vores kendskab til mithraismens troslære begrænset.\nDen eneste viden vi har, stammer fra mithraismens kristne modstandere. Ud fra deres beretninger ved vi, at kultens menneskesyn var udpræget dualistisk med et klart skel imellem sjæl og materie, godt og ondt. Endvidere troede den på en nær fremtidig dom, med Mithras som dommer.\nVi kan se, at dens gudesyn gik fra at være polyteistisk i den tidligste form til at blive henoteistisk i løbet af det andet/tredje århundrede.\nTilhængere/udbredelse[redigér | rediger kildetekst]\nDen største appel havde Mithras-kulten på legionærerne. De følte sig draget af kultens eksklusivitet, da den var forbeholdt mænd, men også af dens principper som ære, stolthed og uovervindelighed. Takket været soldaterne nåede kulten ud til alle afkroge af Romerriget, lige fra Palæstina til Hadrians mur.  Mithraskulten var i høj grad synkretistisk; der kan spores elementer fra persisk mytologi, babylonsk mytologi/astrologi og græsk filosofi.\nMithræum[redigér | rediger kildetekst]\nMithras' helligdomme adskilte sig fra alle andre kultbygninger ved at ligge under jorden, som små underjordiske templer, mithræer. De skulle forestille den klippehule, hvori Mithras var født. På sin guds befaling havde Mithras fanget en tyr, slæbt den ind i en hule og dræbt den – taurobolium (= tyredrabet). Mithræerne var smykket med optrin fra Mithras' liv. I hver mithræum indtog Mithras hæderspladsen, hvor han på et billede var i færd med at dræbe den hellige tyr, et symbol på foråret. Det centrale i kulten er dette tyreoffer, der symboliserer, at liv udspringer af død, og at blodet er det livgivende. \nMithrasalter i Wrest Park, Bedfordshire, England.\nI afbildingerne dræber Mithras klædt i frygisk hue og kappe og benklæder tyren ovenfra, som regel med bortvendt blik. En slange (der repræsenterer jorden) og en hund drikker fra tyrens åbne sår, mens en skorpion (symbolet for efteråret) angriber tyrens testikler som et ønske om tyrens kraft. Ofte er der også en ravn eller en krage og et bæger og en lille løve. Kautes og Kautopates, de himmelske tvillinger af lys og mørke, er fakkelbærere. De står på hver side med krydsede ben: Kautes med sit mærke pegende opad og Kautopates med sit pegende nedad. Over Mithras er Solens og Månens symboler synlige på en stjernehimmel.\nI et af de mange mithræer i Ostia ved Rom er der bevaret en gulvmosaik fra kultrummet. Mosaikken er inddelt i syv dele og symboliserer en stige. Hvert rum har sit symbol. Den nyindviede indledte sit religiøse liv i første rum som corax (= ravn). Så steg han til brudgom, soldat, løve, perser og solløber. Det syvende og øverste trin var pater (= fader). Til hver grad svarede forskellige prøvelser, og de syv grader tænkes at have tilsvaret de syv himmelsfærer, så sjælen fra sit udspring i det himmelske lys, passerede gennem de syv sfærer for at ende i et menneske. Efter døden passerede sjælen igen de syv sfærer på sin vej hjem til lyset og blev undervejs befriet for sine jordiske synder og fejl. Vandringen gennem graderne kan ses som en forberedelse til den sidste rejse. Kultens dogmer og etik er dog gået tabt. \nFordi kulthandlingen fandt sted i en hule, var menighederne små. Da der ikke kunne rummes meget mere end tyve medlemmer i hulen, betød det, at kom der flere medlemmer til, byggede man et nyt kultrum ved siden af det gamle. I Ptuj ligger der fx tre mithræer ved siden af hinanden, hvad der kan tyde på, at kulten var meget udbredt i området, men i virkeligheden behøver det ikke at betyde mere end ca. 80 medlemmer. \nIndvielsesritualet[redigér | rediger kildetekst]\nIndvielsesritualet i Mithraskulten har formentligt som i de fleste mysteriekulter været en dåb. Nogle har ment, at de kommende myster (tilhænger/indviet) blev overhældt med tyreblod. Det kan ikke bevises og kan skyldes en forveksling med Kybele-kultens indvielsesritual, hvor vi fra adskillige kilder ved, at tauroboliet fandt sted. De forskere, der har argumenteret for dette indvielsesritual, mener, at kulten betragtede ritualet som et renselsesritual. Når personen var døbt, var han officielt medlem af kulten, og blev nu betragtet som en "myste".\nAfskedsmåltidet[redigér | rediger kildetekst]\nPå adskillige billeder ses Solen og Mithras dele et afskedsmåltid, inden Mithras stiger til himmels i en solvogn. På et relief fra Konjica ses de med drikkehorn og brød; brødet er delt af et ligebenet kors, symbolet på solen. Afskedsmåltidet blev gengivet i mithræerne. Mysterne spiste brød og drak vin. Ceremonien blev ledet af en "pater", der var stedfortræder for Mithras. Som ved den kristne nadver. At der er en vis lighed i ritualet, bliver bekræftet af den kristne apologet Justin Martyr (ca. 100-165) (om eukaristien)”.. dette overleverede de onde dæmoner, også skulle finde sted i Mithras hemmelige kult, idet de efterlignede det. For et brød og et bæger med vand stilles frem i indvielsesceremonierne for den, der indvies, i forbindelse med nogle ledsagende ord, det ved I, eller også kan I få det at vide” (Apologier)\nDet ældste bevarede vidnesbyrd om den romerske Mithras stammer fra den græske historiker Plutark (46-125), som beretter om hvordan den romerske hærfører Pompejus (106-48 f.Kr) i år 67 f.Kr havde nedkæmpet en flok kilikiske sørøvere, der tilbad Mithras. Ellers er der intet bevis på kultens eksistens før sidste halvdel af det første århundrede, og stadig er overleveringerne meget sparsomme.\nSit endelige gennembrud fik Mithras-kulten i begyndelsen af det tredje århundrede. Romernes mentalitet havde gradvis ændret sig, og den solare henoteisme var begyndt at vinde indpas. Solen havde længe haft en ophøjet rolle, men den egentlige almene dyrkelse af solen begyndte først i denne periode. Solen blev nu betragtet som herre over kosmos og den største guddom, under hvem alle de andre guders attributter blev lagt ind. Mithraskulten blev nu den største kult i Romerriget, med kejsere som Septimius Severus og Caracalla blandt sine tilhængere.\nSit endeligt fik kulten i slutningen af det fjerde århundrede under Theodosius den store, hvor kristendommen blev statsreligion, og enhver form for afgudsdyrkelse blev forbudt ved dødsstraf. Da begyndte de kristne en indædt kamp for at slette alle beviser på kultens eksistens, bl.a. ved at bygge kirkebygninger ovenpå mithræerne. Ironisk nok er de bedst bevarede mithræer i dag dem, der ligger begravet under kirkebygningerne, lige som de eneste skriftlige vidnesbyrd vi har om kultens eksistens, stammer fra kristne modstandere.\nMithras og kristendommen[redigér | rediger kildetekst]\nMithraskulten var uden sammenligning den største trussel mod den tidlige kirke. Det er dog ingen tilfældighed, at kristendommen overvandt den. Mithraskultens udelukkelse af kvinder, samt dens indhold af kamp og oprindelige tilknytning til hæren, virkede afgrænsende.\nDe kristne kirkefædre og filosoffer kørte en massiv propaganda mod kulten, ikke kun fordi den var en umiddelbar trussel, men lige så meget fordi lighederne mellem Mithras og Jesus var slående. Fx var Mithras en lysgud, og Jesus beskriver sig selv som "verdens lys" (Joh 8, 12).\nMithras blev beskrevet som den uovervindelige sol. De tidlige kristne havde også en forestilling om, at Jesus var identisk med Solen[kilde mangler]. Han blev betragtet som ”den retfærdige sol” (mal.Kap3,v.20) og som ”solopgangen fra det høje” (luk.kap1,v.78). Endvidere havde de bederetning imod øst, idet de forventede, at det var dér, Jesus ville opstå som solopgangen. Ifølge den kristne filosof/teolog Tertullian (ca. 160-225), blev de kristne også fejlagtigt forvekslet med soldyrkere:” (nogle hedninge) anser solen for den kristne gud, fordi det er blevet kendt, at vi beder i den opgående sols retning og hengiver os til glæde på solens dag (søndag)... ”[kilde mangler]\nPå flere billeder ses Mithras blive født ud af en klippe, og ifølge adskillige inskriptioner blev han betragtet som "guden fra klippen" ”theos ek petras”. En parallel kan drages til den måde Paulus fremstiller Jesus på: "De drak af en åndelig klippe, som fulgte med, og den klippe var Kristus” (1 kor. kap.10 v.4). Ifølge overleveringen blev Mithras født i en hule. I Jakobs forevangelium, som nogen mener er det ældste evangelium[kilde mangler], der beretter om Jesu fødsel, hører vi, at Jesus ligeledes blev født i en hule. Jacobs forevangelium var et af de mest udbredte apokryfe skrifter, men kom ikke med i Bibelen, fordi den ikke blev anset som troværdig.\nMithras' fødselsdag var den 25.december, den dag, Solen mentes at tiltage i styrke (vintersolhverv). I Det Nye Testamente er der intet, der fortæller, hvad dag Jesus blev født. Det vides ikke med sikkerhed om de tidlige kristne fejrede den. Men vi ved, at de begyndte at fejre den på den 25.december under Konstantin den Store[kilde mangler].\nDer fandtes også en persisk Mitra. Tidligere Mithras-forskere troede, at den romerske Mithras stammede fra den persiske Mitra, men nyere forskere finder imidlertid ikke denne tese særlig plausibel. Men de kan sagtens have fælles ophav.\n^ Temple of Mithras, Carrawburgh – Hadrian's Wall | English Heritage\n^ Peter Ørsted: Romerne – dagligliv i det romerske imperium (s. 170), forlaget Gyldendal, København 1991, ISBN 87-01-72010-4\n^ Peter Ørsted: Romerne – dagligliv i det romerske imperium (s. 170)\n^ Peter Ørsted: Romerne – dagligliv i det romerske imperium (s. 171)\nFranz Cumont – The Mysteries of Mithras\nErling Jacobsen – Mithras, mysterier og monumenter i romerriget\nManfredd Claus – The Roman Cult of Mithras\nPayam Nabaz – Mithras, The Pagan Belief That Shaped the Christian World\nJustin Martyr – Apologier\nTorben Christensen – En kulturkamp, romermagt,hedenskab og kristendom\nHentet fra "https://da.wikipedia.org/w/index.php?title=Mithraskulten&oldid=11015240"\nDenne side blev senest ændret den 16. januar 2022 kl. 16:54.


Delstrategi for sundheds-it i Region Sjælland - PDF\nDelstrategi for sundheds-it i Region Sjælland\nDownload "Delstrategi for sundheds-it i Region Sjælland"\n1 Sundhed ddelstrategi\n2 NOTAT Delstrategi for sundheds-it i Region Sjælland 5. september 2011 Indholdsfortegnelse 1. FORMÅL BAGGRUND VISION INDSATSOMRÅDER KLINISK IT-ARBEJDSPLADS KAPACITETSUDNYTTELSE OG STYRING AF DRIFT TELEMEDICIN Side 1\n3 1. Formål Delstrategien for sundheds-it har som sit vigtigste formål at sikre, at organisationen har fælles opfattelse af såvel visionen for regionens udvikling og anvendelse af sundheds-it-løsninger som den retning og det ambitionsniveau, der skal forfølges på området. Delstrategien skal udgøre det styrings- og prioriteringsmæssige grundlag for regionens udvælgelse og tilrettelæggelse af projekter, der skal realisere delstrategien inden for strategiperioden. Udvælgelsen og definitionen af projekter vil finde sted inden for rammerne af årligt rullende fireårige it-investeringsplaner og i overensstemmelse med den fastlagte governancestruktur. Ud over en kort baggrundsbeskrivelse indeholder delstrategien en beskrivelse af den vision, som Region Sjælland vil forfølge i strategiperioden. Visionen uddybes i en beskrivelse af en række identificerede indsatsområder. Indsatsområderne fokuserer på områder, hvor der er behov for en strategisk udvikling, der understøtter visionen. 2. Baggrund Region Sjælland har siden sin dannelse lagt betydelige ressourcer i at samle og konsolidere organisationen. Der er etableret en organisation med sygehusvirksomheder, der hver består af flere sygehuse, og ét samlet psykiatrisk område. Disse virksomheder understøttes af en række tværgående centralt organiserede servicefunktioner. Som konsekvens heraf har regionen i den seneste strategiperiode haft fokus på at konsolidere og til dels forny regionens sundheds-it-systemer. Konsolideringen af sundheds-it-systemerne har fulgt det centrale princip, at regionen på tværs af organisationen ønsker at levere samme ydelser ved at anvende ensartede processer understøttet af de samme sundheds-it-systemer. De gennemførte projekter har haft fokus på at skabe en klinisk it-arbejdsplads, der giver sundhedspersonalet mulighed for direkte digital adgang til alle nødvendige sundhedsinformationer. Konsolideringen af sundheds-it-systemer er gennemført parallelt med harmonisering, standardisering og konsolidering af regionens it-infrastruktur. Denne konsolidering har omfattet blandt andet netværk, netværksservices, servere, datalagring og datacentre. Der er samtidig gennemført en tilsvarende konsolidering i forhold til de administrative systemer. I forlængelse af den gennemførte konsolidering, udbygning og til dels fornyelse af sundheds-itsystemerne er det besluttet, at det fremover er den elektroniske information, der er juridisk gældende som regionens journaldokumentation. Med denne beslutning er der skabt grundlag for fuldt ud at ibrugtage og implementere regionens sundheds-it-løsninger i et omfang, hvor sundhedspersonalet anvender it-løsningerne frem for de traditionelle papirbaserede arbejdsgange. I implementeringen vil der blive lagt vægt på, at løsningerne anvendes ensartet på tværs af organisatoriske og geografiske skel. Rigsrevisionen udarbejdede i februar 2011 en beretning 1 om elektroniske patientjournaler på sygehusene og havde ved den lejlighed flere grundlæggende kommentarer til epj-anvendelsen i Region Sjælland. Af beretningen fremgår det, at Region Sjælland er den eneste region, der, på tidspunktet for beretningens udarbejdelse, havde et sammenhængende epj-system. Derudover vurderede Rigsrevisionen, at Region Sjælland er den region, der har den højeste brugervenlighed i systemerne, fordi regionen har indført single sign-on og viser informationer i en fornuftig kontekst. 1 Rigsrevisionen: Beretning til Statsrevisorerne om elektroniske patientjournaler på sygehusene, februar Side 2\n4 Beretningens væsentligste kritikpunkter i forhold til Region Sjælland var at: Regionen mangler dokumentation for, at der er et klinisk overbliksbillede. Epj-notatmodulet har en meget lav anvendelsesgrad. Region Sjælland havde forud for Rigsrevisionens beretning igangsat to projekter med det formål at forbedre det kliniske overblik dels gennem etablering af et afdelingsoverblik, dels ved at skabe et overblik knyttet til den enkelte patient. Den lave anvendelsesgrad 2, som Rigsrevisionen peger på i relation til anvendelsen af OPUS Notat, har flere årsager. Den væsentligste årsag er, at arbejdsgangen i forhold til sygeplejejournalen er papirbaseret. Der er derfor igangsat et projekt, der digitaliserer sygeplejejournalen med sigte på, at OPUS Notat ved udgangen af 2011 anvendes til sygeplejedokumentation i hele regionen. En anden væsentlig årsag til den registrerede lave anvendelsesgrad er, at mange lægers arbejdsgang er tilrettelagt, så det er andet personale end den enkelte læge, der henholdsvis henter og registrerer patientoplysninger i OPUS Notat. Når den nævnte implementering og fulde ibrugtagning af ovennævnte sundheds-it-løsninger er gennemført, vil Region Sjælland have et stærkt grundlag for at tilrettelægge en ny og ambitiøs itstrategi med en forstærket forretningsmæssig understøttelse af regionens virksomhed på sundhedsområdet. Det er en udvikling, der på udvalgte områder allerede er igangsat. Det drejer sig for eksempel om projekter vedrørende digital diktering, talegenkendelse, digital billeddatabase, klinisk overblik, akutjournal og det Fælles MedicinKort (FMK). I den kommende strategiperiode vil leveringen af en række af regionens centrale kliniske informationssystemer skulle i fornyet udbud. Det giver en unik mulighed for, at regionen i denne forbindelse vil kunne gennemføre forandringer i systemporteføljen, der sigter mod at realisere væsentlige dele af denne sundheds-it-delstrategi. På sundhedsområdet deltager regionen i RSI, Regionernes Sundheds-it, og følger i denne sammenhæng den fælles udviklingsretning, som regionerne aftaler, medmindre regionen i denne forbindelse kan redegøre for et andet rationale. RSI rummer en mulighed for at kunne realisere dele af regionens sundheds-it-delstrategi inden for fællesskabets rammer. Det betyder, at flere regioner samarbejder om et eller flere af de projekter, der vil indgå i Region Sjællands realisering af sundheds-it-delstrategien. Den nationale udvikling og regulering af sundhedssektoren har væsentlig betydning for Region Sjællands udvikling og implementering af sundheds-it-løsninger. En efterlevelse af Den Danske Kvalitetsmodel stiller eksempelvis betydelige krav til de sundheds-it-løsninger, der skal etableres i regionen. På samme måde betyder indførelsen af behandlingsgarantier, indførelsen af screening på udvalgte områder samt indførelsen af kræft- og hjertepakker og andre pakkeforløb øgede krav til regionens sundheds-it-løsninger. Og endelig indebærer indførelsen af nationale sundheds-it-løsninger som eksempelvis FMK og de løsninger, der følger af MedCom 7-aftalen, at Region Sjælland skal understøtte og anvende disse. 2 Rigsrevisionen har opgjort anvendelsen af OPUS Notat til 40 og 10 procent for henholdsvis læger og sygeplejersker. Side 3\n5 3. Vision Region Sjælland ser en forøget og forbedret it-anvendelse som en strategisk mulighed for på samme tid at forbedre kvaliteten af patientbehandlingen, involvere patienterne i egen behandling, forbedre det kliniske personales og andre personalegruppers arbejdsvilkår, øge effektiviteten og udnytte psykiatriens og sygehusenes kapacitet bedre. It skal understøtte den kliniske proces og sammenhængende forløb i forhold til patienter på tværs af specialer, organisering og geografi. Og it skal understøtte styringen af sygehusenes produktion og dermed sikre bedre kapacitetsudnyttelse. 4. Indsatsområder I forhold til at skabe sundheds-it-løsninger, der understøtter sundhedsområdet og skaber forretningsmæssige gevinster, knytter regionens vigtigste og højest prioriterede indsatsområde sig til ibrugtagning og organisatorisk implementering. Ud over at prioritere udvikling og etablering af sundheds-it-løsninger højt skal fokus være på, at løsningerne implementeres og tages i brug i fuldt omfang. Fokus på forandringsledelse og vedvarende uddannelse skal sikre fuld implementering og ibrugtagning, således at de estimerede gevinster realiseres. Regionen vil følge op på de businesscases, der ligger til grund for beslutninger om at etablere nye eller ændrede sundheds-it-løsninger. I forhold til den tværsektorielle kommunikation og udveksling af meddelelser i sektoren vil regionen arbejde aktivt for, at MedCom-meddelelser mellem regionens sygehuse og kommunernes social- og sundhedsområder ibrugtages i fuldt omfang. Tilsvarende vil regionen inden for rammerne af RSI og sådan, som det aftales på nationalt plan, aktivt implementere de løsninger og services, der understøtter udveksling og indberetning af informationer i sektoren. Fremadrettet og i et længere perspektiv har regionen identificeret tre indsatsområder af særlig betydning for realiseringen af det it-strategiske sigte indeholdt i regionens it-strategi og ovennævnte vision. Det drejer sig om følgende områder: Den kliniske it-arbejdsplads Kapacitetsudnyttelse og styring af drift Telemedicin. Disse indsatsområder er beskrevet i det følgende Klinisk it-arbejdsplads Baggrund Region Sjælland har siden sin dannelse haft fokus på at konsolidere porteføljen af it-løsninger, herunder de it- Bedre og mere Øget og bedre anvendelse af sundhedsit rummer potentiale til Bedre patientbehandling Bedre arbejdsvilkår Mere behandling Mere effektiv ressourceanvendelse Definition af klinisk it-arbejdsplads Den kliniske it-arbejdsplads udgør adgangen til det samlede sæt af itløsninger, som klinikere i forskellige roller benytter til at varetage deres respektive arbejdsopgaver på et regionalt sygehus. Og som direkte understøtter daglig undersøgelse, behandling og pleje af den enkelte patient. Den kliniske it-arbejdsplads giver adgang til notater, medicinoplysninger, behandlingsplaner og undersøgelsessvar, planlægning og booking af undersøgelser samt støtte til at træffe kliniske beslutninger. Den kliniske it-arbejdsplads repræsenterer en bredere understøttelse af de kliniske processer end den elektroniske patientjournal (epj). Eksempelvis ved også at omfatte adgang til prøvesvar fra parakliniske systemer og data fra medicoteknisk udstyr. Kilde: Inspireret af RSI og den nationale strategi for digitalisering af sundhedsvæsnet Side 4\n6 løsninger, der er rettet mod den kliniske it-arbejdsplads. Det betyder, at regionen som udgangspunkt rent løsningsmæssigt har én fælles klinisk it-arbejdsplads, idet der dog på enkelte begrænsede områder udestår en konsolidering. Regionen benytter i dag en række løsninger, der tilsammen udgør det sæt af løsninger, der er det kliniske personales it-arbejdsplads. Der er tale om løsninger, der i varierende grader er integrerede. Løsningerne omfatter blandt andet patientadministrativt system, medicinsystem, notatsystem m.fl. samt supplerende parakliniske og diagnostiske systemer. Den kliniske it-arbejdsplads anvendes som nævnt i hele regionen, selvom anvendelsen ikke på alle områder foregår helt ensartet. Det patientadministrative system udgør det datamæssige fundament for den kliniske it-arbejdsplads. Her er en patients stamoplysninger og tilknytning til sygehusvæsenet i regionen registreret. De øvrige kliniske it-løsninger er på forskellig vis integreret til det patientadministrative system, så der altid tages udgangspunkt i de basale patientoplysninger. Regionen har løbende gennemført projekter med henblik på at skabe en bedre klinisk it-arbejdsplads. En væsentlig milepæl i denne forbindelse har været at gennemføre en samlet scanning af den hidtidige papirbaserede patientinformation. Herefter er der iværksat en løbende scanning af ny papirbaseret patientinformation. Det betyder, at den sundhedsfaglige information kan stilles til rådighed digitalt, så det er muligt at gemme og fremfinde alle relevante kliniske informationer digitalt. Der udestår p.t. en organisatorisk implementering, hvor arbejdsprocessen omlægges til alene at benytte den digitale information. En anden væsentlig udvikling knytter sig til den ovenfor omtalte digitalisering af sygeplejejournalen inden udgangen af De basale kliniske it-løsninger, der indgår i den nuværende kliniske it-arbejdsplads, skal inden for de næste 1-2 år i fornyet udbud. Det giver en unik mulighed for at realisere betydelige dele af denne sundheds-it-delstrategi. Medicotekniske systemer udgør væsentlige arbejdsredskaber for klinikere. Disse systemer og apparater har undergået en betydelig udvikling og er over de senere år i stadig højere grad udviklet fra mekanisk og elektromekanisk apparatur til fuldt digitaliserede løsninger med indbyggede processorer, operativsystemer og logik. De medicotekniske systemer er i takt med denne udvikling åbnet for standardiseret digital kommunikation med andre it-løsninger af den type, der indgår i den kliniske it-arbejdsplads. Regionen anskaffer løbende denne form for digitale medicotekniske løsninger. Integration med de øvrige løsninger, der indgår i den kliniske itarbejdsplads, har dog været af begrænset omfang. Anskaffelserne er hidtil foretaget lokalt ud fra de enkelte klinikkers behov og vurdering. Strategisk retning Det digitale sygehus Region Sjælland vil gennem udvikling af den kliniske it-arbejdsplads sikre, at regionens kliniske personale og andre personalegrupper vil kunne varetage deres opgaver uden væsentlig anvendelse af papirbaserede løsninger. Den kliniske it-arbejdsplads skal give direkte adgang til alle nødvendige sundhedsdata og sundheds-it-løsninger og skal samlet set på fleksibel vis understøtte samlede patientforløb. Side 5\n7 Regionen vil i udviklingen frem mod det digitale sygehus benytte en international modenhedsmodel, eventuelt tilpasset danske forhold, til belysning af regionens udvikling på en mere nuanceret måde, end tilfældet hidtil har været i Danmark. Det er vurderingen, at den internationale HIMSS 3 -organisations forslag til europæisk modenhedsmodel, som illustreret i figuren, skal vurderes som en mulig målestok til belysning af regionens modenhed. I løbet af 2011 vil der foreligge en beslutning med hensyn til valg af modenhedsmodel, og i denne forbindelse vil regionens nuværende niveau blive vurderet. Udviklingen mod et papirløst sygehus indebærer en fortsat udvikling af regionens kliniske itarbejdsplads. De følgende afsnit beskriver de mål, regionen har for denne udvikling. Klinisk overblik Regionen ønsker at understøtte den enkelte klinikers produktivitet med et samlet, mobilt og nemt tilgængeligt overblik over de opgaver og de patienter, som den enkelte kliniker tildeles eller har kontakt til. På samme måde er målet at give den enkelte kliniker nem og hurtig adgang til alle relevante kliniske data om de patienter, som den enkelte kliniker har ansvaret for. Målet er således på tværs af underliggende systemer og services med en entydig og konsistent brugergrænseflade at give adgang til overblik over såvel den enkelte afdelings som den enkelte sundhedsmedarbejders opgaver og patienter. En glasplade et overblik I princippet skal en kliniker kunne trække glaspladen op af lommen i kitlen og på den have fuldt overblik over egne opgaver og alle relevante kliniske data og billeder på tværs af systemer og services. Det er ikke klinikere, der skal kombinere oplysninger fra mange forskellige kilder, logge på forskellige systemer og nationale services. Forudsætningen for at kunne skabe et overblik er, at informationer kan stilles til rådighed i den kontekst, hvor de skal benyttes. Data skal kunne registreres i de situationer og de processer, hvor de skabes, men skal kunne genbruges i det omfang og på det niveau, som et overblik kræver. Den enkelte kliniker skal have det fulde overblik over kliniske data på tværs af de underliggende systemer og services, uanset om data hidrører fra regionens egen systemportefølje. Det vil sige fra regionens kliniske informationssystemer samt parakliniske, diagnostiske og medicotekniske systemer og på sigt telemedicinske systemer eller fra andre regioner, laboratorier, praksissektoren eller nationale services (fx data hidrørende fra FMK, ejournal og andre). 3 HIMMS: Healthcare Information and Management Systems Society. Side 6\n8 Kliniske data vedrørende den enkelte patient skal præsenteres i den sammenhæng, hvor de skal benyttes. Det vil sige i forhold til den enkelte klinikers rolle og i forhold til den aktivitet, der er under gennemførelse. Kliniske data skal med andre ord præsenteres kontekstafhængigt. På samme måde skal kliniske og andre data vises i forhold til andre personalegrupper. Klinikere skal tilsvarende have adgang til kontekstafhængig beslutningsstøtte og viden fra blandt andet beskrevne standardog pakkeforløb, vejledninger, udvalgte registrerede data, oplysninger om lægemidler og registreret cave 4. Registrering og genbrug af kliniske data Den kliniske it-arbejdsplads skal understøtte registrering af alle de data, som klinikere og andre personalegrupper har behov for og pligt til 5 i forbindelse med deres varetagelse af kliniske opgaver. Det vil blandt andet sige registrering af: Gennemførte opgaver, herunder i forhold til planlagte forløb og pakkeforløb. Struktureret og klassificeret sundhedsfagligt (tværfagligt) indhold i notater i overensstemmelse med nationale forskrifter og dansk implementerede internationale standarder. Supplerende informationer i regionale og nationale kliniske databaser, hvor registreringen foregår integreret med den primære registrering af sundhedsfagligt indhold, hvorfra data genanvendes, således at dobbeltregistrering undgås. Supplerende dokumentation i henhold til Den Danske Kvalitetsmodel, hvor registreringen foregår integreret med den primære registrering af sundhedsfagligt indhold. Det er regionens mål, at efterspurgt dokumentation skabes gennem klinikere og andre gruppers brug af deres kliniske it-arbejdspladser, når patientdata registreres, og når opgaver rapporteres udført. Registrering af kvalitetsdata skal ikke være en isoleret proces, men en fuldt integreret del af den kliniske proces, hvor de registrerede sundhedsdata er selve grundlaget for kvalitetsdata. Genbrug af data Klinikere har behov for at foretage mange delvis parallelle registreringer af data, fx: Data skal kunne genbruges senere i den rette kontekst (fx ved afsluttende registrering til diverse registre, herunder til Den Danske Kvalitetsmodel, NIP, LPR m.fl.). Det indebærer også, at regio- Kliniske patientrelaterede data Registreringer af hensyn til dokumentation, jf. Den Danske Kvalitetsmodel Registreringer til nationale kliniske databaser og registre Registreringer til lokal klinisk forskning Registreringer af hensyn til logistiske forhold Det er målet, at disse registreringer gennemføres samlet og i forbindelse med den kliniske proces, hvor det giver naturlig mening. Registrering til en national klinisk database skal foregå på det rigtige tidspunkt i den kliniske proces. Og registreringen skal være udfyldt med de informationer, som allerede er registreret om patienten. 4 Cave (latin for vogt dig eller undgå) er et medicinsk fagudtryk for lægemidler eller andet (fx jod, plaster, madvare m.v.), som en patient ikke bør få på grund af mulig allergisk reaktion. 5 Jævnfør bestemmelserne om journalføring i Lov om autorisation af sundhedspersoner og sundhedsfaglig virksomhed. Side 7\n9 nen skal opbevare og have adgang til data, der indberettes til sådanne registre, så disse er tilgængelige i forskningsmæssig sammenhæng. Regionen har som mål, at leve op til Den Danske Kvalitetsmodels krav til dokumentation af den kliniske proces og hertil hørende aktiviteter. Regionen ønsker, at dokumentationen så vidt muligt ikke produceres alene af hensyn til opfyldelse af kvalitetsmodellens krav. Kommunikation Ud over at give adgang til arbejdsopgaver, patientinformationer og relevant beslutningsstøtte skal den kliniske it-arbejdsplads også give adgang til klinisk ekspertise uanset dennes geografiske placering. Den kliniske it-arbejdsplads skal således understøtte opkobling af videokommunikation regionalt, nationalt eller internationalt, ligesom understøttelse af andre former for kommunikation, fx chat-funktioner (både online tidstro og offline tidsforskudt) skal kunne tages i brug. Med en udvikling blandt sundhedsprofessionelle, der danner netværk på tværs af organisatoriske og geografiske skel, vil den kliniske it-arbejdsplads være klar til at understøtte sådanne relevante netværk og tilhørende videndatabaser, hvor teknologier, der kendes fra de sociale netværk, må forventes at vokse frem. I forbindelse med videokommunikationen skal relevante data vedrørende den aktuelle patient være tilgængelige for den kliniske ekspertise, der etableres kontakt til. Mobilitet Klinikere er mobile medarbejdere, som bevæger sig mellem forskellige arbejdssituationer, ofte på forskellige adresser og i forskellige grader af beredskab. Klinikere vil tilsvarende benytte sig af forskellige devices. Det kan være små smart phones, tablets, egentlige arbejdsstationer, oversigtstavler eller skærmvægge. Den kliniske it-arbejdsplads skal være tilgængelig, uanset hvilket arbejdsredskab den enkelte kliniker måtte vælge. Den kliniske it-arbejdsplads skal være tilgængelig via de til enhver tid bedst egnede enheder set i forhold til de opgaver, der skal løses. Fremadrettet skal andre muligheder også understøttes, fx bordskærme og virtuelle skærme. Denne fleksibilitet stiller krav til it-arkitekturen bag den kliniske it-arbejdsplads om single sign-on, fleksibel adgang til data og logik og separation af præsentation og logik. Den kliniske it-arbejdsplads skal være tilgængelig uafhængigt af dennes fysiske udformning. Indholdet skal tilpasses den konkrete anvendelse og brugerens rolle samt kontekst, ligesom præsentation og interaktion skal tilpasses de aktuelle devices (fx skærmplacering, skærmstørrelse, inputteknologi m.v.). Brugerne af den kliniske it-arbejdsplads skal kunne skifte mellem forskellige devices med bevarelse af igangværende sessioner. Den kliniske it-arbejdsplads skal under hensyntagen til lovgivningsmæssige muligheder kunne stilles til rådighed for de privathospitaler, der har driftsaftale med regionen. Medicoteknik Med en integration af informationer fra medicoteknisk udstyr i den kliniske it-arbejdsplads og dette udstyrs anvendelse af it-infrastrukturen vil medicoteknisk udstyr være en del af regionens portefølje af sundheds-it-løsninger. Der skal vælges internationalt anerkendte kommunikationsstandarder gældende for udstyrets datakommunikation på samme måde, som tilfældet vil være for parakliniske og diagnostiske systemer. Medicoteknisk udstyrs anvendelse af it-infrastrukturen vil skulle overholde de standarder, forskrifter og procedurer, der sikrer, at udstyret er tilgængeligt i den kliniske it-arbejdsplads. Side 8\n10 4.2. Kapacitetsudnyttelse og styring af drift Baggrund Sygehusdrift er en kompleks driftsform, hvor mange mål skal opfyldes. Målene har deres afsæt i sundhedsloven, i økonomiaftaler mellem regeringen og Danske Regioner og i de beslutninger, Regionsrådet træffer med hensyn til regionens strategiske retning, samt i driftsaftaler, der indgås med de enkelte områder og afdelinger. Målene omfatter blandt andre: Korte sammenhængende behandlingsforløb for patienter, hvor patienter i videst muligt omfang skal møde det samme kliniske personale. De rette kliniske kompetencer skal være til stede i forhold til den enkelte patient. Behandlingsgarantier og aftalte pakkeforløb skal opfyldes. Krav til den kliniske proces og kvalitet skal opfyldes og dokumenteres. Målene skal opfyldes inden for de ressourcemæssige rammer, som sygehusene har. Det er rammer, der blandt andet udgøres af den kapacitet, sygehusene har i form af avanceret og bekosteligt klinisk udstyr, scannere, operationsstuer m.v., og den kapacitet, der udgøres af det kliniske personale og medarbejdere fra andre personalegrupper, der er til rådighed inden for de grænser, som overenskomster og lokale aftaler giver. En optimal kapacitetsudnyttelse afhænger af balancen mellem tilgængeligheden af ressourcer på den ene side, men lige så naturligt på den anden side også af efterspørgslen efter disse ressourcer, der skabes i kraft af patienter, der henvises til behandling. Over tid varierer tilgængeligheden til ressourcer. Knappe faciliteter frigives i en anden takt end forventet, og klinisk personale efterspørges akut. Samtidig varierer efterspørgslen i form af patienter med behandlingsbehov fra time til time og fra dag til dag. Patienter henvises i varierende omfang, ligesom igangværende patientforløb resulterer i variationer, når resultater fra indledende behandlingsforløb ændrer ved planerne for de efterfølgende dele heraf og dermed ændrer i behovet for ressourcer. Sygehusene anvender i dag ikke egentlige produktionsstyringssystemer af den type, man kender fra produktionsvirksomheder. Produktionsvirksomheder anvender ERP-systemer 6, der understøtter den samlede logistik fra bestilling af varer, planlægning af produktion, processtyring, lagerstyring og distribution til fakturering. Regionen har derfor i dag ikke ét samlet realtidsoverblik over kapaciteten på de enkelte kliniske enheder eller de øvrige kliniske ressourcer. De enkelte kliniske afdelinger bruger individuelle værktøjer til at skabe dette overblik. Fra administrationens side anvendes udtræk fra økonomisystemer, kliniske systemer og vagtplansystemer for at skabe et overblik. De leanprojekter, der er gennemført eller gennemføres, har skabt og skaber et kvalificeret og detaljeret billede af kapacitet, arbejdsgange, produktivitet og spildtidsområder og danner dermed et godt grundlag for etablering af bedre systemunderstøttelse af styringen af driften i regionen. RSI og regionerne er på vej med et fælles udbud af bookingløsninger, der vil adressere en forbedret planlægning af kritiske ressourcers anvendelse. Dette fælles udbud vil være grundlaget for Region Sjællands implementering af et bookingsystem. Et nyt bookingsystem vil realisere de 6 Enterprise Resource Planning (ERP) Side 9\n11 første skridt i forhold til en forbedret kapacitetsplanlægning. Dette skal følges op af egentlig logistikstyring af patientforløbene, herunder delelementer som eksempelvis operationer. Strategisk retning Regionen vil med implementering af sundheds-it-systemer understøtte styringen af den daglige drift. Sundheds-it-systemer af denne type skal understøtte en effektivisering af ressourceanvendelsen, blandt andet ved at give bedre overblik, bedre kommunikation og bedre understøttelse og koordinering mellem de forskellige medarbejdere involveret i afviklingen af lagte planer. En implementering af sundheds-it-systemer af denne karakter vil adressere de igangsatte og planlagte effektiviseringsprocesser, så spildtid minimeres og knappe faciliteter udnyttes maksimalt. Regionen vil derfor etablere sundheds-it-løsninger, der understøtter behovet for en kontinuert og rullende planlægning, der resulterer i en optimering af kapacitetsudnyttelsen. Planlægningen skal foregå under hensyntagen til eksempelvis: Allerede foretagne dispositioner. Kommunikation med patienter (fx allerede udsendte indkaldelser). Accelererede patientforløb. Behandlingsgarantier og garantier for udredning og diagnosticering. Ressourcestyring og vagtplaner. I forhold til den daglige styring af driften, der vil foregå kontinuert, vil de kommende driftssystemer omfatte værktøjer til overvågning af driftens faktiske forløb og identifikation af områder, hvor der er behov for at disponere. Det kunne for eksempel være at indkalde yderligere klinisk personale og/eller aflyse/hjemsende patienter, hvis kapaciteten er for lille. Informationer om den faktiske situation og identifikation af områder med kapacitetsproblemer tænkes synliggjort på elektroniske overblikstavler, så det kliniske personale og andre medarbejdergrupper kan overvåge situationen real-time og dermed umiddelbart have mulighed for at interagere. Tæt knyttet til den daglige styring af driften skal regionens koncern datavarehus danne grundlag for ledelsesinformationssystemer, der kan give et billede af kapacitetsudnyttelsen over tid. Afhængig af funktionaliteten i et driftstyringssystem, vil der være behov for, at ledelsesinformationssystemer og et bagvedliggende koncern datavarehus opdateres i realtid. En udvikling af sundheds-it-systemer til understøttelse af styringen af den daglige drift, som beskrevet ovenfor, repræsenterer et højt ambitionsniveau. En realisering af de potentielle gevinster ved at indføre sådanne systemer vil i høj grad afhænge af regionens evne til at sikre en høj anvendelsesgrad og en tilhørende ændring af arbejdsgange. Regionen vil derfor fokusere på at realisere det høje ambitionsniveau gennem en successiv implementering, der sikrer en høj anvendelsesgrad og dermed en sikker realisering af de forventede gevinster Telemedicin Baggrund Region Sjælland deltager i en række nationale telemedicinske pilotprojekter og gennemfører herudover egne projekter, hvor anvendeligheden og potentialet vurderes. På enkelte områder inden for det præhospitale område har regionen idriftsat løsninger. Definition af telemedicin Tids-, steds- og rumuafhængige digitalt understøttede sundhedsydelser leveret over afstand med potentiale til at skabe målbar sundhedsmæssig gevinst eller værdi. Kilde: Dansk Selskab for Klinisk Telemedicin, årsmøde 14. marts Side 10\n12 Regionen anvender videokonferencer og hjemmeopkoblinger intenst i hele regionen. Derudover anvendes følgende løsninger: Teledermatologisk udveksling af viden med blandt andet Grønland og Mongoliet. Overførsel af EKG fra ambulancer og helikopter til Gentofte Sygehus. Overvågning af patienters hjerterytme, der sendes via mobil. Fjernkontrol af pacemakere. Derudover har regionen igangsat et forskningsprojekt, der er rettet mod kronikere. Projektets primære formål er at gøre det muligt for kronikere at udføre selvmonitering og udveksle viden med ligesindede og klinisk personale. Der eksisterer derfor efterhånden betydelig viden og erfaring i regionen med hensyn til teknologiens formåen og anvendelighed, dog uden at teknologien som hovedregel er modnet til fuld implementering og anvendelse. Strategisk retning Telemedicin rummer betydelige muligheder for at forbedre og effektivisere patientforløb og patientbehandling. Telemedicin giver mulighed for at forbedre og effektivisere samarbejdet mellem sundhedsprofessionelle regionalt, nationalt og internationalt. Og telemedicin giver mulighed for at inddrage patienter i egen behandling på en række områder. Region Sjælland vil med telemedicinske løsninger sikre, at den optimale kliniske kompetence er til rådighed på tværs af geografiske og organisatoriske skel. Det vil sige, at kliniske kompetencer skal kunne stilles til rådighed for andre sygehuse, for regionale sundhedscentre og for primærsektoren som støtte for det lokale kliniske personale. Det er målet, at kliniske kompetencer er til rådighed ved ambulant transport af patienter. Den kliniske spidskompetence skal omvendt kunne udnyttes dér, hvor den er til stede. Region Sjælland ser et væsentligt potentiale i at kunne tilbyde forskellige patientgrupper telemedicinske løsninger i eget hjem eller mobilt på forskellige stadier i disse patienters behandlingsforløb. Telemedicinske løsninger skal skabe bedre muligheder for, at patienter kan blive i eget hjem længst muligt. Og telemedicinske løsninger skal give mulighed for at mobilisere de mange ressourcer, som patienter selv har. Det er således Region Sjællands sigte at: Telemedicinske anvendelsesområder Anvendelse af telemedicinske løsninger skal bidrage til at styrke kvalitet, effektivitet og sammenhænge i sundhedssektoren til gavn for den enkelte patient og til gavn for regionen Telemedicin skal understøtte sundhedssektoren med bedre og mere rationelle arbejdsprocesser og en mere hensigtsmæssig placering af funktioner Telemedicin skal øge samarbejdet mellem sygehuse, på tværs af sektorer og i forholdet mellem sundhedsvæsenet og den enkelte patient Telemedicin skal gøre det muligt at fjernmonitorere patienter og gennemføre diagnostik og behandling samt rådgive uafhængigt af fysiske afstande Inter-/intrahospitalt På tværs af sektorer Mellem hjem og sygehus (udliggerpatienter) Hjemmemonitorering (borgere med en kronisk lidelse i stabil periode) Understøttelse af sund livsstil (forebyggende) Side 11\n13 Telemedicin skal optimere patientforløb i forhold til accelerering, adgang til relevant ekspertise, diagnostik, behandling og kontinuitet. Regionen vil med telemedicinske løsninger skabe gevinster både for patienter og regionen. Patienter skal opleve en bedre kvalitet i behandlingen, en hurtigere behandling og et mindre tidsforbrug forhold, der sammen med en forventet øget tryghed vil kunne give en bedre livskvalitet. Og regionen skal alt andet lige realisere økonomiske gevinster ved et reduceret træk på sygehusene blandt andet ved at færre patienter kommer på sygehusene, og ved at patienter udskrives hurtigere. Regionen vil, specielt med etablering af telemedicinske løsninger til store grupper af kronikere, reducere regionens behov for senge- og behandlingskapacitet og på den måde benytte telemedicinske løsninger til også at effektivisere patientbehandlingen. Ved etablering af telemedicinske løsninger til patienter, ud over de rene pilotprojekter, vil regionen gennemføre ændringer af de aktuelle behandlingsforløb så eksempelvis regionale sundhedscentre og eventuelle centrale regionale overvågningscentre, der måtte blive etableret, tildeles roller og ansvar for aktiviteter i behandlingsforløbene. Fokus vil derfor blive rettet mod at tilpasse den kliniske organisation på en sådan måde, at målene med at indføre telemedicinske løsninger realiseres. Fokus vil også være på at håndtere den forandring, det vil være for klinikere ikke at have fysisk kontakt med patienter én blandt flere forandringer i retning af en ændret kultur. Telemedicinske løsninger rettet mod patienter i deres hjem indebærer ikke kun etablering af løsninger til brug for patienterne, men også etablering af løsninger til klinikere, når disse skal overvåge eller kontrollere opsamlede informationer, svare på spørgsmål, vurdere billeder osv. Region Sjælland vil derfor ved indførelse af telemedicinske løsninger sikre, at der opbygges løsninger for relevante kliniske medarbejdere integreret i deres kliniske it-arbejdsplads, således at disse medarbejdere får adgang til overvågning og opsamlede data. Der foregår en betydelig udvikling af telemedicinske løsninger i markedet, men det må samtidig konstateres, at disse løsninger p.t. ikke har nået et modenhedsniveau, der gør dem anvendelige i forhold til Region Sjællands behov. Region Sjælland ønsker på områder, hvor modne løsninger ikke eksisterer, eventuelt i samarbejde med øvrige regioner, MedCom m.fl. at indgå i en række korte målrettede pilotprojekter, hvor løsninger afprøves. Sådanne pilotprojekter skal skabe et grundlag for beslutning om eventuel udvikling og fuld ibrugtagning i regionen. Pilotprojekter vil blive gennemført med henblik på at belyse blandt andet klinisk anvendelighed, brugervenlighed og måling af effekter størrelser og vurderinger, der kan indgå i beslutningsgrundlag for eventuel videre anvendelse. Regionen vil igangsætte pilotprojekter med henblik på at vurdere muligheden for at etablere en samlet Kronikerportal til patienter med kroniske sygdomme, hvori telemedicinske løsninger kan integreres. Regionen vil i samarbejde med de øvrige regioner arbejde for at knytte praksissektoren tættere til regionerne. På længere sigt er det således regionens opfattelse, at et tættere samarbejde med adgang for praksissektoren til eksempelvis telemedicinske løsninger, videounderstøttet adgang til specialistkompetencer og deling af forløbsorienterede journaloplysninger og billeder indebærer en udbygning af den eksisterende meddelelsesorienterede kommunikation mellem parterne. Side 12\n14 Det er karakteristisk for de telemedicinske teknologier og deres aktuelle modenhed, at fokus har været på teknologiens anvendelighed og muligheder set fra et klinisk perspektiv. Fokus har i mindre grad været rettet mod teknologiernes integration og sammenhæng til øvrige sundhedsit-løsninger. Region Sjælland vil derfor etablere en samlet telemedicinsk handlingsplan og en applikationsarkitektur for telemedicinske løsninger. Den telemedicinske handlingsplan skal danne grundlag for udarbejdelse af en samlet businesscase og investeringsplan for de projekter, der prioriteres igangsat. Og den telemedicinske applikationsarkitektur skal danne grundlag for anskaffelse, udvikling og integration af telemedicinske løsninger. Side 13\n15 Region Sjælland Koncern IT Alléen Sorø Telefon: Region Sjælland Side 14\nUdvikling og drift af it-området i Region Nordjylland: Organisering, status og planer\nUdvikling og drift af it-området i Region Nordjylland: Organisering, status og planer 6. april 2010 IT-Chef Lise Wormstrup Dagsorden Organisering af it i Region Nordjylland Beslutningsmodel og -struktur\nDIGITALISERING MED EFFEKT\nREGERINGEN KL DANSKE REGIONER DIGITALISERING MED EFFEKT NATIONAL STRATEGI FOR DIGITALISERING AF SUNDHEDSVÆSENET 2013-2017 INDHOLD FORORD FORORD 3 DET DIGITALE SUNDHEDSVÆSEN 4 SUNDHED TIL BORGEREN PÅ NYE\nBeretning til Statsrevisorerne om elektroniske patientjournaler på sygehusene. Februar 2011\nBeretning til Statsrevisorerne om elektroniske patientjournaler på sygehusene Februar 2011 BERETNING OM ELEKTRONISKE PATIENTJOURNALER PÅ SYGEHUSENE Indholdsfortegnelse I. Introduktion og konklusion...


Målet med Jackpot Giant er at ramme gevinstgivende symbolkombinationer ved at spinne hjulene.\nDette spil spilles med 50 faste aktive udbetalingslinjer. Din samlede indsats pr. spillerunde er din linjeindsats x 50.\nLinjeindsatsen kan vælges i INDSATSMULIGHEDER-panelet.\nKlik på '−' eller '+' under LINJE INDSATS for at vælge linjeindsatsen.\nEt tryk på SPIN-knappen spinner hjulene med den nuværende valgte samlede indsats.\nVælg antallet af spin at spille automatisk eller vælg INDTIL FEATURE for at yderligere Giant Bonusrunde eller Giant Jackpot udløses.\nWILD-symbolet kan stå i stedet for ethvert andet symbol (med undtagelse af SCATTER og BONUS-symboler) for at skabe den bedst mulige gevinstkombination på en vindende udbetalingslinje.\nDerudover får man en separat udbetaling for 2 eller flere WILD-symboler på en aktiv udbetalingslinje. Denne gevinst udbetales i stedet for en almindelig symbolgevinst, hvis gevinstbeløbet fra WILD-symboler er større end gevinsten fra de almindelige symboler (når WILD er stedfortræder).\nDerudover hvis 5 WILD symboler lander på udbetalingslinje 1, udløses Giant Jackpotten (få mere information nedenfor).\nSCATTER-symbolet behøver ikke forekomme på nogen bestemt udbetalingslinje. Hvis der er 3 eller flere SCATTER-symboler, hvor som helst i spinresultatet, ganges den optjente udbetaling med den samlede indsats og lægges til udbetalingslinje gevinsterne.\nBONUS-symbolet forekommer kun på hjul 1 og 5. Når BONUS-symbolerne forekommer, hvor som helst på disse hjul samtidig, udløses Giant Bonussen.\nTo af symbolerne (Giganterne) er stablet i dette spil. Det betyder, at hvert symbol optager 2 hjulpositioner lodret. Hver dækket position der deltager i en gevinstkombination udbetaler i overensstemmelse med det respektive stablede symbol.\nNår BONUS-symbolerne forekommer, hvor som helst på hjul 1 og 5 samtidig, udløses Giant Bonussen.\nSkærmen der følger viser 6 vulkaner: Vælg 3 ud af 6 vulkaner ved at trykke på dem. Hver vulkan indeholder en pengepræmie.\nDerudover et trykke på en vulkan afsløre måske et Ekstra Valg eller en Win 'Em All præmie. Det Ekstra Valg tildeler dig endnu et valg. Hvis du tildeles Win 'Em All præmien, vinder du alle 6 bonuspengepræmier.\nBemærk: Du kan vinde Ekstra Valg eller Win 'Em All muligheden under den samme bonusrunde.\nGiant Jackpotten tildeles, når der forekommer 5 WILD-symboler langs udbetalingslinje 1 (se Udbetalingstabellen for mere information om udbetalingslinjerne).\nFor at kvalificere dig til Giant Jackpotten skal du spille med den højest mulige samlede indsats.\nHvis du vinder Giant Jackpotten modtager du Jackpotbeløbet, men ikke også udbetalingsbeløbet for 5x WILD-symboler. Hvis der er 5 WILD-symboler langs udbetalingslinje 1, men kravene til Giant Jackpotten opfyldes ikke, så modtager du udbetalingspræmien for 5x WILD-symboler.\nGiant Jackpotten er en progressiv jackpot, indsamles af alle casinoer, som tilbyder Jackpot Giant spillet. En lille procentdel af hver samlet indsats tilføjes en fælles pulje. Størstedelen af dette bidrag anvendes til at forme det Progressive Jackpotbeløb, og den anden, den mindre del, bidrager til seed-puljen, som er det mindste garanterede jackpotbeløb en spiller kan vinde, hvis han kvalificerer sig til Giant Jackpotten.\nI tilfælde af at du vinder Jackpotten, men en eller flere spillere spiller om den, vinder den spiller, som udløste featuren først, det fulde Jackpotbeløb (seed + bidrag), mens de(n) andre/anden spiller(e) kun tildeles basisjackpotten.\nGevinstbetingelser (det resultat du skal opnå for at vinde Jackpotten):\n5x WILD langs udbetalingslinje 1.\nSpil Jackpot Giant med den højest mulige samlede indsats.\nHvis du mister internetforbindelsen midt under en spillerunde, mens du spiller med den højest mulige samlede indsats, vil casinoet huske spillets tilstand op til dette øjeblik, så du, næste gang du logger på, kan afslutte spillet med de samme odds og uden at placere nye indsatser.\nØverste og nederste kanter af spilvinduet indeholder casinoets værktøjslinjer. Disse værktøjslinjer indeholder et antal menuer og knapper, som lader dig ændre indstillingerne på klienten eller benytte forskellige features i casinoklienten. Klik på en af knapperne for at åbne den.\nAutospil/Stop autospil -Spinner hjulene et antal gange i træk./Afslut aktiv autospil-hjulspin-tilstanden.\nSpin/Stop - Spinner hjulene./Stopper animationen af hjulspin og vis øjeblikkeligt resultatet af spinnet. Stop i tilstanden autospil animationen af hjulspin og vis øjeblikkeligt resultatet. Klik på Stop i aktiv autospilstilstand afslutter ikke tilstanden autospil af hjulspin. I løbet af et spin ændres spin-knappen til en stop-knap, der stopper spin-animationen og øjeblikkeligt viser resultatet.\nBemærkning ved afbrydelser: Hvis du mister internetforbindelsen midt under et spil, skal du logge ind på casino igen. Du vil automatisk blive sendt direkte tilbage til spillet og du kan fortsætte spillet fra samme sted, som hvor det blev afbrudt. Hvis du genåbner spillet uden at logge ind på casino igen, vil spillet starte helt forfra. I begge tilfælde vil dine tidligere gevinster blive udbetalt.\nKlik på Historik-knappen, som er tilgængelig i Menuen, for at finde gamle spilresultater eller yderligere oplysninger om tidligere spil. Anvend dit normale brugernavn og adgangskode for at logge ind og tjekke tidligere runders resultater fra både computer og mobile versioner af spillet.\nBemærkning vedrørende uafklarede indsatser: Uafklarede indsatser annulleres efter 90 dage.\nDen laveste teoretiske tilbagebetalingsprocent til spiller (RTP) er 91.25% og den højeste teoretiske tilbagebetalingsprocent til spiller (RTP), som inkluderer Jackpotbidraget, er 94.22%.


Vuggestuer og små skoleklasser åbner – festivaler og andre store ting aflyst til september | AVISEN\nVuggestuer og små skoleklasser åbner – festivaler og andre store ting aflyst til september\nHvornår skal Danmark genåbnes? Hvordan skal Danmark genåbnes? Hvad er strategien? Hvad er status? Det bliver vi måske klogere på i aften, når Statsminister Mette Frederiksen holder pressemøde i Spejlsalen kl.20.00\nFredericia AVISEN opdaterer live i tekst her fra 19.55.\n“503 patienter er indlagt, 139 på intensiv. Det er en stabil udvikling. 187 er afgået ved døden. Det her er alvorligt. Men tallene for indlæggelser går den rigtige vej. Det er vigtigt i den forbindelse at huske på, at de tal vi ser i dag er resultatet af den ansvarlig vi udviste for tre til fire uger siden”, sagde Statsministeren og fortsatte:\n“Det bliver måske lidt som at gå på line. Står vi stille undervejs kan vi falde, går vi for hurtigt kan det gå galt. Så vi må tage forsigtige skridt frem. Vi ved ikke hvornår vi igen har fast jord under fødderne”\n“Regeringen vil begynde at åbne vuggestuer, børnehaver, fritidsordninger og skoleklasser for de mindste. Det gælder 0.-5. klasse”, sagde Statsministeren\n“Mange offentligt ansatte arbejder hjemme. Det skal I blive ved med efter påske. En del private arbejder også hjemme. Det vil være en god idé fortsat at gøre det. Men vi vil i dialog med arbejdsmarkedet og erhvervslivet finde ud af hvordan man kan møde på arbejde – såfremt det er sundhedsfagligt forsvarligt”, fortsatte hun.\n“Vi ved godt at små børn ikke kan holde så meget afstand som ældre. Derfor vil der gælde en række sundhedsfaglige regler når åbningen skal tilrettelægges. De skal være ude så meget det kan lade sig gøre. Indenfor skal mere afstand mellem børnene. Der skal gøres mere rent. Er man det mindste syg skal man blive hjemme. Rammerne skal være på plads før man kan åbne op. Præcis hvordan genåbningen er på den enkelte institution skal sundhedsmyndighederne og kommunerne finde ud af”, lød det fra Frederiksen.\nMax 10 personer samlet\nGrænserne er lukket\nRejsevejledningerne til resten af verden\nAlle elever fra 6-10. skal stadig gå i skole hjemmefra\nEfterskoler og frie fagskoler gælder samme\nDer bliver ingen afsluttende eksaminer i folkeskolen. Årskarakteren bliver gjort til prøvekarakteren\nUngdomsuddannelserne skal gå til eksamen, men på en anden og begrænset måde\nDe videregående uddannelser, kirker, biblioteker, foreningslivet og alt andet der er lukket vil fortsat være lukket\n“Til alle jer der har arbejdet hårdt med at planlægge festivaller, markeder og andre store begivenheder hen over sommeren. Der har jeg en alvorlig melding. Forbuddet mod de store forsamlinger gælde til og med august”, lød det efterfølgende fra Frederiksen.\n“Det aller vigtigste. Alt det jeg har sagt i dag findes kun papir. Det er kun en mulighed. For det er op til hver enkelt af os, om det der er sagt i dag skal blive til virkelighed. Der sker kun hvis alle passer godt på andre og på sig selv”, sagde hun.


Laptop på delbetaling uden renter - nemt, billigt og hurtigt \nLaptop på delbetaling uden renter\nLeder du efter Laptop på delbetaling uden renter, så tag venligst et kig her! Her finder du nemlig mere information om netop det.\nBliv henvist til alt om Laptop på delbetaling uden renter\nPå vores webite henviser til flere oplysninger angående Laptop på delbetaling uden renter, og har gjort det lige siden starten. Alle fortjener en ordentlig bærbar computer, og vi mener helt bestemt, at det er det, du kan finde her. Læs mere om disse computere via os, og bliv lidt klogere.\nSpørgsmål ift. Laptop på delbetaling uden renter\nVi får engang imellem indsendt spørgsmål vedr. Laptop på delbetaling uden renter eller andet, der relaterer sig til bærbare pc’er på en eller anden måde, og vi hjælper også gerne dig. Find vores kontaktoplysninger nederst på siden her, hvis du gerne vil spørge ind til emnet eller noget andet, der er i samme boldgade. Vi skal forsøge at gøre vores ypperste for at give et svar. Bemærk dog, at der kan gå et stykke tid, inden du får svar.\nLaptop på delbetaling uden renter og meget mere\nVed at klikke dig videre på linket øverst på sitet her vil du finde flere informationer om Laptop på delbetaling uden renter - priser, tilbud og forskellige finansieringsmuligheder. Afbetaling kan være en fin løsning, hvis du ikke kan lægge alle pengene på bordet på een gang, og det er derfor har vi netop lavet siden her, så du ikke blot kan få svar på dine spørgsmål om Laptop på delbetaling uden renter, men også blive henvist til de bedste eller mest populære hjemmesider. God fornøjelse.


Timeout for lægefusion efter strid om OK21-resultat\nDårlig stemning mellem Yngre Læger og Overlægerforeningen.\n23. MAR 2021 12.02\nEn proces frem mod fusion af de to største lægegrupper, Yngre Læger og Overlægerforeningen, er sat på hold indtil videre, efter at de to fagforeningers medlemmer er kommet op at toppes over et overenskomstresultat. Hver især er de tilfredse med deres egen nye overensomst, men Yngre Læger er langt fra tilfredse med Overlægeforeningens.\nBåde formelt og reelt forhandler hver fagforening sin egen overenskomst, og når Yngre Læger har Overlægeforeningens overenkomst i kikkerten, er det fordi, den sætter fremtidige nye overlægers startløn lavere end hidtil. Et greb, der ikke betyder noget for Overlægeforeningens nuværende medlemmer, men som vil ramme Yngre Lægers medlemmer, når de rykker op og bliver overlæger og skifter fagforening og overenskomst.\nIntermezzoet er kommet på tværs for en mulig fusion af de to fagforeninger, en mulighed som har været under afklaring siden efteråret. En sammenlagt fagforening ville rumme omkring 21.000 læger, to tredjedele af paraplyorganisationen Lægeforeningens samlede medlemstal og med tilsvarende forøget forhandlingsstyrke.\nMen med den dårlige stemning mellem de to fagforeninger er der "ikke grundlag for at tale om en mulig ny fælles forening, når der er så stor utilfredshed", siger Yngre Lægers formand Helga Schultz til Ugeskrift for Læger.\nVidere fusionsforberedelser er derfor sat i bero, og det er uvist hvornår - og om - de genoptages. I givet fald bliver det næppe før efter urafstemningen om Yngre Lægers overenskomst er afsluttet 12. april.