Podkladový materiál prezentovaný a diskutovaný na semináři „Práce, kapitál a inovace v soudobé globalizované realitě“, 4. 2. 2008\nPojem inovace slaví letos 91 let. Co se globalizace týká, existují vědci (J. Diamond, UCLA), kteří tvrdí, že první vlna globalizace vznikla kolem r. 8 500 před našim letopočtem, kdy se podařilo na Středním východě a v Číně a v menší míře v Mexiku, Andách a Nigérii vytvořit geneticky modifikované potraviny. Jak se šířily světem tyto potraviny, šířila se také kultura, která je vytvořila. O globalizaci také již mluvili Marx a Engels v Manifestu, i když nepoužili tento výraz. Vždyť první transatlantický podmořský kabel byl např. položen již za jejich života (1866). Nicméně v současné době spojení inovace a globalizace vytváří důležitý rámec pro pochopení světové ekonomiky.\nInovace v globalizované realitě -- teoretický a praktický pohled\nJiž dvě staletí se ekonomové snaží přijít na to co způsobuje „tikání“ ekonomiky a co v ní vyvolává různé fluktuace. Mezi nimi byli velikáni typu Marxe, Kondratěva, Schumpetera, apod. Většina z nich přikládala velký význam vlivu nové techniky tj. inovacím jako jistému motoru ekonomického života. Na tom se nic nezměnilo ani nyní.\nTi, kteří věří jistému determinismu v dlouhodobém vývoji ekonomiky, očekávají, že v současné době dojde, podobně jako v minulosti s objevem parního stroje, automobilu, elektrotechniky a elektroniky došlo k období několika desetiletí, kdy světové hospodářství rostlo na základě rozvoje nové skupiny oborů, vytvořených inovacemi (růstová fáze Kondratěvovy vlny). Kandidátské obory v současné době pro tuto funkci jsou -- informační technika, robotika, biotechnologie, genetika, nová fáze globálních telekomunikačních systémů apod.\nV posledních létech se však optimistické názory poněkud „ochladily“, protože budoucnost se ukázala, že to není „to co to bývávalo“. Dle nejnovějších údajů např. firma Microsoft v r. 2002 i když její prodej stoupl, investovala do výzkumu a vývoje o 1,9 % méně než rok předtím. Podobně i jiné softwarové firmy. Přitom mnozí očekávali, že podobné firmy budou „táhnout“ za sebou celý průmysl. Jedničkou v investicích do výzkumu a vývoje je v současné době firma Ford. Na druhém místě je Daimler-Chrysler AG. A na třetím místě Siemens AG. Čtvrtý je General Motors. Pátá je Toyota.\nGlobálně pokračuje (až na výjimky) jistý krizový vývoj světového hospodářství. Je to dáno tím, že světové hospodářství se nachází stále v sestupné části Kondratěvovy vlny, která způsobila pokles míry zisku a tím vyvolala tři vzájemně související jevy -- vývoz zaměstnanosti (jako část procesu globalizace), útěk do finančních spekulací a tím související relativní pokles zájmu o reálnou ekonomiku a ideologické podhoubí těchto jevů -- neo-liberalizmus. Vývoz zaměstnanosti bych ilustroval na dvou malých, ale typických případech. V Indii Raul Gupta, ředitel podniku na výrobu úsporných žárovek, zastavuje výrobu, protože Číňané prodávají podobné žárovky za cenu, které on dá za suroviny. Podobně na druhém konci světa ve Wisconsinu, USA, Cathy Schuldtová, vyrábějící nákupní vozíky ze svařovaných drátů, si stěžovala v Los Angeles Time 25. října t. r., že propouští zaměstnance, protože její zákazníci kupují čínské vozíky za cenu jejich surovin.\nDůsledkem je, že klesá počet pracovních míst ve výrobě v USA a jinde i když ekonomika roste. Toto tempo hrozivě roste. První pokles o 2,5 mil. pracovních míst v USA trval více než dvacet let, druhých 2,5 mil. nastal od doby co President Bush nastoupil úřad, tj. leden 2001. Politické důsledky můžeme hádat.\nNyní však dochází k poklesu důvěry v pilíře dosavadní pravicové ideologie rozvoje, které položil tzv. Washingtonský konsensus a návazná neo-liberální ofenzíva. Důvěru ve vládnoucí pravicové názory leckde otřáslo např. selhání spekulativního ekonomického vývoje, což se projevilo nafouknutím a posléze prasknutím „bubliny dot. com“ a následným poklesem ceny akcií na světových burzách o 16 bilionů dolarů (z toho polovina v USA).\nDalší podobné bubliny rostou (např. trh nemovitostí) a čeká se jejich „prasknutí“. Existenci řady problémů ilustrují také události vyvolané důsledky deregulace v energetice (výpadky proudu) a v dopravě (řada privatizovaných železničních společností na prahu bankrotu). Vrcholem tohoto vývoje je nedávné selhání jednání WTO v Cancúnu (Mexiko), kde 21 rozvojových zemí, největší oběti neo-liberální politiky, již poprvé dokázaly odolat nátlaku vyspělých zemí, což přivedlo ke krachu jednání a vážnému ohrožení významu této světové organizace.\nWallerstein tvrdí, že dochází ke dvěma „geo-ekonomickým“ bitvám.\nJedna je mezi středisky akumulace kapitálu (USA, Evropa, Japonsko a vých. Asie) s cílem přesunout důsledky poklesu míry zisku jeden na druhého. Probíhá to již třicet let a vždy po určitou dobu, si některá ze středisek vede lépe než jiná. Evropa v 70tých létech, Japonsko v 80tých a USA v 90tých. Navíc prý vždy vznikne oblast, kam se soustřeďují obory, které jsou v poklesu.\nDruhá bitva probíhá mezi centrem (Severem) a periferií (Jihem), kde centrum se snaží získat zpět jakýkoliv zisk periferie docílila v růstové fázi Kondratěvova cyklu (v době 1945-1970).\nToto jsem uvedl jako nutné pozadí našich úvah, protože to vykresluje globální ekonomické prostředí, ve kterém se nachází současné potencionální inovace.\nNěkolik základních faktů\nJasné Kondratěvovy dlouhé vlny (nezaměňovat s cykly) lze nalézt jen v industriální fázi rozvoje společnosti tj. asi posledních dvě stě let.\nSamozřejmě, že v minulosti se tyto „dlouhé vlny“ týkaly jen průmyslově rozvinutých zemí. Nyní díky globalizaci, zasahují také rozvojové země. Protože vlastně vznikla složitá globální ekonomika, s řadou růstových center, některé země se rozvíjejí (Čína), zatímco jiné stagnují (Japonsko).\nJe nemálo těch výzkumníků, kteří si kladou otázku, zda vývoj industriální společnosti nebudou charakterizovat dlouhé vlny a po nich bude následovat post-industriální společnost, bez podobných periodických jevů. Tento názor je posílen tím, že za poslední desetiletí se nedaří jednoznačně identifikovat nosné obory, které by podobný růst nastartovaly. Jde o to, že v minulosti inovace v nosných oborech vytvářely také jistý „shluk“ (G. Mensch), který se navzájem ovlivňoval, vykazoval silné meziodvětvové vazby. Tak např. automobil pomohl rozvinout nejen strojírenství, ale vyvolal potřebu rozvoje chemie (rafinérie, krakování atd.), ocelářského průmyslu (kyslíkové konvertory, kontilití, plechy), služeb (čerpací stanice, servis, opravny), výstavbu silnic apod..\nPatrně nedoceněným faktem je vliv rostoucího rozměru průmyslové činnosti lidstva, kdy ekonomický vliv (jejich váha) jednotlivých izolovaných inovací je „vytlačován“ (anglicky „crowded-out“) ohromným a stále rostoucím počtem paralelních ekonomických procesů v dalších oborech.\nMožná že druhým nedoceněným faktem je skutečnost, že větší část aplikace informačních technologií vyvolává úspory nákladů výroby a služeb, které sice přispívají k růstu zisku, ale ne vždy k objemu výroby.\nNyní např. farmaceutický průmysl objeví nový lék proti krevnímu tlaku (nebo cholesterolu) a za rok ho vyrobí a prodá za desítky miliard dolarů. Dříve by to mělo velký ekonomický dopad. Nyní však to v celkovém obrovském objemu světového koloběhu zboží nevyvolá významný růst, nemluvě o silných meziodvětvových vazbách.\nInovace poněkud teoreticky\nPřestože inovace v obecním smyslu slova jsou tak staré jako lidstvo samo, autorství moderního, zejména průmyslového pojetí inovací se připisuje americkému ekonomovi, rakouského původu, narozenému, jak jinak, na Moravě -- Josefu A. Schumpeterovi. Ve své bravurní knize „Teorie ekonomického rozvoje“ použil v r. 1912 poprvé pojem inovace. Schumpeter přisoudil inovacím téměř centrální roli v kapitalistické ekonomice. Byl to on kdo navrhl také první klasifikaci inovací a to rozlišováním inovací, na ty které zlepšují (mění) výrobek (product), výrobní postup (process), materiál, organizaci, trh.\nTato klasifikace byla dostatečně robustní, protože vydržela zkoušku času. Po 78 letech např. S. J. Kline přeformuloval inovaci takto: výrobek, technický proces výroby, sociální úprava v systému výroby, fiskální nebo právní, marketing (sociotechnické systémy distribuce a/nebo použití), systém jako celek.\nGlobalizace se dotkla každého z těchto šesti oblastí. Nejzřejmější výsledek inovací je neustálá záplava nových výrobků. Zde globalizace vytvořením světového trhu dovolila rychlejší návratnost neustále stoupajících nákladů na výzkum a vývoj. Jinak by např. ve spotřební elektronice se nevystřídaly tak rychle mechanický, magnetický a optický záznam zvuku a obrazu, jeho digitalizace, nemluvě o kolosálním poklesu ceny výpočetní techniky.\nJiž méně je zřejmý pokrok ve výrobě. Tento pokrok není jen v technologii, ale vznikly charakteristické styly řízení v USA -- post Fordismus, styl japonský, evropský (např. u firmy Volvo ve Skovde a Malmo). Navíc jsou napsány tisíce prací a dizertací o řízení velkých firem. Ukázalo se, že každá firma má své specifické vlastnosti, je držitelem důležitých poznatků, řídících procedur a rutin a také metod učení se a přípravy rozhodování. Tyto vlastnosti bylo nutno analyzovat do detailů, aby se zabezpečila efektivnost firmy na globálním trhu. Tyto vlastnosti a poznatky nahromadily i naše firmy, žel během transformace mnohé z nich byly likvidované a tím jsme navždy ztratili to čemu prof. J. Stiglitz, laureát Nobelovy ceny, říká sociální kapitál firmy.\nDále se vytvořily nové vztahy výrobce a zákazníka, což vyžadovaly stále složitější výrobky, které potřebovaly servis a vyžadovaly jisté nové znalosti uživatele. To významně posílilo funkci marketingu v celé strategii podniku. Tyto otázky však by si vyžádaly více místa, než je možné jim věnovat zde.\nPřitom asi nikdo neočekává, že ekonomický dopad každé inovace bude stejný. Někteří (u nás F. Valenta) mluvil o řádech inovací kdy nejvyšším řádem označil inovaci, která vede ke vzniku celých nových odvětví. Jiní označili takové inovace jako generické (generic innovations). Méně významné inovace (nižších řádů) někteří autoři označili za pseudo-inovace. Jako ilustraci lze uvést, že první digitální hodinky s budíkem vyrobila firma Texas Instruments. Budík budil pípáním. Jiná firma nahradila pípání melodií -- a na trhu získala výhodu, to byla pseudo-inovace.\nInovace a ekonomika\nSchumpeter správně odhadl význam inovací. Tak jak stoupal jejich počet, stoupal také jejích vliv na osud jednotlivých podniků a společností. Inovace, v souladu s názory Schumpetera, urychluje rozvoj (přitom nutno mít na paměti, že rozvoj není totéž co růst) podniků, jinými slovy, kdo více úspěšně inovuje (tj. mění nejen své výrobky, ale i sám sebe -- to je základ evolučního modelu podniku), může předstihnout konkurenci a získá větší podíl trhu. Pro potvrzení těchto názorů existují zajímavé údaje. Populárním ukazatelem je 500 největších podniků, které pravidelně zveřejňuje americký časopis Fortune. V 50tých a 60tých létech trvalo 20 let než se vyměnila jedna třetina podniků v tomto seznamu. V 70tých letech to trvalo 10 let. V 80tých letech to trvalo jen 5 let. Způsobily to přitom firmy, které před 20ti lety vůbec neexistovaly (Microsoft, Apple Computer, Intel, Compaq Computer, atd.,). Bez globalizace by to ztěží mohli docílit.\nO inovacích vznikají tisíce vědeckých prací, ale revolučně nové v poslední době mezi nimi lze těžko najít. Z mnoha současných prací lze pro ilustraci citovat zajímavou výzkumnou zprávu Světové banky -- „R and D and Development“ -- D. Ledermana a W. F. Maloneyho, World Bank Policy Research Paper No. 3024, Duben 2003. Zde autoři standardním způsobem pomocí produkčních funkcí se snaží zjistit národohospodářský dopad výzkumu a vývoje v zemích světa. Zjišťují, například, že země Latinské Ameriky jsou na tom hůře než průměr, ale země jako Finsko, Izrael, Tchajwan a Korea, investují do inovací více, než odpovídá jejich úrovni HDP. Není těžké zjistit proč tomu tak je. Podrobnější pohled odhalí, že národní technická politika v období globalizace nehraje menší, ale větší roli. Role národního státu nadále zůstává významnou jako zdroj legitimity a místa politické moci.\nZa pozornost stojí řada nových praktik ve světové ekonomice; za všechny vzpomenu relativně nový jev, kdy konkurující si koncerny se dohodnou na společném výzkumu a pak si opět konkurují výrobky, vzešlými ze společného výzkumu. Nazývají to někdy „před-tržní“ spolupráce tj. ve výzkumu spolupráce, na trhu konkurence. Důvodem spolupráce konkurentů jsou vysoké náklady na vývoj nové technologie, které si ani největší společnosti nemohou dovolit. Zde pomáhá globalizace, tj. přístup ke světovému trhu, protože národní trh i velmocí, by nedokázal zajistit návratnost nákladů na výzkum a vývoj. Proto také mezi velkými koncerny existují stovky dohod o spolupráci, takže mají pravdu ti ekonomové, kteří říkají, že v mnoha oborech (automobilový, letectví apod.) prakticky vzniká jeden, nebo pár globálních podniků, které vyrábí prakticky globální výrobek.\nSamozřejmě i v oblasti kapitálu je to podobné. Například francouzská vláda vlastní 54 % společnosti Air France a 27 % firmy Renault, tato firma zase vlastní 37 % japonské firmy Nissan a 70 % firmy Samung, atd.\nSoudobá globální realita\nKondratěvovy vlny ekonomického rozvoje umožňovaly těm národům, které byly jejich iniciátory, globální ekonomickou a i vojenskou nadvládu, tj. vznik tzv. „hegemona“. První průmyslová vlna byla vyvolána objevy parního stroje, železnic, výroby ocele (Thomas), tkacího stavu apod., všechny byly učiněny v druhé polovině 18. století a všechny v Anglii, což umožnilo postupně vytvořit mocnou Britskou říši.\nVloni v květnu proběhla v Kalifornii 27. konference o světových systémech věnovaná tentokrát hegemonickým cyklům, kde se účastníci dohadovali o tom jak probíhá „střídání“ hegemonů světa a jak si vede současný hegemon -- USA. Dle časopisu The Economist USA představují (v r. 2000) 4,7 % obyvatelstva zeměkoule, 31,2 % jejího HDP, 36,3 % výdajů na obranu, 40,6 % výdajů na výzkum a vývoj a mají 83,1 % příjmu světa z provozu kin. Přitom si ne každý všímá, že mnohé technické novinky již vznikají mimo USA. První kolejová doprava využívající magnetické levitace je v Číně, i když se podobné akce projektují i v USA a v Evropě, ale zaostávají v aplikaci za Čínou.\nJe předloženo několik modelů dalšího vývoje. Někteří účastníci výše uvedené konference byli názoru, že současný světový hegemon je v mírném poklesu, který může trvat i dvě desetiletí a nelze ani vyloučit, že se znovu dostane do vedoucí pozice, tj. překlene případné dvě dlouhé technologické vlny (pokud vůbec budou).\nPoslední dlouhá vlna byla vyvolána mikroelektronikou, její schopností růstu integrace planárních křemíkových transistorů dle Moorova zákona, který říká, že každých 18 měsíců se stupeň integrace zdvojnásobí. To je prapůvodem neustálého poklesu ceny elektronických výrobků a jejích bouřlivého rozšíření. Mluví se o miliardě transistorů na jednom čipu v budoucnu. V lednovém čísle prestižního časopisu elektrotechnických a elektronických inženýrů, IEEE Spectrum (2003), však zasloužilí členové této inženýrské organizace odhadují, že tento zákon bude platit jen max. 5 až 10 let a pak narazí na své fyzikální meze. Navíc se ukazuje, že telekomunikační průmysl je v současné době v největší krizi za celou svou existenci. Příčiny jsou složité, ale patrně alespoň částečně identifikovatelné pomocí modelů dlouhých vln, např. přeinvestováním (Jay Forrester to označil někde jako „self-ordering“ tj. „samo-objednávání“). Telekomunikační společnosti si půjčily téměř bilion dolarů na vybudování optických sítí, které nyní jsou nerentabilní v důsledku podstatně menšího nárůstu provozu, než se očekávalo a investoři nejsou schopni splácet úvěry, což může zase ohrozit banky, které jim půjčily.\nMnoho oborů se nevzpamatovalo z prasknutí bubliny „dot.com“, což vyvolalo krizi na kapitálových trzích. Navíc růst vyvolaný bublinou se odehrával většinou ve službách. Přitom vlády G-7 jako cíl vytýčily budování GIS -- Globální informační společnosti. Nyní se již o ní mluví poněkud méně.\nSenioři IEEE odhadovali, co by mohlo významně přispět k rozvoji oboru, ale návrhy nebyly příliš revoluční. Šlo o alternativní zdroje energie, bíle světlo emitující diody (LED) pro osvětlení, což by ušetřilo mnoho energie, levná zařízení umělé inteligence, a pod. Pomaly se rozjíždí dřívější kandidáti na bouřlivý rozvoj ekonomiky jako je televize s vysokou rozlišovací schopností (HDTV) a elektromobil. Zatím je elektromobil jen v prototypech a pro praxi velmi drahý, rozjíždí se hybridní automobil, asi 120 000 kusů ve světě, ale to je nepatrné množství v porovnání s počtem klasických automobilů. Jen v USA se letos počítá s prodejem 17 milionů normálních automobilů.\nZde budu jenom citovat další nejzajímavější nové a slibné obory. Je to nanotechnologie, která se zabývá objekty o rozměrech několika molekul, nebo atomů. Slibné je využití spinu elektronu (vlastnost objevena kvantovou teorií) a mluví se o budoucí „spinotronice“. Je to dále biotechnologie, kde se očekává, že bude možno lidské orgány nejen transplantovat, ale případně, některé vyrobit. Britská prognóza předpokládá že v r. 2014 10% operací bude provedeno využitím robotů. Do r. 2015 má až 30 % vážných nemocí být léčeno genovou terapií. Není náhoda, že je velký zájem o medicínu, protože obyvatelstvo centra na rozdíl od obyvatelstva periferie stárne a potřebuje více lékařské péče.\nPřitom se nadále investuje silně do výzkumu a vývoje a neustále se objevují nové vynálezy. Obrovské sumy se nyní např. investují do vývoje levných plochých displejů pro počítače, ale také pro telefony a televizory. Je to boj mezi LED a LCD (tekuté krystaly).\nPráce na dlouhých vlnách ve vývoji světové ekonomiky, které mají za cíl lépe pochopit současný vývoj, si všímají také dalších jevů, které stojí za zamyšlení. Jde o charakter společnosti v jednotlivých civilizacích. Původní zemědělská civilizace byla decentralizovaná a práce, vzdělávání a odpočinek se prolínala celým životem jedince. Přitom vzdělávání bylo převážně neformální- pomocí práce.\nV průmyslové civilizaci vzdělávání, práce a odpočinek byly oddělené. Také tato společnost byla více centralizovaná a charakterizovaná úsporami z rozsahu, tj. čím větší stroj tím levnější jednotka produkce.\nInformační společnost pokud vznikne, bude mít, zdá se, nové rysy. Levné zpracování informací umožňuje efektivnost malých výrobních jednotek, proto často ruší úspory z rozsahu (viz. například efektivnost mini-hutí). Prolínání učení, práce a rekreace je závislé na oborech, apod.\nZdá se, že teorie dlouhých vln ani jiné teorie, zatím nedostatečně zpracovaly kvalitativní změny současnosti a nemohou zatím nabídnout spolehlivé řešení aktuálních problémů, i když pomáhají pochopit ekonomické procesy a jejich důsledky. Minulé a nejčastěji analyzované dlouhé vlny ve vývoji světové ekonomiky se udaly v situaci, kdy hrozil světu nedostatek téměř všeho a neexistovaly zřejmé meze růstu, proto všeobecně více, znamenalo lépe. Nyní ani jedna z těchto podmínek neplatí. To je ohromná kvalitativní změna v situaci, která si žádá kvalitativně nové přístupy a řešení.\nTento výrok známého pražského rodáka rabína Jehúda Löwa lze korelovat s výrokem známého filozofa Hegela o téměř dvě století později, že „myšlení je v podstatě negace toho, co máme bezprostředně před sebou“. Jinými slovy, myšlení je kritický rozbor toho, co nám „realita“ předkládá.\nPokusme se aplikovat tyto myšlenky na některé obecně přijaté „pravdy“, které jsou s úspěchem používány při ovlivňování názorů veřejnosti v oblastech, které jsou velmi důležité.\nJednou takovou pravdou, známou již ve středověku bylo, že ten král je bohatý, který má bohaté sedláky. Na přelomu 18 a 19 století byla vyslovena podobná pravda, která se dochovala až do současnosti, že „nic nepřispívá více k prosperitě a štěstí země jako vysoké zisky“. Autorem výroku byl věhlasný anglický ekonom David Ricardo, který byl slavný, když K. Marx byl ještě miminkem. Ricardo zemřel v roce 1823, kdy Marxovi bylo 5 let.\nAsi o jeden a půl století později přišel další věhlasný činitel (John F. Kennedy) s analogií, že „příliv zvedá všechny čluny“. Pro těch pár co ještě nevlastní jachtu bych to přiblížil tak, že šlo o to, že příliv (bohatství) do národního hospodářství nějak „prosákne“ na každého člena společnosti.\nVšechny tyto pravdy však obsahují jeden skrytý předpoklad -- a to, že existuje interakce mezi danými aktéry. U prvního příkladu se předpokládá, že sedláci splní svoji povinnost a dají králi „co jeho jest“. U druhého a třetího příkladu musí existovat mechanizmus jak zisky (nebo příliv) dostat ke každému členu společnosti. Jinými slovy, že nebude člunu, který by zůstal na suchu, tj. voda by se k němu nedostala.\nBudeme-li pokládat středověké sedláky za funkční ekvivalent dnešních podniků, tak nám neunikne jejich dlouhá symbióza s národním hospodářstvím v minulosti, což měl na mysli Ricardo. Pro ilustraci by bylo možno uvést jeden z vrcholů této doby, například kolem poloviny minulého století, když Alfred. P. Sloan, tehdy předseda správní rady General Motors (GM) v USA řekl, že co je dobré pro GM, je dobré pro USA.\nŽel v posledních létech dochází k jistému rozpojení vývoje ekonomiky národních států a jejich největších firem. Například nadnárodní koncerny v posledních dvou letech zaznamenaly v Německu 100 % nárůst výnosů z akcií, zatímco ekonomika Německa téměř stagnovala. Podobně tyto výnosy činily ve Francii 50 %, v Japonsku 70 % a v USA 35 % („The Economist“, 23. února 2006). Dokonce se zdá, že čím větší zisk z akcií, tím menší růst domácí ekonomiky, zcela v rozporu s učením Ricarda. Přestávají, zdá se, platit základní premisy minulého kapitalizmu. Něco je shnilého ve „státě dánském“, pardon, v současném daňovém. Pro pochopení si můžeme pomoci analogií z fyziky. Stále platí Newtonův zákon, že hmotné těleso v gravitačním poli země padá konstantním zrychlením k zemi. Nicméně ptáci a letadla nepadají (většinou), protože využívají vztlaku svých křídel. Tím neruší platnost Newtonova zákona. Podobně nadnárodní podniky využívají křídel globalizace a jejich zisky odplachtí na Kajmanské ostrovy, nebo na Bahamy (Ricardo ale dále platí).\nSměrováním zisků do daňových rájů velké podniky provádí daňové úniky nebývalých rozměrů. Vlády přihlížejí. To je důvodem neuvěřitelné situace, že např. konkrétně německé koncerny, které byly dosud základem prosperity společnosti, dostávají od státu větší subvence, než mu odvádí daně. Kdo jim ty subvence financuje? Dochází k nové formě vykořisťování, a to koho kým?\nAnalýzy totiž ukazují, že horní vrstva nehodlá vyřešit potíže daňového státu v době globalizace. Již počátkem 80tých let minulého století, jedna studie „Ústavu středního stavu“ (Mittelstandsinstituts Niedersachsen) v Dolním Sasku ukázala, že velké německé kapitálové společnosti „per saldo“, již léta dostávají více subvencí, než zaplatí státu na daních (Hamer, E.: „Wer finanziert den Staat?“, 2. vydání Hannover/Minden 1982). Závěrem lze říci, že prakticky žádný „globální hráč“ nezdaňuje své zisky tam, kde jsou daně vysoké. Jako velmi oblíbený z jednoduchých triků je, že se přemístí holding z Německa, kde je daň 50 %, do Švýcarska kde je daň 8 %. Takovými triky globalizované koncerny vypadly natrvalo jako plátci daně ze hry.\nPřitom by bylo nespravedlivé obviňovat jen manažéry daných podniků. Manažeři říkají, že ekonomické výsledky odpovídají spíše výsledkům globální ekonomiky, než výsledkům sklerotické domácí ekonomiky. Má to však patrně i nečekané důsledky; při rekordních ziscích (globálního charakteru) dochází k rekordně nízkým investicím (které jsou vždy lokálního charakteru). To je jednou z příčin vysoké a těžko odstranitelné nezaměstnanosti. Patrně manažeři, do kterých se dlouho „hučelo“, že mají myslet mezinárodně a ne národně poslechli a odtrhli se od národního státu a rozvíjejí své podniky bez ohledu na potřeby své mateřské země.\nNavíc studie ukázaly, že alespoň podle německých zdrojů, dělnictvo (die Arbeiterschaft) také odvádí, ve svém souhrnu, daňovému státu (konkrétně v Německu) méně, než dostává na různých sociálních příspěvcích. Tak dostala černého „daňového“ Petra jediná zbylá vrstva obyvatelstva a to tzv. střední vrstva. Tato vrstva, která tvoří základ státu blahobytu a byla při placení daní disciplinovaná, až „blbá“ (dodává Prof. Dr. Eberhard Hamer), začala také unikat z daňové povinnosti a v Německu se odhaduje až 10 milionů účastníků tzv. „schwartz systému“, kteří usilovně pracují, aniž by platili daně. Stát reagoval posílením finančních úřadů o 10 000 pracovníků, aby přísněji zajistil výběr daní. Pro současný daňový stát občan již dlouho není ten „suverén“, pro jehož dobro a v jehož zájmu stát jedná, ale je „potenciální daňový hříšník“, kterého lze obrat jen z „přinucení“. Výsledkem jsou zesílená kontrolní a řídící opatření státu. V Německu od dubna 2003 každý kreditní ústav má povinnost poskytnout základní data (jméno, data narození, číslo konta, typ konta, datum zřízení atd.) na požádání státnímu úřadu BAFIN (Bundesanstalt fuer Finanzdienstleistungsaufsicht).\nVýsledkem snížení výběru daní je, že se dostává méně prostředků na pokrytí potřeb než dříve a vlády „unisono“, ať pravicové nebo levicové, musely začít zeštíhlovat a to nejen svou přebujelou státní administrativu, ale i tzv. sociální stát, jež spotřebuje více než polovinu veřejných výdajů.\nSamozřejmě, hlavní aktéři nemají zájem odhalit plnou pravdu a proto se veřejné mínění vědomě odkloňuje na falešné cíle, jako, že stát neumí zacházet s penězi, zejména s důchody, proto je nutno tuto agendu privatizovat. Že je také mnoho důchodců, negativní demografický vývoj, státní administrativa je neefektivní apod. Bylo by zbytečné argumentovat, že státní administrativa je vrcholem efektivnosti, to zajisté není, ale problém není v tom. Navíc pokusy privatizovat služby a sociální zabezpečení již prokázaly, že ve více případech privatizace selhala.\nNeodváděním daní státu se tyto hodnoty samozřejmě neztratí a skončí na soukromých kontech. Důkazů pro to je mnoho, ale jeden nepřímý, jež vzbudil nedávno pozornost analytiků, je <a href='www.slate.com/id/2138564'>urychlení růstu počtu dolarových miliardářů ve světě</a>. Před dvaceti léty jich bylo 140. Před třemi léty jich bylo již 476 a letos jich je 793, každý s průměrným bohatstvím 3, 3 miliardy US dolarů.\nOSN zase uvádí, že 500 nejbohatších lidí má majetek stejný jako 3 mld. obyvatel zeměkoule. Žijeme v období informační revoluce, ale Kofi Anan řekl, že ještě dvě miliardy lidí nikdy netelefonovalo a 800 miliónů uléhá denně hladoví. Rozdíly v bohatství lidí jsou největší v dějinách lidstva. Tento výsledek docílila hnutí, která se chlubila tím, že chce svobodu, rovnost a občas dokonce bratrství. Není někde chyba?\nVliv globálních problémů\nVývoj ekonomiky České republiky v daném horizontu bude vystaven stoupajícímu vlivu globálních problémů. Identifikace těchto vlivů není snadným úkolem, protože ještě probíhají přechodové jevy vyvolané historickým kolapsem Sovětského bloku, který zásadně změnil rámec většiny úvah o dlouhodobém vývoji. Lze to srovnat s dopadem myšlenek Yukichi Fukuzawi, které publikoval v roce 1872 v Japonsku pod názvem „Gakumon no Susume“ (Pobídnutí k učení). Tato práce začíná slovy „Nebe nevytvořilo jednoho člověka nad druhého ani jednoho člověka pod druhého“. Jeho názory způsobily, že Japonsko se přeorientovalo z východního asijského prostoru na západní a začalo dlouhodobý růst. Zatím však důsledek změn, které se udály koncem 80-tých let ve světě není tak jednoznačně positivní.\nPřed těmito změnami aktivisté usilující o mír slibovali „mírový bonus“, který lidstvo dostane, když se skončí závody ve zbrojení, protože se uvolní tím značné prostředky. V politické oblasti se dokonce předpovídal „konec dějin“, protože zvítězí s konečnou platností racionální liberální demokratický proud [Fukuyama 1992]. Po pěti letech změn není snadné najít tento bonus (dividendu) ani na západě ani na východě.\nOdezva ekonomik, národů, etnických skupin nebyla vždy v souladu s očekáváním a předpovědí hlavních proudů ekonomické a politické vědy. Jako ilustraci lze uvést, že hlavy vlád G-7 předpovídali v roce 1992 konec světové recese na polovinu roku 1993. Když se sešli v tuto dobu (v Tokiu), konstatovali, že světové hospodářství nezačalo růst podle očekávání, ale ještě rychleji klesalo. Přivádí to nejednoho vědce k novému nezaujatému zkoumání změněných pravidel ekonomiky [Gintis 1992] a samých základů demokracie počínaje řeckou (od Periklese po kritiku demokracie Platonen) až po dnešní dobu [Held 1993].\nVelmi pravděpodobně proto také poslední Nobelovy ceny pro ekonomiku nebyly dány známým představitelům hlavních proudů ekonomické vědy, ale tzv. institucionalistům -- R. Fogelovi a D. Northovi (v roce 1993, jde o příspěvek staršího data -- pozn. redakce).\nPrvní z nositelů je autorem kontroversní publikace, která mimo jiné tvrdí, že otroctví bylo produktivní, ale bylo zavrženo na základě morálních a politických námitek.\nJednou z nejvíce znepokojujících otázek je a bude boj proti nezaměstnanosti. Ekonomická teorie napovídá, že vyšší ekonomický růst vytváří pracovní příležitosti a zmenšuje míru nezaměstnanosti. Údaje o vztahu mezi ekonomickým růstem a růstem pracovních míst za posledních 22 let ve vybraných západních zemích nedává jednoznačné závěry, jak ukazuje následující tabulka [Hingel 1993].\n1970--1992 Růst zaměstnanosti\nSRN 70 % 8 %\nF 75 % 7 %\nI 84 % 8 %\nGB 52 % 3 %\nUSA 76 % 45 %\nEEC 73 % 7 %\nZajímavá je tato teoretická otázka: kdyby vztahy růst/nezaměstnanost z minulých desetiletí zůstaly nezměněné, jaký růst by musel být docílen v jednotlivých zemích, aby zcela eliminoval nezaměstnanost?\nOdpověď je v následující tabulce.\nHNP by bylo nutno zvýšit o\nEEC 10,6 % 68 %\nSRN 5,6 % 49 %\nI 10,9 % 117 %\nGB 11,4 % 198 %\nF 10,8 % 113 %\nPři současných ročních přírůstcích by takový růst ekonomiky bylo možno dosáhnout jen hluboko v příštím století.\nNa základě těchto údajů přicházejí někteří ekonomové k závěru, že je nutno změnit charakter ekonomického vývoje, jinak není šance eliminovat nezaměstnanost. Jak ekonomický vývoj změnit však není dosud jasné.\nZdá se, že se množí varování před pokusem vypracovat tradiční indikativní prognózy, protože v minulosti zpravidla neodhalily významné změny, trendy nebo objevy. Máme-li citovat autoritu v oboru H. Simona (nositel Nobelovy ceny), který pokládá za nejlepší vypracovávat scénáře, ale doporučuje omezit se jen na identifikaci směru vývoje, který vyplývá ze současné konfigurace. Dokonce nedoporučuje modely o mnoha stech proměnných, jejichž jedinou ctností je, že využívají velké počítače. H. Simon doporučuje přehledné modely s 3--4 proměnnými [z projevu H. Simona na 3. Konferenci IIASA v roce 1988].\nTolik pro ilustraci situace a výchozího stavu. Je patrno, že ne všechny ekonomicky významné procesy jsou známé a jejich důsledky identifikované s přesností potřebnou pro praktická rozhodnutí.\nPřitom o globální prognózy po případě o globální modelování není nouze. Za mnohá věhlasná díla lze uvést Meadowse [Meadows et al. 1972], [Kahn 1979], Interfutures  a Krelleho model [Krelle 1989].\nI když tyto práce jsou z části použitelné, jejich nevýhodou je, že vychází z existence bipolárního světa. Práce vzniklé v devadesátých letech zaměřené na dlouhodobý vývoj, obsahují mnohem konkrétnější názory. Nicméně tyto názory tvoří široké spektrum ve srovnání s více optimistickými např. D. Lipton a J. Sachs , kteří pokládají za možné, že životní úroveň v reformovaných zemích bude trvale růst. Upozorňují ovšem na možné překážky, například možnost, že střední a východní Evropa se stane předmětem „sametového“ kolonialismu západní Evropy [Topfer 1990] až po vidinu Březinského, že světový vývoj se „utrhl z řetězu“ [Out of Control 1993].\nPro Evropu jako celek jsou předpovědi smíšené. Na jedné straně panuje shoda, že Evropa má potencionálně větší předpoklady stát se partnerem USA, co do ekonomické moci, než Japonsko [Thurow 1992]. I když díky své kulturní a etnické heterogenitě má a bude mít problémy s integrací nebo v oblíbených výrazech EU problémy s docílením „kohese“. Na druhé straně globální úvahy odkrývají další problémy. Stárnoucí a prakticky ubývající blahobytné obyvatelstvo Evropy je obklíčeno „světovým proleteriátem“ od Marekeše v Maroku po východní Asii [Lasourne 1993] a bude zdrojem migračních tlaků.\nV současné době dochází ke „zlomu“ trendů v Evropě a tudíž rozkladu dřívějších optimistických výhledů, což přivedlo předního prognostika E. Fontella (1994) k předložení čtyř možných scénářů pro vývoj integrace.\nVývoj budou formovat tyto problémy:\nekonomický růst a zaměstnanost\nPo krátkém optimismu z konce 80-tých let je opět nezaměstnanost EU 10% a ukazuje se, že ekonomický růst, kterého se dosahuje, nezvyšuje zaměstnanost. Je nutno najít nová řešení strukturální nezaměstnanosti.\nPodíl Evropy na světovém obchodu s high-tech výrobky (a zejména informatiky) klesá a obchod s nesofistikovanými výrobky stoupá.\nstárnutí a migrace\nSložení populace dle věkové a vzdělanostní struktury je stále méně a méně vhodná pro moderní výrobní systémy.\nKaždý přírůstek do EU vyvolává četné operativní potíže, komplikuje proces rozhodování. Integrace je otevřený proces. Zvětšování EU mění rovnováhu moci.\nTento pojem není možné snadno definovat. Jde v podstatě o sbližování životních podmínek chudších a bohatých občanů Evropy, o aktivní solidaritu, šíření poznatků a hledání společné identity. Koheze je životně důležitou otázkou sjednocení Evropy. Pokud se vývoj od římských dohod po Maastricht hodnotí pozitivně, je to proto, že vzrůstala kohese v Evropě. Devadesátá léta však ukazují, že zde dochází k problémům.\nNa základě řešení těchto problémů lze očekávat čtyři možné scénáře budoucího vývoje v Evropě.\nTen je založený na společné měně. Společná měna je pokládána, i na základě historických zkušeností za nejlepší prostředek k vytvoření „evropského“ nacionalismu. Pro odhad pravděpodobnosti tohoto scénáře nutno říci, že tento návrh byl přijat v době, kdy Evropa procházela jistou konjunkturou (koncem 80tých let) a předpovědi pro léta 91--95 byly 3 -- 3,5 % růst a pro dalších pět let 3,5 -- 4 % růst.\nTento výhled vytvářel riziko stimulace vyšší spotřeby a cen, tedy nebezpečí inflace, proto koordinace makroekonomické a zejména monetární politiky se zaměřila na restriktivní opatření. Nedostatek vise nebo informací způsobil, že tato politika byla zavedena současně se začínající recesí v USA. Souhrn restriktivní měnové politiky a recese měl za důsledek existující problémy růstu v Evropě.\nMaastrichtský scénář však může zahrnovat také postupné prvky, např. kdyby silné ekonomiky (SRN a Francie) zavedly Maastrichtské dohody a využívaly by volný obchod s ostatními zeměmi, vznikla by situace „více-rychlostního“ ekonomického rozvoje v Evropě, která by mohla zkomplikovat možnost jednotného postupu k sjednocení.\nDalší možný scénář je v pokračování jednotného trhu, jehož statický vliv na HDP Evropy byl odhadován na 4,5 % ročního růstu a dynamický vliv na dvojnásobek. Předpokládá se tiché opuštění přechodných opatření Maastrichtských dohod (monetární unie) a přenechání ekonomického sjednocení mechanismům trhu a sociálnímu sjednocení, které eventuálně vyústí v monetární unii. Tento scénář je podobný předešlému, ale počítá s podstatně delším obdobím.\nTřetí možný scénář počítá s vytvořením „rozvojového pásu“, který by byl vytvořen propojením jižní a východní Evropy do společného ekonomického prostoru, který by z jihu obepínal nové centrum představované Německem (popřípadě Francií). Předpokladem tohoto scénáře je podpora rozvojového pásu základními dohodami v klíčových oblastech týkajících se oběhu primárních faktorů výroby a služeb, jakož i politiky difůze technologií a průmyslu z centra na periferii EU. Tímto procesem však tento scénář může mít tendenci vyústit v monokulturní společnost hledající uniformitu pomocí difůze dominantních systémů z centra.\nDalší možností by mohl být scénář „rozdílnosti (diversity) „, pluralitní kultury, životního stylu, institucí atd., který má v Evropě historické kořeny a který by jí mohl pomoci získat dominantní pozici ve světě a také schopnost řešit světové problémy a navrhovat světové organizace řízené multi-kultutními hodnotami. Scénář není vyjádřením současných tendencí v Evropě, kde naopak dochází k postupné ztrátě diversity ve spotřebě, výrobě a v systémech ovládajících ekonomický a sociální rozvoj (energetika, doprava, zdravotnictví, policie atd.).\nCelkově lze říci, že velmi pravděpodobně do r. 2005 se EU může stát:\nnejvětší ekonomickou velmocí co do velikosti vnitřního trhu (obyvatelstvo a kupní síla),\nprototypem budoucí světové ekonomiky s fungujícím trhem zboží, služeb a výrobních faktorů a pravidly demokratické vlády, který by mohl sloužit jako vzor pro anti-nacionalisticky laděné světové společenství.\nPro uskutečnění této vise je však nutné přijmout jistá opatření:\nve velmi krátké době skončit proces silového monetaristického sjednocení, který jak se zdá ohrožuje již samé základy skutečného sjednocení a soustředit se na jednotný trh,\nv krátké době vytvořit proces volného připojení méně vyvinutých zemí Evropy k jednotnému trhu, který by byl doprovázen vědomou politikou společného rozvoje,\nve střednědobém horizontu nutno usnadnit možnost různorodé produkce, spotřeby a systémů, jako nositele soutěživosti evropských území (regionů, ne nutně států).\nOčekává se, že v rámci těchto strategií založených na podpoře trhu a investic, podniky znovu najdou elán, který momentálně ztratily v monetárních a finančních zákrutách Maastrichtu.\nVědecko-technická kapacita zemí střední a východní Evropy ve srovnání se světem\nZemě SVE mají zvláštní charakteristiku, což platilo před pádem komunismu a platí to zatím dodnes. Je to dáno tím, že některé socio-ekonomické parametry mají horší než řada rozvojových zemí (infrastrukturu), zatímco jiné mají srovnatelné s rozvinutými. Tak například ve zdravotní péči ČSFR a Maďarsko měly 280--310 obyvatel na lékaře, zatímco rozvojové země v horní polovině středního příjmu měly 1 220 obyvatel na lékaře. Také úmrtnost nemluvňat byla třetinová [Dunning 1993]. Poněkud podobná situace je v nákladech věnovaných na výzkum a vývoj a ve vzdělanosti obyvatelstva. Tyto parametry jsou velmi důležité pro odhad srovnatelné, absorbční schopnosti nových technologií a inovací.\nPodrobnější údaje ukazují [Radoševič 1993], že v zemích SVE je podíl středoškoláků v mladé populaci nižší o 10--20 % než v rozvinutých zemích a stejným dílem je vyšší než v chudých zemích Asie (např. Malasie) nebo Latinské Ameriky (Brazílie, Peru). Jižní Korea však má vyšší podíl středoškoláků než mají země SVE (kromě Rumunska). Tato globální pozice se v 80tých létech zhoršila, protože země dříve rozvojové výrazně zvyšují vzdělanost svého obyvatelstva.\nNa univerzitní úrovni je pozice zemí SVE horší. Podíl vysokoškoláků v mladých ročnících je prakticky za většinou zemí, je horší než v Latinské Americe a v méně vyvinuté části Evropy (Portugalsko, Irsko, Španělsko). Posledních 20 let země SVE měly nejnižší přírůstky podílu vysokoškoláků a pozoruhodné je, že nejnižší přírůstek podílu vysokoškoláků byl zaznamenán v Maďarsku, ČSFR a v Polsku. Lze říci, že na počátku 70tých let SVE vycházela se světového srovnání lépe než na konci 80tých let. Co se týká středoškolsky vzdělaných lidí, je nyní SVE na lepší úrovni než Latinská Amerika a v podílu vysokoškolsky vzdělaných je na úrovni Latinské Ameriky. Vzdělanost je přitom pokládána za „náhradní“ ukazatel schopnosti společnosti absorbovat společenské a průmyslové inovace.\nPro mezinárodní srovnání by bylo možno uvést celkový počet pracovníků ve výzkumu a vývoji a objem finančních prostředků věnovaných na tuto činnost v minulosti. Bylo by to však zavádějící, protože dle minulé metodiky řada pomocných útvarů (normalizace, VTEI) byla zahrnuta do výzkumné základny a tím by vznikl obraz přeceňující pozici výzkumu a vývoje v zemích SVE.\nVýznamné je, že rychlost přírůstku vědců a inženýrů ve výzkumu byla poloviční v porovnání s většinou zemí (méně vyvinuté země v EU, Latinská Amerika). V Jižní Koreji byl přírůstek vědců a inženýrů třikrát větší. Zde je nutno vzít také v úvahu různé výchozí pozice zemí. Srovnatelné celkové náklady na výzkum a vývoj v zemích SVE (na základě kupní síly) ukazují, že v 80tých letech byly dvakrát vyšší než ve Španělsku a v Irsku a čtyřikrát vyšší než v Řecku a Portugalsku. Typický je průběh pro Maďarsko -- prakticky žádný růst nákladů v 80tých letech a na konci dalšího desetiletí ostrý pokles, čímž se země SVE dostaly mezi skupinu zemí s nižšími náklady na V a V (jako podíl nákladů na V a V na HDP). Nicméně v relativních nákladech (na obyvatele) země SVE byly nad méně vyvinutými zeměmi EU (v roce 1989).\nZ tohoto srovnání nám vyplývá jistá inkonsistence minulých strategií technického rozvoje. Relativně lépe podporovaná výzkumná základna musela „čelit“ hůře vybavené výrobní základně (se srovnatelně menší vzdělaností a tudíž menší absorbční schopností). K tomu nutno připočíst negativní důsledky monopolního postavení tradičního průmyslu a jejího silného „lobby“ jakož i důsledky autarkie a vyjde nám rozluštění jedné záhady býv. socialistických zemí, že při vyšších srovnatelných parametrech vědecké základny byla inovace v průmyslu nižší než ve srovnatelných zemích. Tuto hypotézu podporuje také skutečnost, že citační index zemí SVE je srovnatelný s méně vyvinutými zeměmi EU, ale je daleko před východoasijskými zeměmi [Science Watch 1993]. Ovšem vzhledem k nákladům na V a V v SVE by se předpokládala vyšší produktivita (měřeno citačním indexem). Nižší produktivita výzkumné základny má řadu příčin, ale autarkické prostředí (mezinárodní isolace) může být nejvýznamnější. Nakonec dle amerických patentů udělených zemím SVE, tyto země jsou na stejné úrovni nebo lepší než méně vyvinuté země EU. V každém případě tyto údaje ukazují, že V a V základna v ČR představuje důležitý kapitál, který je vzhledem k potřebám budoucího rozvoje nutno zachovat.\nTato kusá analýza ukazuje, že absorpční kapacita našeho průmyslu a společnosti jako celku měřená vzdělaností obyvatelstva a parametry výzkumu a vývoje, i když není srovnatelná s předními zeměmi EU, je v řadě parametrů lepší než méně rozvinuté země EU. Z těchto důvodů vyplývá jednoznačně nutnost udržet tyto parametry (krátkodobý cíl) a připravit program dalšího zvyšování vzdělanosti. Je totiž mimo jakoukoliv pochybnost, že ve světě kde se kapitál pohybuje rychlostí elektronů a nová technika se rychle prosazuje do světového hospodářství, žádný národ nemůže zůstat bohatý a ekonomicky mocný, když jeho lid bude hloupější než lid ostatních zemí [Cohen 1993].\nCohen, Stephen C., 1993: Geo-Economics: Lessons from America's Mistakes, In: Martin Carnoy et all: „The New Global Economy in the Information Age“ Reflections on our Changing World, The Pennsylvania State University Press, p. 259--271\nDunning J. H., 1993: The Prospect for Foreign Direct Investment in Eastern Europe, In: „Foreign Investment in Central and Eastern Europe“: Artisien P. et all. (Ed), St. Martin's Press, Inc., New York, p. 16--33\nFukuyama F. 1992: The End of History and the Last Man: London, Hamish Hamilton\nGintis H., 1992: New Economic Rules of the Game Challenge, September-October, p. 47--53\nHagedoorn J., 1993: „Strategic Technology Partnering and International Corporate Strategies“ in European Competitives: Hudges K. S. (Ed.), Cambridge University Press\nHeld D., 1993: Democracy: Past, Present and Possible Futures, Alternatives 18, Num. 3, Summer, p. 259--271\nHingel A. J., 1993: Note on „A New Model of European Development“ Innovation, Technological Developement and Network-led Integration, FOP 361-EN, Commission of the European Communities\nKrelle W. (Ed.), 1989: The Future of the World Economy. Economic Growth and Structural Change. Springer Verlag\nRadosevic S., 1993: Eastern European Science and Technology Capabilities during the Transition: A Provisional Assessment of Effects and Prospects, Background paper for the conference „The Role of Science and Technology Policy in Economic Transformation Programs with Particular Regards to East-Central Europe and the Former Soviet Union“, Lyon, 10. --11. December 1993\nToffler A. 1990: Power Shift, Knowledge, Wealth and Violence at the 21st Century, Bantam Books, New York, p. 438\nProf. Ing. Tibor Vaško, CSc. vyučoval na International Institute for Applied System Analysis (IIASA) v Laxenburgu (Rakousko)


Alláhu Akbar. Střelba v Belgii se zvolna začíná vyjasňovat | ParlamentniListy.cz – politika ze všech stran\nParlamentníListy.cz » Aréna » Monitor » Alláhu Akbar. Střelba v Belgii se zvolna začíná vyjasňovat\nV úterý dopoledne došlo v belgickém Lutychu k teroristickému útoku, při němž zemřeli dva policisté, jeden mladý civilista a také útočník. Podle informací serveru britského deníku Daily Express útočník zaútočil nožem na dva policisty, jednomu z nich sebral zbraň a poté oba zastřelil.\nDalší náhodnou obětí střelby se stal mladý muž, který zrovna tou dobou dlel na místě činu ve voze. Agresor si poté vzal rukojmí-ženu a ukryl se v jedné ze škol. Bezpečnostní složky, které dorazily na místo, útočníka během několika minut vyřídily. Je mrtev. Úřady akci vyšetřují jako teroristický čin, byť podle informací belgického ministerstva vnitra prozatím nelze vyloučit ani možné jiné scénáře.\nMinistr vnitra Jan Jambon vyjádřil na twitteru upřimnou soustrast rodinám zabitých občanů.\nPodle některých svědků a policejních zdrojů informací měl útočník během útoku vykřikoval „Alláh je veliký“ (Alláhu Akbar), což by nasvědčovalo tomu, že byl ke spáchání hrůzného činu veden islamistickými motivy. Podle úřadů ostatně byl v kontaktu s radikály.\nV Belgii došlo k teroristickým útokům také v letech 2016 a 2017. V roce 2016 jim padlo za oběť 32 lidí.\nČeská televize k tomu dodala, že zastřelený útočník byl v minulosti odsouzen za různé trestné činy a důvěrně znal vězeňský režim.\nislám , zahraničí , poicie , Express , terorismua


Co je to pizza | Spinning Dough\ne-shopVstoupit >> english italiano\nVše o těstě\nKurz pizza freestylu\nCo je to pizza\nLidé se často ptají, jaká má být správná italská pizza. Mají různé představy o její chuti a vzhledu. Nejčastěji převládá názor, že pizza má být kulatá, tenká a křupavá se spoustou nejrůznějších surovin uvnitř. Často se tedy stává, že se někdo vrátí z Itálie a vypráví o tom, že mu tamní pizza nechutnala. Někdy se ale stačí zeptat, kterou část Itálie navštívil a poté mu vysvětlit místní odlišnosti ve výrobě pizzy. Pokud někdo navštíví kolébku pizzy Neapol, nemusí pizza, kterou mu naservírovali, odpovídat rovněž jeho představě o vzhledu pizzy. Vzor jediné pravé italské pizzy tedy neexistuje a i v samotné Itálii má každý region ve výrobě pizzy nějaké odlišnosti. Ve dvacátém století se pizza stala mezinárodním jídlem s velkou škálou způsobů přípravy a ingrediencí. Podívejme se tedy, jaké druhy známe.\nPravá Neapolská Margherita:\nNeapolská Margherita je královnou všech pizz a od února 2010 je její kvalita chráněná Evropskou unií. Musí se vyrábět pouze z hladké pšeničné mouky, rajčat San Marzano, čerstvého droždí, mořské soli, bazalky, extra panenského olivového oleje a mozarelly vyrobené z buvolího mléka. Pokud je pizza správně vyrobená, je poseta spálenými bublinami, které vznikají při dlouhodobém zrání těsta a následném velmi rychlém upečení v kamenné peci při teplotě 485°C. Doba pečení je také stanovena a nesmí přesáhnout 60- 90 sekund. Zrod produktu „Pizza Napoletana“ sahá do historického období mezi lety 1715 a 1725. >Pokračování historie neapolské pizzy<\nNeexistují na světě dvě stejné a každý pizzař ji udělá trochu jinak. Vše na čem u pizzy záleží je kvalita použitých surovin, typ pece, zručnost pizzaře a v neposlední řadě výroba těsta. I když receptů na pizzové těsto existují stovky, jeho výroba by se měla řídit základními pravidly. Chuť těsta tvoří mouka a sůl, které se dává 50 gramů na kilo mouky a zrání těsta, které trvá několik hodin (většinou 24-48). Aby se dosáhlo skvělého výsledku, peče se pizza minimálně na 300°C.\nChicago style pizza,\nneboli deep dish pizza byla vynalezena v pizzerii Uno v Chicagu v roce 1943 a od té doby se rozšířila do většiny pizzerií ve městě. Těsto se vyrábí z kukuřičné mouky, peče se v plechu obvykle na 250°C a po upečení je pizza vysoká 3 až 6 centimetrů. Je bohatě plněná sýrem, rajčatovým sosem a ostatními surovinami, které se kladou do několika vrstev.\nPizza al taglio: (porcovaná pizza)\nTato pizza se prodává většinou v krámcích s rychlým občerstvením. Peče se na plechu v elektrické troubě a poté se naporcuje na kousky. Těsto se vyrábí podobně jako u klasické pizzy, jen se udělá řidší, dá se do něj více droždí a nechá se hodně nakynout. I tato pizza je velice chutná a je jednou ze soutěžních disciplín na pizzařském mistrovství světa v Salsomaggiore terme.\nPizza je dostupná také mražená a denně se jich vyrobí milióny. Lidé se dělí do dvou skupin. Jedni tvrdí, že pizza má být tenká a těsto slouží jen k tomu, aby drželo náplň pohromadě. Druzí mají rádi americkou pizzu se silnějším těstem. Mezi mraženými pizzami si proto vyberou spíše ti, kterým chutná ta americká varianta. Pokud nebudou pizzu připravovat v mikrovlnné troubě docela si pochutnají. Nesmí však očekávat, že koláč bude vypadat stejně tak lákavě, jako ta pizza na obale. Mražené pizzy obsahují kolikrát více těsta než náplně.\n>Video jak se vyrábí mražená pizza<\n© 2009 Spinning Dough\ne-mail: jp.petr (at) centrum (dot) cz\n, Pizza acrobatique\n, Pizza tossing


Jak předejít nevolnosti při čtení v autě: 11 Kroků (s obrázky)\nOdložit dobrou knihu je někdy doslova nadlidský úkon, a to dokonce i v autě. Problémem ale je, že při čtení vysílají vaše oči signál do mozku, že jste nehybní. To se dostává do konfliktu se signály z vnitřního ucha, ze svalů a z kloubů, které samozřejmě pociťují vibraci z jízdy. X Zroj výzkumu Výsledkem je potom nevolnost, která může přerůst v silné závratě, zvracení, pocení, slinění, mělký dech, bolesti hlavy a ospalost. Jestliže ale v autě přesto číst chcete, existuje několik technik, kterými můžete nevolnosti předejít.  X Důvěryhodný zdroj National Health Service (UK) Přejít na zdoj\nKaždých několik sekund od čtení odvraťte zrak. Zvedněte oči a zahleďte se na chvíli na horizont. Pohled zafixovaný na nějaký pevný objekt na horizontu a vyhlížení z auta přes okénko pomůže vašemu tělu propojit vizuální vjemy pohybu s fyzickými projevy, jako jsou například vibrace. X Důvěryhodný zdroj National Health Service (UK) Přejít na zdoj\nPři čtení minimalizujte fyzické projevy pohybu. Pomůže to zredukovat chybné propojení toho, co mozku říkají vaše oči a co mu říká vaše tělo. Toho docílíte tímto: X Důvěryhodný zdroj National Health Service (UK) Přejít na zdoj\nOtevřete okénko. Čerstvý vzduch, proudící do obličeje, pomáhá při čtení mírnit nevolnost a zabraňuje přehřátí. X Důvěryhodný zdroj National Health Service (UK) Přejít na zdoj Čerstvý vzduch navíc pomůže zahnat únavu.\nRelaxujte a pokud se vám začne dělat zle, nic si z toho nedělejte. Propadnete-li úzkosti, pak se vám mnohem pravděpodobněji udělá špatně. Místo stresování si dejte pauzu od čtení a odpočívejte. Využít můžete různých relaxačních technik:  X Důvěryhodný zdroj National Health Service (UK) Přejít na zdoj  X Důvěryhodný zdroj Mayo Clinic Přejít na zdoj\nPřed cestou a v jejím průběhu jezte pouze lehce. Ačkoli při čtení skvěle chutnají různé nezdravé pochutiny, pokud se jimi přecpete, pak se vám s větší pravděpodobností udělá zle a budete zvracet. Vyhnout byste se měli těmto potravinám: X Důvěryhodný zdroj Mayo Clinic Přejít na zdoj\nPři čtení uklidněte žaludek. Tato jídla jsou lehká, dobře stravitelná a zmírňují nevolnost: X Důvěryhodný zdroj Mayo Clinic Přejít na zdoj\nPři čtení mějte nasazené akupresurní náramky. Jedná se o textilní elastické pásky s malou vybouleninou. Umístěte je na ruku tak, aby boule tlačila na vnitřní stranu zápěstí mezi dvěma šlachami, procházejícími středem předloktí. Stimulací tohoto akupresurního bodu byste údajně měli zabránit nevolnosti. X Důvěryhodný zdroj National Health Service (UK) Přejít na zdoj\nNekuřte a nejezděte v autě, které je cítit kouřem. Jakmile se vám udělá špatně, budete citlivější na dráždivé látky, typu kouře. Vystavíte-li se kouři, pak je pravděpodobné, že se pozvracíte. X Důvěryhodný zdroj Mayo Clinic Přejít na zdoj\nZkuste zázvor. Výzkumníci si nejsou úplně jistí, co přesně v zázvoru ulevuje od nevolnosti, ale pravděpodobně se jedná o obsažené oleje a fenoly. Zázvor se používá již po staletí na uklidňování žaludku a potlačování nevolnosti, ačkoli mu nikdy nebyly vědecky prokázány účinky pro úlevu od nevolnosti z jízdy v autě. Pokud jste těhotná či kojící žena nebo užíváte jiné léky, které by mohly se zázvorem negativně interagovat, promluvte si před jeho užitím s lékařem. Jestliže dostanete svolení, můžete vyzkoušet následující: X Důvěryhodný zdroj National Health Service (UK) Přejít na zdoj  X Zroj výzkumu\nVyzkoušejte volně prodejná antihistaminika. Obvykle se užívá dimenhydrinát (např. Travel Gum), ale dostupný je také meklozin (Antivert). Čtěte instrukce od výrobce a pokud jste těhotná či kojící žena nebo užíváte jiné léky, poraďte se nejprve se svým lékařem.  X Důvěryhodný zdroj Mayo Clinic Přejít na zdoj\nJestliže plánujete číst na nějaké dlouhé cestě, požádejte lékaře o předepsání léků. Při probírání vhodné medikace řekněte svému lékaři o svém těhotenství, kojení, případně nějakých zdravotních obtížích, jako je astma, zelený zákal, retence moči, epilepsie nebo onemocnění srdce, ledvin či jater. Pokud lékař usoudí, že je to pro vás vhodné, předepíše náplasti se skopolaminem nebo hyoscinem butylbromidu. X Důvěryhodný zdroj Mayo Clinic Přejít na zdoj  X Důvěryhodný zdroj National Health Service (UK) Přejít na zdoj\nTento článek spoluautor od Chris M. Matsko, MD. Dr. Matko je lékař v důchodu v Pennsylvánii. Svůj lékařský titul získal na Tempe University School of Medicine v roce 2007. Tento článek byl zobrazen 1 919 krát


Akustická zkoušečka podle pana Belzy - Recenze - Články a povídání - Žirafoviny.cz\n19 uživatel(ů) je online (6 uživatel(ů) si prohlíží Články a povídání)\nRecenze - Akustická zkoušečka podle pana Belzy\nVelice užitečná pomůcka do laboratoře.\nNapsal/a Žirafka v 26. 02. 2016 v 17:24 (přečtení 2010×) Další články tohoto autora\nDelší dobu jsem přemýšlela, do které rubriky zařadit tento článek. Jestli do recenzí nebo do elektroniky. Nakonec jsem se rozhodla, ale bylo to dlouhé váhání. Recenze komerční stavebnice to není, ale popis mého nápadu také ne. Je to tak něco napůl.\nPřed časem jsem si chtěla zkusit novou metodu výroby plošných spojů a jako vhodná předloha se mi hodila deska právě pro tuto zkoušečku. Je šikovně malá a tak jsem chtěla zabít dvě mouchy jednou ranou. Zkusit novou technologii a pokud se to povede, mít i reálně použitelnou desku. A tak jsem se do toho pustila. Nakonec to dopadlo tak, že se mi původní metoda přes několik pokusů nepovedla, ale pro změnu se mi povedlo udělat desku pomocí teplotního transferu toneru z papíru na desku a tak se destička přeci jenom narodila. A pak ještě další a již lepší.\nO této metodě ale dneska povídat nechci. Je to povídání o akustické zkoušečce, kterou popisuje pan Belza na svých stránkách. Postavila jsem ji vlastně přesně podle návodu s tím rozdílem, že jsem doma neměla integrovaný obvod 74HC04 ale jen 74HC14. Chvilku jsem bádala nad katalogem a pak jsem to zkusila s ním. Oba obvody jsou totiž téměř stejné a mají stejné rozložení vývodů na nožičky. Liší se jen tím, že obvod 74HC14 má na vstupech hradel ještě Schmittův klopný obvod a tak by se vlastně měl chovat lépe. Zkušenost praví, že se chová dobře a zkoušečka s ním dobře funguje. Místo piezo elementu jsem použila reproduktorek ze starých sluchátek a k němu tranzistorový budící stupeň. Pro více informací doporučuji původní stránky.\nZkoušečka mi fungovala až asi na třetí pokus a to jen proto, že se zapomněla okolo desky vodivý obdélníček, velice tenký, který mi zkratoval výstup na mínus baterie. Než jsem na to přišla, tak to chvilku trvalo, ale pak se to podařilo. Měření totiž začínám od oscilátoru a ten fungoval. Než jsem se propracovala ke konci, tak prostě utekla trocha času.\nObr. 1 – schéma zapojení zkoušečky.\nSchéma zapojení jsem překreslila do Eaglu a vy jej můžete vidět na prvním obrázku. Ve schématu jsou nakreslené mnou použité součástky.\nObr. 2 – osazená a nalakovaná deska plošných spojů.\nZkoušečku jsem namontovala do krabičky KP-22A, kterou lze koupit u různých prodejců. Poněkud se liší od krabičky KP-22, která by se dala také použít. Rozdíl je v tom, že mnou použitá krabička je o maličko menší a je smontovaná jen jedním vrutem, na rozdíl od druhého typu krabičky, která se sešroubovaná pomocí čtyřech vrutů.\nObr. 3 – deska spojů namontovaná do krabičky.\nDeska podle původního návrhu pasuje do krabičky téměř přesně, jen je potřeba do ní vyříznou malý výřez pro průchod distančního sloupku a vrutu, kterým drží krabička pohromadě.\nObr. 4 – detail vypínače a připojovacích zdířek.\nPoužila jsem „bezpečnostní zdířky“ a to jen proto, aby se do nich daly zapojit normální měřící šňůru určené pro multimetr. Dneska jsou téměř všechny v tomto provedení a do normálních zdířek z pochopitelných důvodů nejdou zasunout. Na obrázku č. 4 vidíte také vypínač. Použila jsem posuvný přepínač ze zásob, kdysi dávno z něčeho vydolovaný. Typ prostě nevím. Důležité bylo, že se vešel do krabičky a šel celkem snadno přidělat, protože jeho rozměry dovolují jej položit na dno a tím mi ušetřil dost práce.\nObr. 5 – přední a zadní přístrojový štítek.\nNo a protože chci mít přístroje i hezké, tak jsem si navrhla štítek, ten pak barevně vytiskla na inkoustové tiskárně, následně zalaminovala a kyanoakrylátovým lepidlem přilepila na krabičku.\nCo říci závěrem? Zkoušečka je velmi užitečná, dají se jí zkoušet odpory, kondenzátory a kde co dalšího. Pokud připojíte reproduktor, nebo sluchátko, tak jednak uslyšíte tón ze zkoušečky, tón závisí na odporu kmitačky, ale zároveň uslyšíte stejný tón i ze zkoušeného reproduktoru, protože měřeným obvodem prochází proud oscilátoru a ten není zanedbatelný. Takže dokáže vybudit jak malý reproduktorek, tak třeba ledku a podobně.\nPřemýšlela jsem také nad tím, co zkoušečce vytknout, ale nenapadlo mne vlastně nic rozumného ale ani nerozumného. Snad jen absence signalizace zapnutí, což je ale velmi snadno realizovatelné. Potíž je jen v tom, že pokud zkoušečka zrovna nic nesignalizuje, tak je její odběr velice nízký (obvod typu HC), čili použití nějaké signalizace by znamenalo razantní zvýšení odběru proudu. Někomu by mohlo vyhovovat připojit paralelně se zdířkami veliký odpor, aby zkoušečka v klidu „klapala“ jednou za několik sekund, ale to je věc každého co mu vyhovuje. Já ji nechala tichou.\nPS: Chtěla jsem zveřejnit i vektorový soubor se štítky, ale zjistila jsem, že jsem jej, geniálně, smazala z disku. No jo, stává se. Možná se někde ještě objeví, ale myslím si, že už asi ne.\nHodnocení: 6,00 (2 hlasy) - Ohodnotit -\nPublikováno dne: 26.2.2016. 18:16\nOdp: Akustická zkoušečka podle pana Belzy\nVodivý rámečky mikrotenkou linkou jsou svinstvo, znám.\nNa geniálně smazaný soubory existuje geniální prográmek RECUVA...\nHodně nízkospotřebová indikace zapnutí u posuvných přepínačů sem-tam se dělávala nabarvením pohyblivé části segmentu který je vidět ve výřezu v panelu (manuální verze vraního oka, v některých lokalitách teda kukačky).\nPublikováno dne: 26.2.2016. 18:25\nRecuvu znám, zkusím ji na disk pustit, ale nemám pocit, že tentokrát pomůže. Sice toho umí hodně, ale neumí zázraky a protože od okamžiku smazání uběhlo již několik týdnů, tak se domnívám, že soubor bude již přepsaný. Nicméně jak jsem psala, zkusím to.\nIndikaci jsem udělala popiskem na štítku, barvit přepínač se mi nechtělo. Na některých přístrojích jsem to tak udělané viděla, takže použití mohu potvrdit\nPublikováno dne: 26.2.2016. 18:45\nPanasonic tak dělal i rádia, tam ale posuvník ještě tahal za lištu a úplně jinde v panelu se v dírce zjevovala zelená nebo červená tečka a to samý i přepínače vln, kde se v různých šířkách sloupce objevovaly bílý terčíky MW SW FM.\nNic to nežere!\nať si každej vyrobí štítek sám ne? holota by zlenivěla.\nPublikováno dne: 27.2.2016. 8:13\nPočet komentářů: 1084\nNejenom Panasonic, i jiní výrobci to tak mají udělané, hlavně ti z daleké Asie. Ačkoli, když o tom tak přemýšlím, který výrobce dneska není z daleké Asie\nPublikováno dne: 27.2.2016. 12:19\nkterý výrobce dneska není z daleké Asie\ntřeba výrobce pan Hnien-Tien-Mien od Českého Brodu už není z daleké Asie a vyrábí sušenou trávu jen se z elektroměru hulí\ni když ten posuvný přepínače ani Belzovo pištítko asi nepotřebuje.


Stříbrné náušnice Emerald Green Ag 925/1000 | iocel.cz\nDomů / Ženy / Náušnice FAV / Dle zapínání / Patent / Stříbrné náušnice Emerald Green Ag 925/1000 +Dárková krabička zdarma\nStříbrné náušnice Emerald Green Ag 925/1000 +Dárková krabička zdarma\nMilovnice zelené barvy zbystřete. Přinášíme elegantní stříbrné náušnice, které budou vašim nejlepším parťákem na společenských, ale i ostatních událostech, kde budete chtít zaujmout výrazným zeleným šperkem. Velký zelený krystal se stupňovitým brusem vypadá jednoduše skvěle a v kombinaci se zdobeným poutkem z čirých zirkonů vytváří elegantní kontrastní hru světel.\nStříbrný náhrdelník Emerald Green Ag 925/1000 +Dárková krabička zdarma\nEleganci a výrazný styl tohoto stříbrného náhrdelníku si jednoduše zamilujete. U šperků...\nElegantní náušnice s dominantním obdélníkovým kamenem.\nPro milovnice smaragdově zelené.\nRomantický design, nad kterým se jen zasníte.\nNa elegantním poutku z čirých zirkonů.\nZelená barva symbolizuje jaro, zrození, svěžest, mládí a radost.\nPraktické a oblíbené francouzské zapínání.


články s tagem: SVJ\n13. 4. 2017 10:52 - Bydlení - 0\nDo rozhodování o pořízení bydlení vstupuje řada faktorů. Kromě ceny, polohy či stáří nemovitosti si můžete také vybrat mezi osobním a družstevním vlastnictvím. Rozdíly mezi nimi jsou zásadní a je potřeba se s nimi seznámit ještě před koupí. více\n11. 3. 2014 18:37 - Bydlení - 0\nKonečně se stěhujete do vlastního bytu! Celý život jste o tom snili, poctivě šetřili a najednou je to tady. Ale s koupí bytu přichází nejen radosti, ale i řada povinností, jako například povinné členství ve společenství vlastníků jednotek (SVJ). Někoho toto zjištění může natolik zaskočit, že by z něj rovnou rád vystoupil. Jenže to není možné. více


Falešné hlasy ubraly slávě lesku - Jihlavský deník\nFalešné hlasy ubraly slávě lesku\nJIHLAVA - Letošní Zlatá jeřabina skončila. Ceny byly předány, ale stále ve vzduchu zůstává stopa falše, kterou vyvolala aféra s nekalým hlasováním.\nSlavnostní vyhlášení soutěže Zlatá jeřabina.Foto: DENÍK/Josef Němec\nNa kraj se totiž sešlo zhruba pětadvacet tisíc hlasů, ovšem tři tisícovky byly vyřazeny jako neplatné. Celkem jich tedy bylo započítáno dvaadvacet tisíc.\nFalešné hlasy přicházely elektronicky i na korespondenčních lístcích. Podařilo se skutečně všechny podvodníky, kteří chtěli za každou cenu zabodovat, odhalit?\nPodle Jitky Svatošové, tiskové mluvčí kraje, který anketu vyhlašoval, byly všechny neplatné lístky vyřazeny. Úředníci vytřídili neexistující emaily a falešné hlasovací lístky. Na vymýcení hlasů hlasovacích robotů byli nasazeni fundovaní odborníci na počítačové technologie.\nJeden z hříšníků se dokonce přiznal, že podváděl záměrně. „Nelíbilo se mi, jak tam někomu nabíhají hlasy samy v určitých intervalech. Dělali jsme to propagační cestou, nepoužívali jsme žádného internetového robota, přiznali jsme se, měli jsme jen nepravé papírové lístky,“ prohlásil Stanislav Řehoř, organizátor bluegrassového festivalu v Lukách nad Jihlavou. Ten se omluvil i všem poctivým účastníkům.\nZdaleka ovšem nebyl jediný, kdo se pokusil hlasování zmanipulovat. Co udělá kraj, aby se to příště neopakovalo?\n„Krajním opatřením by mohlo být v příštím roce zrušení finanční odměny,“ uvedla Svatošová, „ale máme několik tipů řešení. Jedním z nich je zpřísnění hlasovacího způsobu, které však zase bude znepříjemňovat život hlasujícím.“


Karas obecný (Carassius carassius) - Atlas ryb - Chytej.cz\nChytej.cz Atlas ryb Karas obecný\nAtlas ryb: Karas obecný Ryby podle čeledí Ryby podle řádů\nlatinsky: Carassius carassius\nslovensky: Karas zlatistý\nKaras obecný je naší původní kaprovitou rybou obývající teplé stojaté nebo pomalu tekoucí vody. Vyhovují mu i zarostlé tůně často se potýkající s nedostatkem kyslíku v letním či zimním období. V minulosti býval velmi hojný po celém našem území (v povodí Labe, Dunaje i Odry), dnes na mnoha místech vymizel.\nKaras obecný je rozšířen ve velké části Evropy, v mnoha státech byl i introdukován – je otázkou, zda záměrně nebo při převozu násad jiných druhů (např. kapra). Původně se vyskytoval od Francie daleko na východ až do povodí řeky Leny, včetně povodí Pádu a Dunaje. Jižněji se buď nevyskytuje nebo byl introdukován. Najdeme ho i ve východní Skandinávii. Z oblastí, kde byl vysazen, je možné jmenovat velkou část Francie, Španělsko, jihovýchodní Anglii, Chorvatsko nebo Kypr.\nVzhledem karas v mnohém připomíná kapra obecného. Základním rozdílem mezi oběma druhy je absence vousků u karase. Dále má karas obecný o něco kratší vzhůru klenutou hřbetní ploutev a drsné skřele. Tohoto znaku užívali staří rybníkáři, když předváděli, jak dokáží neomylně a poslepu najít jediného karase v nádobě s podobně velkými kapry.\nCelkově je karas menší než kapr, zpravidla mívá menší (kratší) hlavu a vyšší tělo. Ústa jsou rovněž menší, mají spíše svrchní polohu a nedají se vysunout tak daleko jako u kapra. Šupiny na bocích mají obvykle zlatavý odstín, ale podle podmínek na lokalitě, odkud ryby pochází, mohou být v některých případech velmi tmavé nebo naopak světle šedavé s nažloutlým nebo zelenkavým nádechem. Díky životu v nepříznivých podmínkách je karas nesmírně odolná a životaschopná ryba, která dokáže velmi efektivně hospodařit s energií a snášet vodu s minimálním obsahem kyslíku. V zimě, kdy jsou tělesné aktivity omezeny na minimum, je karas podle nejnovějších poznatků schopen přežít i několik měsíců zcela bez kyslíku. Kyslík potřebný k metabolismu získává v této době štěpením tuků.\nV nehostinném prostředí malých tůní neustále se potýkajících s nedostatkem kyslíku vytváří karas zvláštní nízkotělou zakrslou formu označovanou jako Carassius carassius forma (morpha) humilis. Tyto rybky bývají tmavě zbarveny, obvykle jen o málo přesahují délku 10 cm a protože jsou často na lokalitě jediným druhem (nebo jedním z mála), mohou vytvářet početné populace.\nHospodářský význam karase obecného je zanedbatelný. V rybničních chovech býval považován za nežádoucí plevelnou rybu, ale nové způsoby hospodaření na rybnících a rozšíření karase stříbřitého potlačily jeho výskyt na minimum. Pro sportovní rybáře býval karas stříbřitý oblíbenou nástražní rybkou pro lov štik – důvodem byla jeho schopnost přežít a pohybovat se dlouhou dobu po nastražení.\nSportovní lov tohoto druhu na udici zaujme jen některé nadšené plavačkáře a to hlavně jemností záběrů. Vzhledem k tomu, že lokalit s výskytem karase obecného výrazně ubývá a celkově je na většině míst nahrazován zavlečeným karasem stříbřitým, stává se natolik vzácným, že už se reálně uvažuje o jeho zákonné ochranně a záchranných programech majících za cíl posílit stávající populace, případně navrátit tento druh do míst, odkud nedávno vymizel.\nPodle vyhlášky 395/1992 Sb. karas obecný chráněn není, v Červeném seznamu ryb a mihulí z roku 2005 je už veden v kategorii "ohrožený".\nHřbetní ploutev má 3 – 4 tvrdé paprsky a 13 – 21 (obvykle 14 – 19) měkkých větvených paprsků, řitní ploutev 2 - 3 tvrdé a 5 – 8 měkkých větvených paprsků.\nV postranní čáře je 30 – 37 šupin (nejčastěji 32 – 35).\nvelké nazlátlé šupiny\ndo značné míry připomíná kapra\nRozdíly oproti kaprovi:\nvyklenutá hřbetní ploutev\ndrsné skřelové kosti\nRozdíly oproti karasovi stříbřitému:\nvystélka břišní dutiny není tmavě pigmentována (na východ od našeho území se pigmentace objevuje)\nVýskyt karase obecného je dnes velmi ostrůvkovitý a rychle se mění – zpravidla tak, že ubývá lokalit s výskytem tohoto druhu. Buď zanikají celé lokality (činnost člověka, přirozená sukcese - postupné zarůstání a zanášení tůní bahnem) nebo je karas obecný v místech svého výskytu nahrazen karasem stříbřitým.\nTypickými lokalitami s přítomností karase obecného jsou různé tůně, pískovničky, rybníky, říční ramena a jiné stojaté vody, zejména v níže položených oblastech. Přežívá i ve vodách s minimálním obsahem kyslíku. V tekoucích vodách je vzácnější.\nV podobných tůních a starých říčních ramenech býval karas obecný hojnou rybou. Dnes ho nahrazuje karas stříbřitý.\nKaras obecný je ryba přizpůsobená k životu ve stojatých nebo i mírně proudících vodách. Typickými lokalitami jeho původního výskytu byly klidné úseky na dolním toku řek a speciálně pak na ně navazující ramena a tůně. V některých tůních s malou výškou vodního sloupce a velkým množstvím hnijící vegetace na dně bývá nakonec karas obecný poslední rybou, která se tam udrží. Karas je na přežívání v tomto typu prostředí poměrně dobře adaptován. Tělo je krátké a robustní kvůli pohybu v porostech a poměrně velké zakulacené ploutve dokáží posunovat jejich majitele pomalým úsporným pohybem z místa na místo.\nDále je karas pozoruhodně odolný vůči přehřívání vody a nízkému obsahu kyslíku. Dobře snáší i dlouhodobý zákal nebo produkty vznikající pod vodou při tlení organické hmoty. V zimě pod ledem dokáže přežívat i zcela bez kyslíku a množství tohoto plynu potřebné k udržení základních tělesných funkcí si vyrábí rozkladem tuků uložených v těle. Vrcholem těchto adaptací je zakslá forma (morpha) humilis vyznačující se drobnými rozměry, nízkým tělem a tmavým zbarvením.\nKarasi žijí buď jednotlivě rozptýleni v porostech rostlinstva nebo vytvářejí drobná hejna. Jsou aktivní hlavně ve večerních hodinách, kdy pomalu projíždějí vodou a hledají potravu. Při ochlazení během podzimu se stahují do hlubších míst a jejich aktivita ustává. Potravu karasů tvoří hlavně plankton, drobní vodní živočichové, části vyšších rostlin a detrit. Větší živočichové (např. plži, potěr,…) jsou v potravě karase vzácní.\nPohlavně dospívají karasi obecní nejčastěji ve třetím roce života. Tření probíhá obvykle v květnu až červenci a je vícedávkové (3 – 5 dávek během sezóny). Jikry jsou kladeny na vodní rostlinstvo. Počet jiker je poměrně vysoký, což je dáno mimo jiné i dávkovitostí výtěru. Běžný počet je 100 000 – 200 000 kusů za sezónu od jedné samice, velké jikernačky jich mohou mít i kolem 300 000 jiker.\nKaras obecný se kříží s kaprem a karasem stříbřitým (samice karase ob. x samec kar. stř.).Kříženci s kaprem jsou označováni jako kaprokarasi a v mnoha pozorovatelných či měřitelných znacích se nacházejí kdesi mezi kaprem a karasem. Např. mají vousky (2 nebo 4), ale menší než kapr. Ve výjimečných případech mohou být tito kříženci dále plodní.\nKaras obecný je druhem oživujícím některá speciální stanoviště, zejména mělké stojaté vody s malým obsahem kyslíku. Pokud se v těchto místech vyskytuje štika, jsou karasi její běžnou kořistí. V současnosti je ale třeba karase obecného považovat za mizející druh a usilovat o jeho ochranu na co největším počtu lokalit.\nKaras neroste příliš rychle a rychlost růstu je značně závislá na podmínkách. Přemnožené obsádky obývající na potravu chudé tůně, rostou extrémně pomalu. Forma humilis přizpůsobená právě k životu v mimořádně nehostinných podmínkách, roste tak, že ani nejstarší jedinci na dané lokalitě často nepřekročí hranici 15 cm a někdy dokonce ani 12 cm.\nNaopak na rozlehlejších úživných vodách roste karas obecný rychleji a místy překračuje i délku 40 cm a hmotnost 1 kg. Potíž je, že informací o trofejních kusech je velmi málo, dokonce i odborná literatura trpí nedostatkem údajů a místy používá zcela nesmyslné kombinace hmotnosti a délky opsané hlavně z rybářských periodik.\nV současnosti je problém, že prakticky všechny zaznamenané úlovky trofejních karasů představuje karas stříbřitý. Ten je dnes mnohonásobně hojnější, dosahuje výrazně větších rozměrů a z neznalosti je často zaměňován za karasa obecného.\nKaras obecný se obvykle nedožívá vysokého věku. V mimořádně nepříznivých podmínkách se dožívá jen několika let. Tam, kde se karasům daří dobře, se mohou dožívat i 8 – 10 let, trofejní exempláře možná i o něco více.\n42 cm ? Velký Přelov 6.9. 2009 kukuřice + červ na feeder\n39 cm 1.26 kg Turyňský rybník rok 1978 ?\n37 cm 1.22 kg propadliny u Duchcova rok 1973 ?\nRůst karase obecného vybraných lokalitách:\nKarasí tůň u Čelákovic (Polabí) – forma humilis (262 exemplářů)\n35 46 57 72 84 95 111 - - -\nJaroslavický rybník u Mutěnic (14 exemplářů)\n66 104 144 185 211 234 271 - - -\nTabulky nabízejí srovnání rychlosti růstu zakrslé formy s růstem v poměrně úživném prostředí chovného kaprového rybníka. Srovnání nevyžaduje žádný další komentář.\nKaras obecný býval často loven do čeřínku na lokalitách s jeho hojným výskytem. Ulovení karásci se používali jako odolné a houževnaté nástražní rybky dobře snášející transport i dlouhý pobyt na háčku.\nHodně karasů se loví náhodně při lovu jiných ryb na plavanou či položenou. Specializovaný lov karase obecného je buď záležitostí rybářských začátečníků (tam, kde je karas hojný) nebo plavačkářských nadšenců, kteří si chtějí vychutnat jeho jemné záběry. Na lokalitách s dostatkem potravy totiž velcí karasi najíždějí do krmení poměrně pomalu, předkládané nástrahy berou velmi jemně, dlouho je obracejí v tlamě a opakovaně vyplivují. Při tom všem stojí prakticky bez hnutí na místě nebo se pohybují tak pomalu, že stanovit optimální okamžik pro zásek nebývá jednoduché. Obvykle se splávek nakonec nepotopí, ale pomalu se sune po hladině.\nLov na položenou není zdaleka tak napínavý a zábavný. Vzhledem ke karasově nepříliš velké pohyblivosti se vyplatí používat spíše krátké návazce.\nNa vodách, kde je karas přemnožen, spočívá lov po stažení ryb a odladění sestavy pouze ve vytahování jedné drobné rybky za druhou.\nNáčiní na lov karase by mělo být jemné, jinak nejsou potřeba žádné speciální prvky.\nKaras obecný - fotografie


dovolte, abychom Vás přivítali na internetových stránkách naší kavárny. Doufáme, že se Vám při vaší návštěvě u nás bude líbit, káva a domácí dezerty Vám zachutnají a příjemně Vás překvapí příjemný personál a prostředí. Je naším záměrem, abyste se v naší kavárně cítili dobře a rádi se k nám vraceli. Takový je náš ideál seriózní kavárny, kterou jsme pro Vás otevřeli v našem domě na ulici Minoritská č. 4.…\nNáš sen o vlastní kavárně jsme si splnili ve spolupráci s pány architekty Tomášem Rusínem a Ivanem Wahlou (Atelier RAW) a projekční firmou Ateliér DPK s.r.o. jejím otevřením dne 2. 12. 2013 v domě, který původně, v roce 1928, postavila stavební firma Ing. Artura Eislera pro manžele Rudolfinu a Jakuba Rosenbergovy, obchodníky s textilem. Tato stavební firma stála v pozadí mnoha brněnských meziválečných staveb, mezi které patří např. hotel Avion, palác Morava nebo vila Tugendhat, realizovaných ve 20. a 30. letech minulého století.\nNázev kavárny Café Placzek proto, že se nám zdálo logické vrátit toto známé jméno, jméno našich předků, do brněnského povědomí. Placzkovi, jako známí obchodníci, také s textilem, svým jménem, které bylo současně jejich značkou, si stáli za kvalitou svého zboží i za seriózním přístupem k zákazníkovi. To nás motivuje a zároveň zavazuje k tomu, abychom pokračovali v jejich odkazu a vedli kavárnu ve stejném duchu.\nJsme si vědomi, že v dnešní uspěchané době se klade velmi malý důraz na výběr kvalitních potravin. Nabídka rychlého a nekvalitního občerstvení jen kvete. Spousta přírodních látek je nahrazována různými urychlovači, dochucovadly a syntetickými látkami.\nAbychom byli kavárnou opravdu pro každého, zařadili jsme do jídelního lístku i palačinky z bezlepkové mouky a z celozrnné mouky. Náhradou za mléko kravské může být mléko sojové. Žádná chemická umělá sladidla - u nás máme Stévii.\nZázemí kavárny nám umožňuje péct zde pro vás vlastní dezerty a domácí pečivo. Všechna jídla jsou připravována čerstvě, přímo pro vás, ihned po zadání vaší objednávky. Žádné předpřipravené polomrtvé potraviny :). Tato příprava je samozřejmě trochu náročnější na čas, ale výsledek určitě stojí za to. O veškerých produktech, jenž nabízíme, je personál dobře informován, proto se na něj můžete se svými dotazy kdykoli obrátit.\nV Café Placzek nám záleží na spokojenosti našich hostů. Přistupujeme k nim v duchu prvorepublikové úcty a slušného jednání. Nasloucháme jejich přáním a přizpůsobujeme tím tak i naši nabídku nápojů, jídel, a samozřejmě i dezertů. Dostupnost sezónních potravin ovlivňuje nabídku jídelního a nápojového lístku, což je také důvodem, že je obměňován alespoň dvakrát do roka.\nJsme si vědomi, že v dnešní uspěchané době se klade velmi malý důraz na výběr kvalitních potravin. Nabídka rychlého a nekvalitního občerstvení jen kvete. Spousta přírodních látek je nahrazena různými urychlovači, dochucovadly a syntetickymi látkami. U nás v Café Placzek máme však úplně jiný názor na to, jak se stravovat. Naší ideou je vytvořit místo pohody, plné vůní a chutí. Připravujeme zde domácí jídla a nápoje jen z těch nejkvalitnějších surovin a od pečlivě vybíraných dodavatelů. Dodržujeme tradiční recepty a postupy. Pátráme ve starých kuchařkách a pídíme se po receptech našich babiček i prababiček. Sledujeme zahraniční gastronomii a inspirujeme se jí. Nevyrábíme jen vlastní sirupy, ale i bylinné medy a ovocné klavely a marmelády. Zkrátka chceme, aby vám chutnalo jako od maminky :). I když jenaše kuchyně „jen“ kuchyní kavárenskou, snažíme se v ní připravit pro vás jídla zdravá a chuťově vyvážená.\nPodporujeme nejenom kreativitu našich kuchařů, ale i baristů, důkladně proško-lených kávových nadšenců. To oni pro vás vybírají ty nejlepší kávy z vyhlášených tuzemských i zahraničních pražíren. Kromě proměnlivé nabídky jednodruhových káv je stálicí na hlavním mlýnku naše vlastní směs, obsahující 80 % arabicy a 20 % robusty. Tuto směs pro nás praží specialisté přímo v Itálii. Baristé pracují s kávovarem nejvyšší řady Astoria Plus 4 You a naše kavárna se může pochlubit hned čtyřmi freshovými mlýnky – dvěma mlýnky značky Mahlkonig a dvěma od firmy Fiorenzato. Mléčné speciality baristé připravují z kvalitního plnotučného mléka, ale také z mléka sojového. V nabídce sladidel je cukr bílý, třtinový v biokvalitě, med nebo Stévie. Domácí nápoje jsou u nás opravdu domácími nápoji. Nejsme velkými zastánci komerčních nápojů, proto jsou v naší nabídce i limonády připravované z vlastních sirupů.\nU nás jim říkáme láskominy. Jsou totiž připravovány s láskou a jejich síla je téměř militantní. Snad není třeba dodávat, že naše cukrářská práce je podpořena výběrem kvalitních surovin od vybraných dodavatelů a připravována ověřenými recepturami. U nás nedáváme prostor urychlovačům, ztužovadlům či syntetickým barvivům. Při takto na kvalitu náročné přípravě se snažíme, aby se dezerty staly cenově přijatelné snad téměř pro každého. Snížená kvalita surovin samozřejmě snižuje cenu dezertů, ale to se neslučuje s filozofií Café Placzek. Naši cukráři se neustále sebevzdělávají, navštěvují tématicky zaměřené kurzy, nakukují pod ruce světově uznávaným mistrům, studují na zahraničních serverech, ale v poslednídobě se zaměřují i na velmi oblíbený homemade styl.\nV CP si rádi povídáme s našimi hosty. Protože jsou to lidé většinou hraví a rádi se baví, vymýšlíme tu pro ně různé akce a soutěže. A to zase baví nás! :-) Zaslouží si také vědět, z jakých surovin jsou jim připravovaná jídla i nápoje. CP hledá ve světě nové recepty, poznává nové lidi, zkouší nové suroviny a o to všechno se tu s vámi hodlá podělit.\nNení limča jako limča\nDomácí limonády nejsou jen módní záležitostí, ale i příjemným a zdravým osvěžením, obzvláště v horkých letních dnech.Nejenže si pitím zabezpečíme tolik důležitý pitný režim, ale pokud sáhneme i po…


Proč jsme na dovolené nemocní? | Od nemoci ke zdraví\nVelice často se setkávám s tím, že lidé odjedou na dovolenou, kterou pak z části promarodí. Najednou se z místa, na které jste se celou dobu těšili, stane zkažená dovolená většinou za drahé peníze a vy jste znechucení, jak je život mizerný, protože vám nedopřeje ani ten týden bez starostí.\nV prvé řadě si uvědomte, s jakými myšlenkami se na dovolenou chystáte. Těšíte se na každou budoucí chvilku nebo hledáte už s předstihem, kdy vás co nepříjemně překvapí? Jedete celý rok na krev a ten týden dovolené je pro vás jediným odpočinkem? Ba dokonce během roku přecházíte nachlazení a bolesti?\nNedivte se, že pak dovolenou strávíte na záchodě se střevními problémy nebo v posteli s horečkou. Možná teď namítnete, že jste snědli něco špatného nebo vás někdo nakazil či snad ta klimatizace v letadle? Všechny tyhle varianty byly jen spouštěčem něčeho, co by stejně dříve nebo později přišlo.\nCelý rok se neposloucháte a veškeré volání o odpočinek přehlížíte a dokonce ho zaženete chemií, hlavně, když to bude během hodiny pryč. K tomu si hromadíte negativní emoce a směřujete pozornost na všechny negativní události v široko-dalekém okolí. Tělo už křičí, tak ho zase umlčíte a takhle to pokračuje pořád dokola.\nNajednou se ocitáte na dovolené. Konečně možná i vypnete telefon, dáte nohy na lehátko a ejhle, je mi zle. Tělo právě dostalo znamení, že má prostor pro detoxikaci a všechno, co jste do něj stihli nahromadit a ještě potlačit, se právě probudilo a chce ven, protože najednou ví, že jen tak neutečete do práce za zdánlivě neodkladnými záležitostmi, ale pěkně v klidu si poležíte.\nTady totiž přišel ten čas, kdy se máte zamyslet, v čem jdete proti sobě, kde jste nespokojení a kde můžete udělat nějakou změnu. Ve chvíli, kdy to potlačíte a věnujete pozornost, jen tomu, jak se ta dovolená nepovedla, tak tím vůbec nic nezměníte. Nakonec se vrátíte domů, zajedete do stereotypního kolotoče a za rok se to znovu opakuje.\nPro případ, že Vás na dovolené něco přepadne, doporučuji naší přírodní lékárničku nejen na cesty http://odnemocikezdravi.cz/prirodni-lekarnicka-nejen-na-cesty/, která pomůže k odstranění všeho, co do těla nepatří a zároveň nastartuje harmonizaci všech vašich orgánů, ať už jsou zasaženy stresem či nějakými vetřelcem.\nTak jakou chcete trávit dovolenou příště? Záleží jen na vás, jak se o sebe staráte.


Srdcový erb 2 - Knihkupectví a čajovna v Jihlavě\nKnihy bohulibé Dětská Srdcový erb 2\nAnima, Tonda a Šimon zaslechli, co neměli: Klášter v Hemlíku je na prodej. Umělecká škola, která v něm sídlí, se má co nevidět odstěhovat. A Hemlík se pak nejspíš změní v město duchů... Ale kvůli čemu vlastně? Kdo o starou budovu tak stojí? Jaká záhadná síla se v ní skrývá? Je léčivá, nebo i nebezpečná? A proč je kolem toho tolik tajemství? To všechno musí děti co nejdřív zjistit a pak, třeba i s pomocí dospělých (a trochu i kouzelného nanopíru), zkusit ten podivný prodej zastavit. Dokážou to?\nAutorka navazuje na svou předchozí knihu a dál rozkrývá starodávná tajemství městečka Kalwar i jeho nových obyvatel. Její magický, téměř detektivní příběh se na rozdíl od podobných fantasy odehrává ve velmi reálných kulisách, děje se v obyčejné rodině a čtyřem úplně normálním puberťákům, kteří nejsou nadáni žádnou mimořádnou mocí. Jsou jen zvědaví, podnikaví a odvážní.\nSnový a dobrodružný příběh ve čtenáři zanechává jistou naději, že když se věcem a místům vrátí původní smysl a když se každý bude cítit zodpovědný za své činy, mohou se vztahy napravovat a místa léčit. Kniha je určena pro čtenáře od devíti let.


LAserová operace očí - MeziŽenami.cz\nÚvodní stránka › Diskuze › Hlavní fórum › LAserová operace očí\nToto téma obsahuje celkem 11 odpovědí. Do diskuze (5 diskutujících) se naposledy zapojil uživatel DanisA a poslední změna proběhla před 6 roky a 6 měsíci.\n22. 11. 2015 v 22:01 #71731\nMam zkušenost se zákrokem skrz šedy zakal, trvá tak do 15 minut a je to zcela bezbolestný. Provádí se v místním znecitlivění kapkami. Při zákroku chirurg odstraní čočku s šedým zákalem a nahradí ji čočkou umělou. Oko je do druhého dne zakryto sterilní náplastí. Případná operace druhého oka probíhá obvykle do 14 dnů.\n20. 11. 2015 v 21:06 #71730\nAhoj o nich jsem slyšela že mají dobré hodnoceni na klinice ve Zlíně? Jinak Brno by bylo super! 🙂 A mužu se zeptat jak probíhal zakrok?\n21. 9. 2015 v 22:41 #71729\nTo je tak běžna čekaci doba ty 3-4 tydny, myslím že to není zas tak dlouho vzhledem k tomu jak dlouhou dobu člověk špatně vidi než se pro zakrok odhodlá….\n17. 9. 2015 v 14:22 #71728\nMě by zajímalo jak to je s pooperační rekonvalescení?\n16. 9. 2015 v 22:47 #71727\nZrovna mají na Gemini slevu na http://www.gemini.cz/20let-lasik/ využijte toho než ty terminy zmizí je tam po tom docela poptávka\n30. 8. 2015 v 20:26 #71726\nTo muže být ruzně. Já jsem třeba čekala 3 týdny kamoš tyden někdo i dýl…\n30. 8. 2015 v 20:21 #71725\nA jak pak se zakrokem? Jak dlouho se čeká na termin?\n30. 8. 2015 v 20:19 #71724\ngemini.cz mužu doporučit, byla jsem sice v Praze, ale taky mi bylo na diskuzích doporučováno středisko ve zlině. Jinak si myslím, že ve všech jejich centrech jsou perfektní odborníci, přece jen ta klinika má dobré renomé.\n29. 8. 2015 v 21:59 #71723\nJá jsem četla že Gemini má vyhlašenou pobočku ve Zlíně co je na tom pravdy víte?\n19. 8. 2015 v 22:11 #71722\nZe svého okolí vím o 3 lidech kteří operaci podstoupili a jsou spokojení….Já se operací bojím ale podle toho jak mi popisovali pruběh této bych se nebála.\n30. 7. 2015 v 9:17 #71721\nAhoj já jsem prodělal zákrok v Brně v Gemini, je to asi pul roku co jsem po operaci a nemám vůbec žádné komplikace vše proběhlo správně a já už sem svým brýlím dal zbohem :).\n29. 7. 2015 v 23:02 #71720\nDobrý den vážně uvažují o laserové operaci oči. Dělám závodně kontaktní sport a nemužu si v něm dovolit nosit brýle a čočky už mi začínají pomalu vadit a snesu je v oku jen krátkou dobu. Mám dvě a tři dioptrie ustálene už dva roky bez zhoršení. Doporučili byste mi nějakou kliniku? Jsem z Brna ale jsem ochotná za kvalitnim doktorem i cestovat.


Petr Šuman - Prodej repasovaných počítačů - Zliv\nPetr Šuman - Prodej repasovaných počítačůZliv\nZajistíme Vám takové služby v oblasti výpočetní techniky, se kterými budete spokojeni. Počítejte u nás se seriózním jednáním. Na ochotu v naší prodejně výpočetní techniky se můžete spolehnout. Za naši práci hovoří i maximální znalost oboru výpočetní techniky. Naše společnost se zaměřuje na maximální rychlost. Repasovaná výpočetní technika od nás, je zárukou kvality.


očipovat ty co nesouhlasí\nkteří by pak nesměli tunel používat..\nRe: očipovat ty co nesouhlasí\nHolt se těšili na nějaké ty brebendy a nic z toho nebude... Tak se aspoň ozvat se strachem, jak jim zmizí baráky v černé díře\nPoslanci prostě jen opravili další věc, co zkonili. Dokážete si představit podobný zákon třeba v Rakousku, kde by se při ražení tunelů v Alpách dohadovali s majitelem nějaké horské chaty o 1.5km výš?\ncopak se nám propadlo při ražení vinohradského tunelu? Politik Petr Uhl bydlí nad tímto tunelem a fura lidí vubec netuší a netušila ani to,že se po lisopadu razil jeden slepý tunel, který se za války nestihl.Za propad ve Stromovce by měla ta banda jít na doživotí do kamenolomu.\nPerfektní projekt,líbí se mi,ale každý ví že jsme Česká Republika,když jsme měli na naše poměry rychlé vlaky (Pendolino,230 km/h),tak byly pomalé tratě(max 160km/h) a teď budeme mít rychlé tratě (300km/h) a pomalé vlaky (Pendolino,ti jsou zatím vytížené na Ostravu a Brno,zbytek lokomotiv jezdí max 160km/h) trochu ujetý ne?\nZa 11 minut ?\nJá nevím, kam se pořád tak spěchá. Nejvíce času ztratíme na úřadech při pitomostech !\nRe: Za 11 minut ?\nSpíš v diskuzích na internetu psaním pitomostí\n"...pomohli poslanci" - Poslanci by nejvíce pomohli, kdyby se nakupili na jednu hromadu a nechali na sebe shodit 50 kg výbušnin.\nRe: "pomohli poslanci"\nCo shodit 50 kg výbušnin,to jim nic neudělá,taky je ještě odpálit\nZ Prahy do Berouna 250-300, z Berouna do Plzně 100 a pak na hranice přes Domažlice i přes Cheb tak těch 80-90, to teda bude VRT\nRychlík z Prahy hl.n. do Berouna jede 35 minut, pěknou krajinou podél Berounky. Po rekonstrukci tratě by se doba tak o 5-10 minut zkrátila. Stojí to za to? Kam proboha tak strašně spěcháme. Tunely by vedly pod bývalými lomy (Amerika aj..), nikdo neví co to může udělat se spodními vodami (viz.tunel v Komořanech a to nemluvím o expertech ve Stromovce).\nDlužno dodat že uváděná novela\nuvádí zákon (v ohledu k nutnosti souhlasu se stavbou) do původní podoby před poslední novelizací.\nJinými slovy tak poslanci vyřešili problém, který sami nedávno způsobili.\n...tak tomu uvěřím...\nbudou vyhazovat miliardy, ktere nemame, na megalomanske projekty, ktere se tezko zaplati\nJe to hezký projekt,\nale nikdy na něj nebudou peníze. Navíc mezi Prahou a Berounem, Plzní a dál nikdy nebude vlakem jezdit tolik lidí, aby tato stavba měla smysl - stačilo by zrekonstruovat stávající dvoukolejnou trať podél Berounky, která stejně zůstane zachována.\nRe: Je to hezký projekt,\nNejezdí jen lidi, jezdí i náklady. Myslím, že rekonstrukce by nestačila, není tam na to místo a je klikatá a dlouhá. Zůstane zachovaná pro předměstskou dopravu, všechna dálkovina půjde tunelem.\nŽe se ta stavba\nprezentuje jako "vysokorychlostní trať", považuju za dost nešťastné. Možná pro poslance a papaláše je to vhodný způsob, pro obyčejného člověka už méně.\nTa trať bude ale významná i pro obyčejného cestujícího. Ještě dlouho nebude sloužit jako vysokorychlostní, ale citelně odlehčí trati podél řeky.\nICE z Prahy do Berouna?\nTakze Pendolina zase poprodavame nebo jak?\nRe: ICE z Prahy do Berouna?\nKlid, ty potěmkiny budou jezdit dále...


Září | 2014 | Espace Alex\nSobotní výlet – výchozí bod Střezivojice na Kokořínsku (přes Mělník, Tupadly, Vidim).\nObdivuhodně vytyčená cesta, žluté turistické značení, sleduje úpatí skal po vrchním okraji suťovisk, zhruba v polovině svahu do údolí.\nPřes Kamenný úl (jeskyňka vytesaná do pískovce) do Ráje – a po obědě po modré, která vede Planým a posléze Dobřeňským dolem zpět do Střezivojic.\nPánové, kochejte se! Až jednou poletíte:\nUž jsou na pultech—Vejce z Číny\nkaldy2508\t2 - Výroky, Reklama\t1 komentář\nHledáte nádraží Podbaba?\nPokud hledáte ndraží Podbaba, určitě ho naleznete podle výrazných ukazatelů – domnívají se zřejmě bossové zČD. Divíte se pak, že ČD hospodaří jak hospodaří? BTW: odborník žasne, laik se diví: tramvajové koleje sousedí s těmi železničními – je to nějakých 20-30 metrů. Cestující ale za trest musí absolvovat přechod rušné čtyřproudovky a orientační závod za benzínovou pumpu – není to dál, než cca 200m, tak wo-co-go!


Odstranit virus Wana Decrypt0r (Návod k odstranení) - aktualizace Čvn 2017\nod Gabriel E. Hall - - 2017-06-08 | Druh: Ransomware\nNávod na odstranění viru Wana Decrypt0r\nWana Decrypt0r ransomware obrovskou rychlostí ovlivňuje počítače po celém světě\nMalware se šíří pomocí exploit kitu\nPokyny pro odstranění Decrypt0r 2.0\nCo je to Ransomwarový virus Wana Decrypt0r?\nWana Decrypt0r je nebezpečný kryptografický malware, který zašifruje soubory pomocí algoritmů AES a RSA a připojuje ke každému z těchto souborů přípony .wcry, .wcryt, .wncry nebo .wncrrytt. Malware se šíří pomocí exploitu ETERNALBLUE od NSA a zanechá na postiženém zařízení škodlivý software DOUBLEPULSAR od NSA. Tato kybernetická infekce je známá jako zaváděcí program pro další malware. Díky této funkci je tento ransomware extrémně nebezpečný. Tato počítačová infekce je také známá pod názvy jako WCry, WNCry, WannaCry, WanaCrypt0r a WannaCryptor. Wana Decrypt0r 2.0 byl poprvé zaznamenán 12. května 2017, kdy zaútočil na španělskou Telefonicu, portugalský Telecom a nemocnice NHS v Anglii. Po úspěšných útocích se však počítačoví zločinci zamířili na ruské, ukrajinské a tchajwanské uživatele počítačů. Více než 200 000 uživatelů ve 150 zemích už trpí touto kybernetickou infekcí a bylo požádáno o zaplacení 300 dolarů za vrácení dat. Podle nepotvrzených údajů mohli autoři škodlivého softwaru během prvních tří dnů distribuce obdržet 38 000 dolarů. Bohužel se očekává nárůst počtu útoků. Pokud jste se však s tímto kybernetickým škůdcem již setkali, neměli byste se řídit příkazy hackerů! Nejdůležitějším úkolem po útoku je odstranění Wana Decrypt0ru. Zkontrolujte postižené zařízení pomocí programu ReimageIntego nebo jiného programu pro odstranění škodlivého softwaru. Tento krok je zásadní pro ochranu počítače před poškozením systému nebo instalací jiného škodlivého softwaru.\nWana Decrypt0r 2.0 ransomware se zaměřuje na nejoblíbenější typy souborů. Takže po útoku jsou všechny obrázky, audio, video, textové a další soubory uzamčené. Jakmile tento ransomware dokončí tento úkol, změní tapetu plochy postiženého počítače a v každé složce, která má zašifrované soubory, zanechá dva soubory – @Please Read Me@ .txt a @WanaDecryptor@ .exe. Tyto soubory nejsou nic jiného než žádost o výkupné. Soubor .exe spouští děsivou zprávu v okně s uzamčenou obrazovkou, která obsahuje dva časovače, které ukazují, kolik času máte na zaplacení výkupného. Kybernetičtí zločinci informují, že oběti soubory mohou obnovit pouze pomocí specifického dešifrovacího softwaru poskytovaného autory ransomwaru. Jak jsme již uvedli, cena obnovy dat je $300. Oběti mohou tento software vyzkoušet a dešifrovat několik souborů zdarma. Jakmile zkontrolují spolehlivost softwaru, musí převést výkupné na poskytnutou adresu Bitcoin. Vývojáři ransomwaru Wana Decrypt0r dávají obětem 3 dny, aby provedli platbu. Pokud oběti nesplní termín, částka výkupného se zvýší. Nicméně, pokud oběti nezaplatí do 7 dnů, podle počítačových zločinců nebudou moci obnovit své soubory už nikdy. Počítačoví zločinci však mohou udělat jednu výjimku. Mohli by jednat s „chudými“ obětmi a prodloužit termín zaplacení výkupného až na 6 měsíců, nicméně taková štědrost by neměla být oslavována. Bez ohledu na to, co autoři ransomwaru slibují, neměli byste se na ně spoléhat, je lepší odstranit Wana Decrypt0r 2.0 ze zařízení a hledat alternativní metody pro obnovu dat, než riskovat ztrátu peněz. Ikdyž zaplatíte výkupné včas, počítačoví zločinci vám nemusí umožnit obnovení dat, protože mají zájem pouze o podvodné peníze.\nNa ovlivněném zařízení provede Wana Decrypt0r změny v adresářích /Windows a /windows/system32. Tyto změny umožňují ovlivnit všechna zařízení připojená ke stejné síti. Proto je po útoku důležité odpojit infikovaný počítač od sítě. Navíc ransomware také vymaže stínové kopie svazků, které jsou pro obnovu dat rozhodující, zakáže obnovení po spuštění systému Windows a vymaže historii zálohování systému Windows Server. Takže použití alternativních způsobů obnovy dat je téměř nemožné. V současné době je jediným možným způsobem dešifrování dat použití záloh. Pokud je nemáte, buďte trpěliví. Bezpečnostní experti pracují na nástroji pro dešifrování. Mezitím musíte Wana Decrypt0r odstranit a počkat na spolehlivý dešifrovací nástroj.\nWana Decrypt0r infikoval 100 000 počítačů po celém světě\nWana Decryptor ransomware se šíří pouze mezi počítači se systémem Windows. Nemůže mít vliv na systém Mac OS X. Ransomwarová infekce se může do počítače dostat prostřednictvím chyby zabezpečení EternalBlue nalezené v systémech Windows Vista, 7, 8, 10 a Windows Server. Bez ohledu na to, že společnost Microsoft tuto chybu opravila v březnu, je zřejmé, že ne každý z uživatelů a tomu věří a chybu opravil. Pokud jste neobdrželi opravy od Microsoft indexované jako MS17-010, CVE-2017-0146 a CVE-2017-0147, mohli by hackeři využít EternalBlue exploit k infiltraci počítače a infikovat ho s WannaCry. Stále není známé, zda hackeři stále používají spam k šíření tohoto malwaru. Vezměte však v úvahu, že po kliknutí na infikovanou přílohu e-mailu, který se prezentuje jako zpráva z banky nebo podobného orgánu, můžete být nakaženi virem ransomware. Mezitím se uživatelům operačního systému Windows doporučuje aktualizovat operační systém společně se softwarem nainstalovaným v zařízení. Mohlo by to pomoci vyhnout se ransomwarovým útokům.\nChcete-li odstranit Wana Decrypt0r, musíte se zbavit každého ze jeho souborů. Doporučujeme k tomu používat aktualizovaný anti-spyware, protože byste museli být profesionálové, abyste tyto soubory našli ručně. Pokud jste nakaženi, použijte k opravě počítače po útoku virem Wana Decryptor program ReimageIntego, SpyHunter 5Combo Cleaner nebo Malwarebytes. Samozřejmě, protože se jedná o ransomware, vždy myslíte na obnovení souborů. Za tímto účelem byste měli používat zálohy dat, které byste měli ukládat na oddělených místech (externí pevné disky, cloudy apod.), nikoli v počítači. Pokud však potřebujete jiné řešení, protože nemáte záložní soubory, zkuste použít níže uvedená řešení pro obnovu dat.\nNávod na ruční odstranění viru Wana Decrypt0r\nChcete-li odstranit Wana Decryptor pomocí nouzového režimu se sítí, postupujte podle následujících kroků. Měli by vám pomoci virus odstranit před skenováním.\nOdstraňte Wana Decrypt0r pomocí System Restore\nChcete-li virus odstranit pomocí programu Obnovení systému, pečlivě proveďte tyto kroky:\nKdyž se objeví nové okno, klepněte na tlačítko Next a vyberte bod obnovení, který označuje dobu před infiltrací Wana Decrypt0r. Poté klikněte na Next.\nPo obnovení systému do dřívějšího data, si stáhněte a zkontrolujte počítač pomocí programu ReimageIntego a ujistěte se, že odstranění Wana Decrypt0r proběhlo úspěšně.\nNávod uvedený výše má pomoci odstranit Wana Decrypt0r z počítače. Chcete-li obnovit zašifrované soubory, doporučujeme použít podrobný návod připravený bezpečnostními odborníky z odstranitvirus.cz.\nV současné době je jediným bezpečným a efektivním způsobem obnovení zašifrovaných souborů použití záloh. Pokud je nemáte, zkuste alternativní možnosti uvedené níže.\nPokud byly vaše soubory zašifrovány virem Wana Decrypt0r, můžete použít několik metod k jejich obnovení:\nPoužijte nástroj Data Recovery Pro k dešifrování zašifrovaných souborů\nChcete-li použít nástroj Data Recovery Pro k dešifrování zašifrovaných souborů, postupujte podle níže uvedených kroků:\nSpusťte jej a zkontrolujte počítač pro soubory šifrované ransomwarem Wana Decrypt0r;\nPoužijte funkci předchozích verzí systému Windows k obnovení souborů zašifrovaných programem Wana Decrypt0r 2.0\nFunkce předchozí verze systému Windows vám může pomoci vrátit soubory zpět. Ovšem funguje pouze v případě, že byla v počítači před infiltrací ransomwaru povolena funkce Obnovení systému. Pokud byla tato volba povolena, postupujte podle následujících pokynů:\nWana Decrypt0r decrypter zatím není k dispozici\nA nakonec byste také měli vždy myslet na ochranu proti crypto-ransomwarům. V zájmu ochrany počítače před Wana Decrypt0r a dalšími ransomwary použijte renomovaný anti-spyware jako je například ReimageIntego, SpyHunter 5Combo Cleaner nebo Malwarebytes\nSeznam problémů typu Viry souvisejících s Wana Decrypt0r ransomware virus\nWannaCry stále šíří spoušť po celém světě - Honda, RedFlex mezi oběťmi 2017-07-10