Aljaška (léto 2001) | vitfo.cz\nTo byl teda pěkně dlouhý den (14.06.01). Vstával jsem ve dvě ráno, vyjel s Dankem z Opavy a spát jsem šel po 23. hodině – New Yorkského času. Ale popořádku. Ve tři ráno nám jel z východního nádraží v Opavě vlak do Ostravy Svinova. Tam jsme potom 15 minut čekali na IC do Prahy. Pěkný vlak, pohodlný a tichý. Jelo se dobře. Většinu cesty jsme prospali a v Praze jsme byli na čas. Metrem přestup u Muzea a na Dejvickou. Pak autobusem 119 na Ruzyň. Tak jsem poprvé viděl letiště Praha – Ruzyně. Ze začátku mi připadalo obrovské, ale za chvíli jsem se „aklimatizoval“ a zjistil, že orientace není složitá. Jak jsem měl možnost v tento dlouhý den porovnávat, tak Ruzyň patří k malým letištím. Z hlášení, jak na nádraží tak na letišti, jsme měli radost, protože angličtina v nich byla srozumitelná a my všemu rozuměli.\nSraz se Servusem (agentura, která nám zprostředkovala víza a pracovní povolení) jsme měli v 10 hodin u přepážek cestovních kanceláří. Praha – Curych, let se společností Swissair, letadlo Airbus 319. Seděl jsem téměř u okýnka. První let takového typu pro mne. Trval necelou hodinu. Užíval jsem si ho. Jen start a přistání mi trochu zamávali se žaludkem. Curych – asi 3,5 hodiny čekání. Chvilku jsme se orientovali, a pak šup do kuřácké části. Danek si vytvářel nikotinovou zásobu na mezikontinentální let a já obcházel butiky. Nejčastěji tu byly na prodej švýcarské hodinky a čokolády.\nPři čekání se s námi dal do hovoru jeden starší američan s manželkou. Nejdříve na nás spustil s cigaretou v puse. Vyndal ji když zjistil, že máme problém i s běžně artikulovanou angličtinou, natož s angličtinou vyslovovanou skrz cigaretu. Vůbec nám ze začátku nevadilo na co se ptal. První odpověď byla: „to Alaska“ a druhá: „salmon“. Po těchto odpovědích začal mluvit pomalu a zřetelně. Nastoupili jsme do letadla A-330 a se stejnou společností letěli na New Yorkské letiště Newark. Na každé sedadlo připadala jedna televize. LCD panel s možností výběru pěti filmů, písniček, zpráv a her. Let trval asi 8 hodin. Podíval jsem se na dva filmy, pustil si pár písniček, sledoval zprávy o stavu letu, pospával a nudil se.\nPo příletu na Newark International Airport proběhlo bezproblémové vyřízení formalit. Vybaven zkušenostmi z filmů a knih jsem očekával, že za každým rohem uvidím stát skupinky nápadně nenápadných tajných agentů, kteří budou bedlivým zrakem střežit vstup do své milované země. A ono nic. Připouštím však, že je možné, že byli tak tajní, že si jich mé nezkušené oko nevšimlo. Kdo na nás však čekal byli lidé z agentury. Po drobných zmatcích, bez kterých se podobná akce nikdy neobejde, jsme se všichni našli a nastoupili do autobusu. Ještě před tím jsem dostal nové IAP 66 s možností pracovat od 14.06.01. Projížděli jsme stmívajícím se NY. Zavezli nás na Columbia University a předali plastikové karty, tj. klíč od pokoje. Osprchoval jsem se, rozbalil batoh – od Ruzyně zabalený v igelitovém obalu proti poškození a kolem půl jedenácté šel spát.\nRáno jsme odevzdali karty od pokojů a dostali poukázky na snídani. Ta byla před osmou. Bohatá a sytá. Trochu jsme se s Dankem prošli a zjistili kde je nejbližší cestovní agentura s prodejem letenek. Jak já, tak i Danek, jsme měli letenku pouze do NY a k tomu neuvěřitelnou jistotu, že si po vyřízení všech dokladů a potvrzení, seženeme levné letenky na Aljašku, nejlépe ještě na ten daný den. S nákupem letenek a létáním jsme zkušenosti neměli a představovali si to jako Hurvínek válku. Orientation (základní informace) byla v deset nula nula. Vyplnili jsme dotazníky a poslouchali přednášku o tom co a jak dělat a nedělat v USA. Za hodinku a půl bylo po všem. Pak začalo čekání na Social Security Number (číslo, které musíte mít, pokud chcete v Americe pracovat). V cestovní agentuře zavírali ve tři. Odešli jsme si tedy koupit letenku a že o Social zažádáme až pak (před námi čekala spousta lidí). V cestovce byla překvapivě taky řada. Danek zůstal tam a já občas odběhl zjistit stav v řadě na Number. Aby to nebylo tak lehké, tak jsme si do tří museli odnést zavazadla z Columbia Univerzity. Byly schovány ve společenské místnosti na patře. Letenky pro odlet ještě toho dne, směr Aljaška, měli za 800USD (tolik jsme neměli), na druhý den za 720 a nejlevnější byly na pondělí ráno za 540USD. Ty jsme na konec po dlouhém rozvažování koupili. I tak byly o více než sto dolarů dražší, než jsme si představovali.\nBylo před půl třetí, když jsme rozčarovaní došli před Hall, kde se vydávalo Social Security Number. Nechtěli nás pustit dovnitř, že prý se Number vydávalo do dvou. Znovu vydávat se bude v pondělí od sedmi. To byl čas, kdy už jsme měli letět. Nakonec se nám je podařilo přemluvit a pustili nás dovnitř. Bylo tam už jen pár lidí. Hned jsme dostali čísla a rychle jsme vypadli. Zašli jsme si pro bagáž a posadili se nešťastně před universitu. S takovým průběhem jsme nepočítali. Letenky stály o dost více, než jsme čekali a navíc jsme museli nějak přežít tři dny a dvě noci. Zorganizovali jsme tedy bojovou poradu a začali počítat peníze. Když Danek začal počítat čtvrťáky a div ne centy, podívali jsme se na sebe a rozesmáli se. Všechno nějak zvládnem. Hlavně neztratit klid a smysl pro humor.\nV New Yorku jsme bydleli v hostelu hned vedle Central parku (Jazz on the Park Hostel). Během těch pár vynuceně volných dnů jsem si pěšky prošel skoro celý Manhatan. Letenka, kterou jsme si koupili byla sice nejlevnejší, ale také nejkomplikovanější. Pokud si dobře pamatuji, tak jsme přestupovali ve Fenixu a Seatlu. V Anchorage jsme si koupili snídani v McDonaldu a šli hledat místo, kde staví autobus do Sewardu. Tam jsme se setkali s dalšími česky a slovensky mluvícími.\nHned po příjezdu do fabriky bychom nejradši začali pracovat. Chudí studenti s posledními dolary v kapse. Avšak zrovna v době našeho příjezdu nebylo tolik práce, kolik jsme si představovali. Z toho pak pramenilo zklamání a špatná nálada ba i závist těm, kteří měli o pár pracovních hodin víc. Časem jsme se oťukali a též sezóna se rozběhla na plné obrátky.\nNejdříve jsem pracoval na lince, na jejímž začátku se ryby zabily. Já jsem prováděl čištění se „lžící“. Zabité a vyvrhnuté ryby jely na páse a my jejich vnitřky jakousi škrabkou (lžící) čistili od krve. Dále pak se ryby myly, vážily a třídily. Dávaly na plechy, ty se zasunovaly do „raků“ a ty se pak pomocí vysokozdvižných vozíků převážely do mražáku. Podle mne práce na škrabce patřila k těm nejtěžším. Při práci jsme stáli na rohožkách, které nás alespoň částečně izolovali od studené a mokré podlahy, ale ani to nezabránilo, abysme neměli ledové nohy. Neustále na nás kapala voda a teplota se pohybovala mezi 10 – 15 stupni. I když jsme se dobře oblékali a měli i nepromokavé pláštěnky a klasické gumáky bylo nám zima. Nehledě na to, že jsme tuto práci dělali někdy i 13 hodin. Naštěstí byla co dvě hodiny desetiminutová přestávka, kdy jsme se mohli trochu zahřát u horkého čaje a sladkých sušenek. Pamatuji si, že jsem se občas v noci budil křečí, kterou jsem dostal do prstů. Ono svírat škrabku mnoho hodin denně a pracovat s ní nebyl žádný med, nehledě na bolest v kříži.\nKromě pracovního oblečení (žlutý pláštěnkovitý nepromokavý vršek a k tomu ze stejného materiálu kalhoty téže barvy) jsme ještě pro lepší vzhled nosili špunty do uší, síťku na vlasy a čím déle jsme v Sewardu byli tím více lidí nosilo i síťku na vousy. Vzhledově jsme byli neodolatelní. To však nikomu nevadilo. Hlavní byla práce.\nPo nějaké době jsem přestal pracovat na lince a přešel na „balírnu“. Tam se, nyní již zmrazené ryby shazovali z plechů, nechali se projít vodou (vytvořil se na nich ledový povlak), protřídily se – občas se tam zamotal jiný druh (díky tomu jsem se naučil rozpoznávat pět druhů lososů) a balily se do sáčků či do krabic a nakládaly do kamiónů. Prázdné plechy v racích nám vozíčkáři (řidiči vysokozdvižných vozíků) vozili na určené místo, kde jsme je umývali proudící horkou vodou. Jednou, to vozíčkář neodhadl a cirka dvouset kilový rak na mne převrátil. Minul mne jen o chloupek. Měli jsme i vážnější zranění. Jednomu z Čechů usekl stroj, do kterého se podávaly ryby, kousek prstu. Práce v „balírně“ byla docela dobrá a hlavně jí byl dostatek. Jeden týden jsem mi podařilo odpracovat 105 hodin. Začínali jsme na 7 dolarech za hodinu. To se pak postupně zvyšovalo podle počtu odpracovaných hodin. Já se myslím nakonec dostal na 7,50USD. To platilo pro 40 hodin týdně. Co bylo navíc byl přesčas a ten byl za jeden a půl násobek.\nPo balírně jsem pracoval v konzervárně. Stroj cpal ryby do plechovek a my se snažily okraje, pokud byly špinavé, očistit (pokud byly na okraji kousky ryby, stávalo se, že plechovka nebyla správně uzavřena a její obsah se kazil). Linka, na které jsem pracoval byla velmi moderní, výkonná, ale též dosti poruchová. Při jedné poruše trvající přes hodinu jsem si na ní zdříml. Pokud někde nebylo co dělat, snažili jsme se najít práci někde jinde. Proto taky téměř každý vyzkoušel hodně různých pozic. Co si pamatuji, tak jsem ještě pomáhal s kaviárem, uklízet linku, ukládat plechovky. Jednou jsme měli požární poplach – cvičný. Vyhnali nás, i v našich slušivých kostýmech před fabriku na sluníčko. Vypadali jsme jak banda bláznivých žlutých tučňáků.\nPostaráno o nás bylo dobře. Během krátkých svačin jsme měli vždy přichystány cookies. Jinak se pro nás vařilo. Obědy a večeře po 3,5 dolaru. Dostatek masa a přílohy formou švédských stolů (přílohou myslím i kompoty, saláty, a zmrzlinu). Ubytování bylo zdarma ve stanech s podlážkou, společné sprchy a záchody. Pro ty náročnější byla možnost jakýchsi ubykací. Ty už byly ale placené. Od stanů do fabriky to bylo jen okolo dvouset metrů. Fabrika byla samozřejmě v přístavu na nábřeží a kousek od nás kotvily velké záoceánské parníky. Párkrát se na nás připluli podívat i tuleni.\nKoncem srpna, kdy už se sezóna blížila ke konci (někteří odjížděli, jiní zůstávali – ale už neměli tolik hodin), nám společnost připravila raut (rozlučkový večírek). A stál za to. Dopoledne odvážlivci plavali v moři před fabrikou a večer bylo pohoštění. I české pivo objednali. Zapomněli ale na pípu, takže se v bečce udělala jedna díra nahoře, druhá dole a pivo se nalévalo. Bohatá hostina. Plno ovoce, masa atd. A venku se peklo barbeque. Když si člověk představí, že to museli všechno na Aljašku dovézt, klobouk dolů. Losovali se i věcné a peněžní ceny. Pokud jste určitou dobu nezaspali do práce, byli jste zařazeni, a v případě, že vás vylosovali, jste točili kolem štěstí. Já jsem vyhrál 500 dolarů. Byla i soutěž ve zpívání. Všichni čechoslováci (mohlo nás tam být tak 70) spustili „Kde domov můj“ a „Nad Tatrů sa blízká“ až běžel mráz po zádech. Američané a mexičané, kteří tam s námi pracovali, ztichli a i po skončení zpěvu bylo nějakou dobu ticho, než všichni strávili ten zážitek. Asi tak nějak musela na křižáky působit píseň „Ktož sů boží bojovníci“. Když už jsem zmínil mexičany, kterých tam pracovalo požehnaně, vybavila se jedna veselá příhoda. Nevím čím to je, ale byli velmi nadaní na jazyky. Když jsme se mezi sebou bavili česky a slovensky, poslouchali a dokázali si zapamatovat dost výrazů, zvláště těch, které jsme při mluvě používali nejčastěji. A to byla převážně sprostá slova. Navíc měli i vynikající výslovnost. Na některé fráze se nás ptali a učili se je na zpaměť. Jednou ráno u píchaček seděla dvojice mexičanů a každého čechoslováka se ptala: „Jak se máš?“. Každý byl tak potěšen a příjemně překvapen, že odpověděl: „Dobře. A jak se máš ty?“ a následovala nečekaná odpověď: „Na piču.“. Jednomu z mexických řidičů vysokozdvižného vozíku se tak zalíbilo jedno české slovo, že celý den jezdil a hlasitě pokřikoval: „Kurva, kurva“.\nVe fabrice byla kromě kuchyňky a jiných prostor i místnost s televizí, telefony a skříňkami, kterou jsme používali jako převlékárnu. Ke skříňkám jsme nafasovali visací zámky na číselnou kombinaci. Převážná většina z nás viděla něco takového poprvé. Na zámku bylo otočné kolečko, kterým se volila správná kombinace. Zámky byly už postarší, takže se občas nerozevřeli ani po zadání správných čísel. Někdy po ránu bylo tedy možno potkat nešťastníka, kterak v době, kdy by měl už být převlečený a značit svůj příchod na píchačkách, marně zápasí se zámkem, kope do skříňky a sprostě nadává na vše americké, za chápavých pohledů těch šťastnějších. Z této místnosti jsme také telefonovali domů pomocí předplacených karet. Těch byla ale velká spousta, takže najít tu s nejlevnějším tarifem do České republiky se rovnalo zázraku. Po několika týdnech hledání a zkoušení se nakonec dalo domů volat docela levně.\nBěhem sezóny jsme moc času neměli, ale pokud byl, snažil jsem se podívat po okolí. Asi 20 km od nás byl národní park s ledovcem. Tam jsme si s dalšími dvěma kamarády zajeli na krátký výlet. Les protkaný stezkami, kopce s nádherným výhledem do okolí, ledovec a tabulky s varováním, co dělat v případě setkání s medvědy. Ty jsme poprvé zahlédli na jednom z řídce zalesněných svahů asi padesát metrů od nás. Pak se nám ztratili. Vydali jsem se po ztezce, přibližným směrem k místu, kde jsme je naposledy viděli, když tu se znenadání začali prodírat z lesa pár metrů od nás. Byli to černí medvědi a zdaleka nedosahovali rozměrů známých kodiaků. I tak ale vzbuzovali úctu. I přes varování, že před medvědem se nemá utíkat, jsem zůstal na pěšině sám. Byli na turisty zvyklí a ani se na mne nepodívali. Do parku i z parku jsme se dostali stopem. Příroda je tam úchvatná a to nemluvím jen o tomto parku. Nalevo od stanu, kde jsme bydleli, hory se sněhem pokrytými vrcholy. Napravo totéž. Kousek od nás začínal Tichý oceán. Na pár z těch kopů jsem si vylezl a pokud jde o Tichý oceán, zaplatil jsem si 6 hodinový výlet lodí, během něhož jsem viděl kosatky, tuleně a další ledovce.\nTěsně před tím, než jsem skončil s prací a začal cestovat, vydal jsem se ještě se dvěma dalšími Čechy na dvoudenní tůru do pevnosti (bunkru) z druhé světové války. Ze Sewardu jsme šli několik kilometrů podél moře směrem ke konci poloostrova. Cesta podél moře byla ale schůdná pouze při odlivu. Ten jsme nevystihli úplně přesně, a tak jsme některé úseky překonávali skoky z jednoho skalního výstupku na druhý. Když jsme na výlet vyráželi, bylo docela dobré počasí. To se ale během několika hodin změnilo. Začalo pršet a čím dál tím hustěji. K večeru jsme zcela mokří dorazili k bunkru. Byl na kopci nad mořem a mlžným dešťovým oparem z něj bylo vidět pár menších ostrovů a dál už jen širý Tichý oceán. Vstup byl volný, takže jsme v něm přespali. Pršelo celou noc a následující ráno.\nCesta zpět se proměnila ve vodáckou výpravu. Ze stezek se staly potoky, z potůčků řeky. Ani s dobou odlivu a přílivu jsme si už nedělali starosti. Celou cestu zpět jsme se brodili sladkou nebo slanou vodou. Po kotníky, po kolena a jednou dokonce i po pás. Mokří, prochladlí a s úsměvem dobyvatelů jsme se šťastně dočvachtali do fabriky a následně do svých stanů.\nSvět je skutečně malý. Můj spolužák ze střední mi vyprávěl o svém spolubydlícím na kolejích, Marvinovi, a toho jsem v Sewardu potkal. Právě on přišel s nápadem, sjet na kánoích řeku Gulkana. On s přítelkyní Zuzkou já s Tomášem. Plán byl takový, že vyrazíme po dvojicích a v danou hodinu daný den se počkáme na určeném místě. Rozloučili jsme se s kolegy z práce a našimi šéfy a stopem vyrazili s Tomem do Anchorage. Tam jsme v Wallmartu nakoupili potřebné vybavení a jídlo a přespali v našem, právě pořízeném stanu, v lesoparčíku ve městě. Další den jsme, opět stopem, pokračovali k místu srazu. Krajina, kterou jsme projížděli, se nedá popsat, ta se musí vidět. Při stopování jsme měli střídavé štěstí. K večeru nám zastavil asi tak padesátiletý muž, Roger, který nás nejen svezl pěkný kus, ale protože se už začínalo stmívat, nabídl nám i ubytování. Z hlavní cesty, po které jsme jeli, odbočil na jakousi vedlejší cestu hlínovitě štěrkovitého typu, po ní pokračoval asi tak dvacet kilometrů naprostou pustinou, aby pak zaparkoval v křoví. Vystoupil, otevřel kufr, vytáhl revolver, obul si holínky a vedl nás dalších pětadvacet minut divočinou zkrz mokřad do svého srubu. Dřevěná budova a před ní dvě jezírka,stromy, keře, kleč a tráva. Vedle domku měl postavenou i saunu a vedle ní zaparkovaný sněžný skůtr. Zima je prý dlouhá, teploty po ránu padají až k mínus čtyřiceti a jedinou možností jak se tedy dostat do civilizace je skůtr. Zeptal jsem se ho, jakže že se jmenují ta dvě jezera. Zamyslel se, zeptal se nás na jména a pak řekl, že jedno je Vit´s lake a druhé Tom´s lake. Společně jsme si něco ukuchtili a vlezli do sauny. Všude kolem klid, ticho a měsíc v úplňku ozařoval, pro středoevropana, tak cizí, ale přesto tak vzrušující a lákavou krajinu.\nRáno nás zavezl zpět na hlavní silnici a ještě si pěkný kousek zajel. Na Aljašce je pouze jedno velké město, Anchorage. Potom zde najdete několik menších s pár tisíci, zřídka desetitisíci, obyvateli. Zbytek nepočetného osídlení je pak rozprostřen na obrovské ploše. Pokud je tedy na mapě, zaznačeno cosi jako městečno, může to znamenat něco jako malou, velmi malou, vesnici a osada zaznamenaná na mapě o měřítku 1 : 4 000 000, se může skládat jen z několika domů a obchodu. Ještě s časovou rezervou jsme dorazili na místo určení – Tangle Lakes Lodge. O něco později přijeli i Marvin se Zuzkou.\nTeď už si přesně nevzpomínám, jestli jsme se plavili pět, nebo šest dnů. Nikdy jsem v kanoi neseděl, naštěstí Tomáš byl zkušený vodák a dobrý instruktor. Za celou dobu plavby jsme se ani jednou nepřevrátili, pouze jednou jsme měli na mále. Ze začátku nás čekalo pádlování po jezerech. Potom jsme museli přenést lodě přes několika set metrů dlouhý úsek souše (přes kopec). Pak po pomalu tekoucí řece až po docela velkou divočinu s kameny a silným proudem. V paměti mi ukvěla ta úmorná dřina celodeního pádlování, chlad, vlhko a příroda, která za všechno to strádání stála. Průzračná voda plná mrtvých a umírajících lososů, bobři, kteří se na nás připlavali podívat, rozlehlé pláně sřídané hustými lesy a to vše v barvách začínajícího podzimu. Během celé plavby jsme potkali pouze pět lidí. Úspěšně jsme dorazili do cíle, naposledy přespali u břehu řeky, která nám po několik dní dělala nerolučnou společnici, vrátili kánoe a opět se rozdělili do dvojic. Marvin s Luckou spěchali zpět do Anchorage na let do New Yorku a my dva s Tomášem jsme se rozhodli podívat se k jednomu z ledovců.\nTen, který jsme si vybrali, se jmenoval Maclaren. Nejdřív jsme se, zase stopem, dostali k Maclaren River Lodge, tam si dali pár aljašských piv s příznačným názvem Alaskan, přespali ve stanu na kopci s výhledem do krajiny a ráno vyrazili k ledovci. Azurově modrá obloha, na horizontu se tyčící bílé vrcholky hor a žluto červeně hnědá tráva zbarvující okolní krajinu. Několikrát jsme se brodili přes potoky a jezírka. Ty braly vodu z tajícího sněhu a ledovce a byli vražedně studené. Něco popoledni jsme došli až k zasněženým kopcům, kde začínal ledovec. K večeru jsme se vrátili zpět na místo, odkud jsme ráno vycházeli.\nJedenáctého září dva tisíce jedna. Stopem směr Anchorage. V té době znalost angličtiny u mne ani u Tomáše nebyla nejlepší, a tak nám nějakou dobu trvalo, než jsme od těch co nás vzali, pochopili, co se děje. Po Denali Highway až na dohled Denali National Park a pak na jih do Anchorage. Jedním slovem řečeno, krajina byla fantastická.\nUbytování v Anchorage bylo vyřešeno, protože kamarádi od Toma, také čeští studenti, si našli po ukončení lososí sezóny v Sewardu práci v tomto městě a mě nabídli, že s nimi mohu ty dva dny, co mi zbývali do odletu, bydlet. Po dvou dnech jsem se sice na letiště vypravil, ale v té době ještě komerční spoje nelétaly. Odletěl jsem až o týden později. Čas jsem trávil sledováním televize, čtením novin, na internetu v knihovně a procházením se po tomto rozlehlém městě. Poslední večer mi bylo řečeno, že bych mohl také přispět na bydlení, a že ta nabídka se týkala jen těch dvou dnů a nepočítala s mým delším pobytem. Trochu mne to překvapilo, protože ostatní narozdíl ode mne vydělávali a žádné náklady, snad kromě vody a elektřiny, se mnou neměli. Chyba ale byla pravděpodobně i na mé straně, protože jsem se jich po neúspěšném návratu z letiště na nic neptal a bral to, že mne tam dalších pár dnů nechají, jako samozřejmost. Nicméně jsem přispěl, ale poslední noc jsem strávil v nedalekém parku, kde mi společnost dělala pasoucí se losice, která si tam zaběhla z nedalekých kopců.\nProč jsem to však uvedl je, že jsem potom v tom stavu a oblečení v jakém jsem se probudil, letěl první třídou přímým letem až do New Yorku. Jelikož let, na který jsem měl letenku a na který jsem se dostavil, se nemohl ze známých příčin uskutečnit, zařizoval jsem si nový termín odletu komunikací s tou leteckou společností přes intenet a jakousi souhrou náhod mne pak posadili do první třídy. Jídlo bylo dobré, letušky pohledné a usměvavé a já zarostlý ve vojenských kalhotech, vysokých botách a oblečení do divočiny. Asi mne považovali za potrhlého milonáře. V letištní hale v Anchorage jsem potkal dalšího mladého čecha, který si na Aljašce vydělával prací v cirkuse a teď se taky vracel zpátky domů. Z New Yorku přes Frankfurt do Prahy.


MEZINÁRODNÍ LOGISTICKÁ KONFERENCE SPEEDCHAIN | 108 AGENCY\nMezinárodní logistická konference SpeedCHAIN je největší akcí svého druhu v regionu střední Evropy. Každý rok se v pražském Břevnovském klášteře sejde téměř 700 osobností ze světa logistiky. Tento rok se uskuteční již 15. ročník konference.\nPosláním konference SpeedCHAIN je podílet se na utváření a rozvoji moderní české logistiky a její efektivní integraci do regionální logistiky středoevropského regionu ve vazbě na společný evropský trh.\nVíce informací na stránkách akce: https://www.speedchain.eu/cz/


Stranické preference – únor 2012 | Stem.cz\n» Stranické preference » Stranické preference – únor 2012\nStranické preference – únor 2012\nTisková zpráva STEM 9. 3. 2012\nNa přelomu února a března 2012 preference ukazují, že do parlamentu by se dostaly jen čtyři politické strany. ČSSD získává, TOP 09 ztrácí. Ve volebním modelu by levice nyní získala 125 mandátů. Podíl nerozhodných je stále vysoký a zvýšil se i podíl těch, kteří nejsou ochotni jmenovat žádnou stranu.\nCitovaný výzkum STEM byl proveden metodou kvótního výběru ve dnech 22. 2.- 2. 3. 2012 na souboru 1096 dotázaných reprezentujících obyvatelstvo ČR starší 18 let. Statistická chyba u tohoto souboru se pohybuje kolem ± 1,5 procentního bodu u menších stran, u větších stran kolem ± 2,5 procentního bodu.\n(údaje za přelom února/března 2012; otevřená otázka – bez použití karet s názvy stran)\nHypotetické počty mandátů v únoru 2012\n← Důležitost jednotlivých typů voleb, vč. volby prezidenta republiky\nSpokojenost občanů s politickou situací a s prací vlády, parlamentu a prezidenta →


Každý centimetr prostoru navíc může přijít vhod. A při rekonstrukci koupelny v panelovém domě to platí dvojnásob. Ve spolupráci se společností Sanitec jsme pro vás připravili deset tipů, jak vyzrát na omezený prostor a dopřát si koupelnu, která bude nejen praktická, ale v níž také bude každé unavené tělo rádo relaxovat.\n1. Do koupelny patří umyvadlo, i do malé koupelny doporučujeme minimální šířku 50 cm nebo vhodně zvolené rohové umyvadlo. Snadnou údržbu zajistí povrchová úprava, která omezí usazování nečistot – je nabízena nejen pro umyvadla či WC, ale také pro sprchové kouty.\n3. Prostor pod umyvadlem by bylo škoda nevyužít, do skříňky pod umyvadlo se vejde spousta nezbytností. Ideální je skříňka s dvířky, aby se dala zavřít. Závěsná skříňka umožní snadné vytření podlahy. Ne každá skříňka pasuje pod každé umyvadlo – vyplatí se navštívit odborníky, kteří pomohou nejen se skříňkou, ale vyberou také vhodné zrcadlo a vyřeší dostatečné osvětlení koupelny.\n8. Chcete ve sprše relaxovat? Základem je pohodlné sklopné sedátko a vhodně umístěné madlo, které ocení nejen starší členové domácnosti. Sprcha se však dá vybavit i tryskami, osvětlením, rádiem, dokonce speciální televizí…\nKeramag uvedl v roce 2011 novou sérii koupelnové keramiky a nábytku pod názvem iCON xs, jedná se o speciální sérii do malých koupelen pro hosty. Umyvadlo s odkládací plochou, rozměr 53 x 31 cm stojí 5850 Kč, skříňka pod umyvadlo 52 x 42 x 30,8 cm je za 12300 Kč, postranní prvek za 11400 Kč a polička za 2400 Kč. Zrcadlo s osvětlením s rozměry 37 x 110 x 4,4 cm za 13500 Kč. Závěsný klozet má délku jen 49 cm a stojí 8670 Kč, klozetové sedátko je od 3348 Kč.\nUmyvadlo KOLO Twins odpovídá současným designovým trendům. Se svojí šířkou 50 cm se pohodlně vejde i do menší koupelny a může být kompletováno se skříňkou na několik způsobů: v setu, kde tvoří ucelenou kompaktní formu; s dekorativním panelem nebo s nerezovou krytkou sifónu. V získaném prostoru mezi umyvadlem a skříňkou se tak dodatečně nabízí odkládací prostor. Praktické je i členění zásuvky ve skříňce – koupelnové potřeby jsou přehledně uspořádané a do zásuvky se vejdou i vyšší lahvičky. Cena koupelnové sestavy umyvadlo KOLO Twins 50 x 46 cm a zásuvka s mechanismem tichého dovírání: 8280 Kč.\nUmyvadlová skříňka ušetří hodně místa. KOLO Rekord umyvadlo nábytkové s otvorem pro baterii, rozměry 50 x 41 cm za 1344 Kč. Závěsná skříňka pod umyvadlo, rozměry 36 x 58 x 26 cm za 2223 Kč, nábytkové nožičky 206 Kč za kus. Závěsný klozet s hlubokým splachováním (délka jen 52 cm) za 2028 Kč.\nOpravdu malou koupelnu je vhodné vybavit sprchovým koutem. Rozměr vaničky 80 x 80 cm vyhoví potřebám i velmi omezených prostor, na výběr je mezi pravoúhlým a čtvrtkruhovým řešením. Novinkou vyhovující současným designovým trendům a technologickému pokroku je sprchový kout KOLO First. Vanička First stojí od 3546 Kč, sprchový kout First od 6415 Kč.\n<< Nebojte se rekonstrukce panelového bytu Axor Bouroullec: Jako velká abeceda z perfektních písmen >>


Získejte až 100 000 Kč pro svou školu na příští školní rok z nového grantového programu Nadace O2. Přihlaste se do 13. 5. 2019! - JSI :: Oficiální stránky\npřidáno: 15. 4. 2019 5:00, autor: Janek Wagner\nVěděli jste, že až 40 % dětí se už někdy v živote setkalo s kyberšikanou? Víte, že podle některých odhadů bude drtivá práce budoucnosti spojena s využíváním digitálních technologií? Zapojte se do programu O2 Chytrá škola a rozvíjejte společně s námi digitální gramotnost v ČR.\nSoučástí programu O2 Chytrá škola je nový a stále se rozvíjející vzdělávací portál www.o2chytraskola.cz. Portál je určený učitelům i rodičům a primárně se zaměřuje na online bezpečí a mediální gramotnost. Web je vytvářen ve spolupráci s odborníky na danou problematiku a věříme, že na něm především učitelé najdou mnoho zajímavých materiálů, které jim pomohou se lépe zorientovat v nástrahách a příležitostech digitálního světa, a informace z této oblasti budou předávat dále dětem.\nVíce o grantu naleznete na stránkách www.o2chytraskola.cz/grantovy-program.


Bruce Willis majetek, vypsat osobu online - producenti-online.cz\nEmail: info@producenti-online.cz https://producenti-online.cz/databaze?obor=ucinkujici-m-v&osoba=Bruce%20Willis Sledujeme všechny databáze a rejstříky osob a zveřejňujeme všechny dostupné informace online zdarma. Pokud se k osobě vážou veřejně dostupné dokumenty, zveřejníme je. Pokud vyhledaná osoba figuruje na veřejně dostupném audiovizuálním záznamu (převážně reportáž nebo film), u nás jej můžete přehrát.\nVšichni účinkující Všichni účinkující, reklamy, zobrazit, osoba, Bruce Willis, kompletní informace Všichni účinkující\nreklamy, zobrazit osobu Bruce Willis, kompletní informace online, celý záznam online. reklamy, zobrazit veškeré dostupné informace online o osobě Bruce Willis zdarma. majetek, vypsat online s možností stáhnout nalezené soubory. Bruce Willis nejhledanější osoba za posledních 7 dní…\nPočet zobrazení : 11151 x\nBruce Willis na nalezeném videozáznamu\nPřehrávač je k dispozici také na mobilních zařízeních. pro notebooky a stolní zařízení. Sledujte osoba Bruce Willis online zdarma na Android nebo iOS.PC nebo Mac.\nVšechna dostupná videa a záznamy s osobou Bruce Willis z našich zdrojů a otevřít reklamu v novém okně\nPřehrát všechna videa s osobou Bruce Willis z veřejně dostupných zdrojů\nVyhledat další dostupné informace o osobě Bruce Willis z alternativních zdrojů a otevřít reklamu v novém okně\nZobrazit dostupné informace o hledané osobě Bruce Willis z alternativních zdrojů\nAktuální informace, majetek, funkce, aktivity a historické záznamy o osobě Bruce Willis\nosoba Bruce Willis je …


#51 30. 1. 2014 22:41\na já se na ty chudáky vůbec nezlobím.\nKurňa, to se mi ulevilo...........\nTo nejspis vsem "chudakum"\n#52 30. 1. 2014 22:51\nNa rozdíl od tebe se nad nikoho nepovyšuju\nPovyšovat se = stavět sama sebe výše, vidět se lepší, než někdo jiný. A jestli to tu někdo předvádí, jsi to právě ty.\nTo jsme zase u "duchovniho suterenu" a "predniho Mongolska".\nTakze Axi se jen pohybuje v jine sfere nez ja i kdyz se mijime, oba jsme spravne\nVšak jsem taky nemyslela tebe, Pan Mně je jasný, že na tebe se nikdo nepovýší, i kdyby se vytahoval, jako to pověstný mokrý tričko To jen ve mně bublají moje čistokrevně demokratický pudy všeobecně\n#53 30. 1. 2014 23:20\nTak mne je jedno, zda se nade mne nekdo povysuje a to uplne stejne, jako kdyz se nekdo domniva, ze se povysuji ja.\nKazdy se prece domniva dle sveho rozhledu, kapacity, zkusenosti...\nKazdy proste dela to, co musi\n#54 31. 1. 2014 8:01\n...Vzala mi poslední zbytek iluzí, přidala mi nekonečnou dávku cynismu.\nJa te nachytala na svestkach, Axiku...\nAni jedno totiz neni mozne!!!\nClovek tveho razeni iluze nema a nekonecna davka cynizmu je matematicky nekonecna, je to horizontalni osmicka (nevim, kde je na klavesach) a tim padem neznicitelna...\nHm, jenze ty, jak se tady prezentujes, mas nad tu nekonecnost cynizmu jeste neco navic, vid, Frankenstajne...\nVíš ty co, Dorka? Běž zpátky do kuchyně.\n#55 31. 1. 2014 8:03\n#56 31. 1. 2014 9:09\nNěkteří občané předválečného Německa si také bohorovně mysleli, že ten uřvaný úchyl jejich život neovlivňuje, čekali, až se sám znemožní. Než je poslal do plynu. Nebo na východní frontu. Do těhle kripů (a jejich negramotných voličů) je potřeba kopat okamžitě, při prvním překročení mezí; než stačí změnit pravidla.\nZahledenost do utopickych predstav o idealni spolecnosti vetsinou brani videt v kryplovi s plnou hubou libivych mysleneki krypla.\nJá myslel, že kripl se píše s měkkým. Ale je pravda, že hradní krypl vypadá estetičtěji než hradní kripl.\nObojí je možné - kripl je dle pravidel, krypl je běžně zaužívaný ... jen bych řekla, že s kriplem s měkkým je možná na světě hůř, jak s kryplem počeštělým ...\n#57 31. 1. 2014 9:54\nNemyslíš, že nejlepší to je s kriplem s tvrdým.\n#58 31. 1. 2014 10:04\n... radši žádné kry/iply\n#59 31. 1. 2014 23:42\nTo je zrcadlení, jak v bludišti na Petříně.\nUpravil(a) taonata (31. 1. 2014 23:43)\n#60 1. 2. 2014 9:18\nA ty zpátky do chlíva\n#61 1. 2. 2014 14:40\nto je dobrý, zrovna nedávno mě to napadlo taky.\n#62 1. 2. 2014 21:34\nDneska byla u nás švagrová s tchyní. A nějak jsme se dostali na politiku. A tchyně začala nadávat na Zemana. říkám ji, proč si stěžuješ, vždyt si ho volila. A ona na to, no lituju toho, měla jsem radši volit Karla.\n#63 1. 2. 2014 21:49\nA proč mlátíš do hlavy?\n#64 1. 2. 2014 21:53\nSe mi ten smajlík líbí. Vyjadřuje, že to je někdy na palici. (nikoho nemlátím). Jako fakt nechápu, on jde někdo volit, neví koho, a jde, protože je to blbý nejít a prý důležitá je účast.\nSe švagruškou jsme hovor obrátili na jiný list, nemá cenu o tom diskutovat.\n#65 2. 2. 2014 6:44\nZeman pokračuje v postsovětské diplomacii. Na Hradě přijme i uzbeckého diktátora.\nDnes 76letý Islam Karimov řídí Uzbekistán od června roku 1990, kdy se stal prvním tajemníkem uzbecké komunistické strany. V prvních (a posledních) svobodných volbách v roce 1991 získal 86 procent hlasů a od té doby nepřipouští jakoukoli opozici. Většina politiků, kteří se osmělili mu oponovat, skončila ve vězení nebo v emigraci.\nLidskoprávní organizace popisují děsivé podmínky ve vězeních, včetně potápění podezřelých do vařící vody. Na Pražském hradě ale zřejmě otázka lidských práv nepadne. "Tato otázka bude řešena v konzultacích s ministerstvem zahraničních věcí," uvedl Ovčáček......\nhttp://zpravy.ihned.cz/politika/c1-6164 … diktatora?\n#66 2. 2. 2014 10:45\nPrezident jako obraz demoralizovaného obyvatelstva. Koho dneska v Česku zajímají lidská práva? Nikoho.\n#67 2. 2. 2014 15:44\nDuši, lidi budou remcat furt (někteří), je dost dobře možné, že takto by si povzdechla i kdyby volila knížete\n#68 2. 2. 2014 16:22\nAno ano :jojo)


Aktuální nabídka byty 5+1 Česká denně zásobovaná stovkami realitních kanceláří. Vyberte si byty 5+1 Česká než Vás někdo předběhne.\nKategorie byty 5+1 Česká se neobjevuje v nabídce tak často. Hledáte-li pro sebe, rodinu či přátele byty 5+1 Česká neváhejte ani chvilku a pokud Vás některá z nemovitostí osloví je dobré kontaktovat prodejce či makléře. Většinou je byty 5+1 Česká právě druhem nemovitosti, který je obvykle hledaný a díky menší četnosti v nabídce je hojně poptávaný.\nLevné byty 5+1 Česká\nPrávě hledáte své nové bydlení či jiný druh nemovitosti v kategorii byty 5+1 Česká, pokud v této kategorii nemůžete nalézt vhodnou nemovitosti zkuste i kategorii následující byty 5+1 Česká, a to byty 5+1 na prodej Česká, pronájem bytu 5+1 Česká, dražby bytů 5+1 Česká.\nPokud nalezené nemovitosti v kategorii byty 5+1 Česká nesplňují Vaše představy, rozšiřte své hledání na nemovitosti v následujících kategoriích byty 5+1 Česká, byty 5+1 na prodej Česká, pronájem bytu 5+1 Česká, dražby bytů 5+1 Česká.\nNehledáte byty 5+1 Česká ?\nPokud jste v této kategorii byty 5+1 Česká omylem a hledáte jiný typ nemovitosti zkuste si vybrat z následujících :\nDalší lokality v okolí byty 5+1 Česká\nPro ještě lepší výsledek ve Vašem hledání v kategorii byty 5+1 Česká, si můžete upřesnit lokalitu pro Váš současný výběr byty 5+1 Česká. Určitě lépe naleznete byty 5+1 Česká, který hledáte.


Volejbalistky Prostějova a Olomouce jsou krok od finále — Míčové sporty — ČT sport — Česká televize\n10. 4. 2016 21:51, autor: ČT sport\nProstějov/Olomouc - Prostějovské suverénky a také volejbalistky Olomouce vyhrály doma i druhé semifinále a ve středu mohou slavit postup do boje o extraligový titul, v němž by se potkaly poprvé od roku 2011. Mistryně z posledních sedmi let z Prostějova porazily Olymp Praha 3:1, hráčky Olomouce i podruhé zdolaly Ostravu 3:0.\nProstějovské účastnice Ligy mistryň narazily na skvělou obranu na síti Olympu, který zaznamenal 15 bodových bloků a v polovině zápasu držel s jasným favoritem překvapivě stav 1:1 na sety. Pak ale svěřenkyně Miroslava Čady další drama nedopustily a vedené Kubánkou Melissou Vargasovou a s pomocí jejích 29 bodů získaly i druhý semifinálový bod.\nDruhý tým dlouhodobé části Olomouc rovněž plní roli favorita a finalistovi únorového Českého poháru Ostravě zatím nedovolila ani set. Druhý zápas v hale Hanaček měl podobný průběh jako sobotní duel a olomoucké hráčky po loňské nevydařené sezoně a až šestém místě mají blízko do finále, které hrály naposledy před šesti lety.\nPosledních šest sezon bylo extraligové finále vždy záležitostí volejbalistek Prostějova a pražského Olympu.\nSemifinále play-off volejbalové extraligy žen - 2. zápasy:\nOlomouc - Ostrava 3:0 (19, 19, 18)\nNejvíce bodů: Košická 11, Kubová, Dědíková a Dumančičová po 10 - Kojdová a Zedníková po 9, Toufarová 8. Stav série: 2:0.\nProstějov - Olymp Praha 3:1 (15, -20, 20, 13)\nNejvíce bodů: Vargasová 29, Borovinšeková a Markevičová po 11 - Nová 18, Vyklická 12, Komárková 9. Stav série: 2:0.\nSemifinále volejbalistek začalo výhrami Prostějova a Olomouce, 9. 4. 2016\nVolejbalisté Brna se postarali o překvapení. Jako první vyhráli v Budějovicích, 7. 4. 2016\nProstějov v přípravě na semifinále změřil síly s čínským mistrem, 7. 4. 2016


Radničtí se dočkali polikliniky - Rokycanský deník\nRadničtí se dočkali polikliniky\nRadnice – Sobotní dopoledne mělo mnoho obyvatel Radnic vyznačené v kalendáři vykřičníkem. Od deseti hodin totiž bylo na parkovišti za poliklinikou připravené slavnostní otevření tohoto zdravotního zařízení.\nSlavnostního otevření radnické polikliniky se zúčastnila také ministryně zdravotnicvtí Dana Jurásková (u mikrofonu), dále jsou na snímku Jaroslav Salivar, Jiří Papež, Luděk Sefzig a Jaroslav Mráz. F | Foto: DENÍK/Martina Šmejkalová\nNa akci dorazilo přes sto obyvatel města, kteří si nenechali ujít proslovy politiků a hlavně prohlídku objektu. „Jsem moc rád, že se nám stavbu povedlo konečně dodělat. Bude to velká úleva především pro seniory, kteří nebudou muset k lékaři až do Rokycan,“ uvedl starosta Radnic Josef Pašek.\nPolikliniku za více než dvacet milionů korun, kterou nyní obsadí sedm lékařů, si místní nemohou vynachválit. „Myslím, že mohu říct za všechny, jak jsme spokojeni. Už se těším, až to začne fungovat. Ten objekt je moc pěkný a určitě bude výborně plnit svůj účel,“ pochválila Věra Chvojková z Radnic.\nOpuštěný areál koupilo město v dražbě za jeden a půl milionu. Před třemi lety začalo s rekonstrukcí, rozdělenou do tří etap. Důvodem bylo uvolňování finančních prostředků z rozpočtu města, které mělo největší podíl. Ze zmíněné sumy se dotace pohybovala kolem osmi a půl milionu. Znamená to, že zbývajících dvanáct museli dodat Radničtí.\nNadšený byl i náměstek ministra vnitra a patriot regionu Jaroslav Salivar: „Je to další díl aktivit vedení města směrem k občanům. Už tu máme pobočku hasičského záchranného sboru, výjezdové místo záchranné služby a nyní i lékařskou péči v jednom místě.“ Vlastní zahájení činnosti se odehraje v květnu.


Pro ty z vás, kteří milují styl, máme jedinečné a neokoukané tygrované kožené tenisky na platformě Sixtyseven. Zlevnili jsme zboží v sekci tygrované kožené tenisky na platformě Sixtyseven, už víte které?. Tento týden vám přinášíme zbrusu nové tygrované kožené tenisky na platformě Sixtyseven.\nPokud si ráda dopřejete centimetry navíc, zamilujete si tyto úžasné tenisky na platformě od trendy-udávající španělské značky Sixtyseven. Tenisky se prezentují originálním potiskem, který připomíná vzorem i na dotek hovězí kůži. Samozřejmě ekologickou. Ekologická kůže má sametově jemnou texturu a krátká „srst“ činí dojem hovězí kůže ještě Zobrazit více\n76448 Hanoi PILE VACA / SUEDE BLACK\nmódní obuv dámská SixtySeven, Boty na prodej, dámské tenisky SixtySeven, levné tenisky SixtySeven, Platformy boty, luxusní boty SixtySeven, kožená vycházková obuv dámská SixtySeven, Dámská obuv výprodej, Luxusní tenisky, Boty slevy, Tenisky na vysoké podrážce, Výprodej zimní obuv dámská, Boty s platformou, Prodej dámské obuvi on line, Dámská vycházková obuv, stylové boty SixtySeven, Nadměrné boty, Dámské jarní boty, Tenisky levně, tenisky s vysokou podrážkou SixtySeven, Boty na platformě, trendy boty SixtySeven, stylové dámské tenisky SixtySeven, Černá obuv, dámské polobotky na platformě SixtySeven, Černé dámské tenisky, boty pro ženy SixtySeven, luxusní dámské boty SixtySeven, značkové boty výprodej SixtySeven, Luxusní značkové dámské boty


Když k moři, tak do Chorvatska. Proč se vyplatí jet na letní dovolenou právě k Jadranu? - Men's Time\nProsinec 20, 2019 admin Ostatní 0\nChorvatsko patří bezesporu k nejoblíbenější letní destinaci u moře, a to nejen pro české turisty. Jadran láká na svou průzračnou vodu, místní lidé jsou milí a přívětiví, a ať už jedeme z jakéhokoliv koutu republiky, jsme tam za pár hodin. Proč ještě se vyplatí vyrazit k moři právě do Chorvatska?\nTo jinde nezažijete aneb všechno krásné na jednom místě\nPokud se už nyní s rodinou radíte, kam na dovolenou k moři vyrazíte příští rok, možná také zvažujete oblíbenou destinaci – Chorvatsko. A určitě je to dobrá volba. Chorvatsko je zemí, ze které už na první pohled dýchá historie. Tolik zajímavých a dochovaných památek jen tak někde nenajdete. Když se k tomu přičte průzračně čisté moře, nádherné pláže i odlehlé ostrovy, je opravdu z čeho vybírat. A to přitom máme Chorvatsko doslova za rohem. Země se může pyšnit nejen svou bohatou historií, ale také kulturou, na kterou jsou Chorvati náležitě pyšní. Stojí za to projet si zemi křížem krážem, protože v žádném jejím koutě se nebudete nudit.\nNemusíte se držet jen moře\nI když popojedete trošku hlouběji do vnitrozemí, máte se na co těšit. Cesta do Chorvatska trvá autem jen pár hodin a autem pak můžete prozkoumat bohatství celého Chorvatska snadno a rychle. Pokud vás přestane bavit polehávání na pláži a bronzu nachytáte dostatek, určitě neopomeňte návštěvu slavných Plitvických jezer, ty získaly obrovskou popularitu díky filmům o indiánském náčelníkovi, ale jedná se jen o jeden z mnoha národních parků, kterými Chorvatsko disponuje. Krásný výlet do pohoří nabízí například Národní park Paklenica, zde ve skalních stěnách hnízdí i velmi vzácný sup bělohlavý.\nNajíte se, pobavíte se, a hlavně se domluvíte\nKromě toho, že o zážitky v Chorvatsku skutečně není nouze, je potřeba vzít v úvahu i další výhody, které tato země pro české turisty nabízí. Když se jede do zahraničí, je dobré umět nějaký jazyk, abychom se domluvili. S Chorvaty ale můžete klidně mluvit i česky a oni vám budou rozumět. Jídlo i pití je zde také za přijatelnou cenu, i když na místním pivu si pravý Čech asi moc nepochutná. Za ochutnání stojí místní speciality jako čevapčiči, sušená šunka pršut i ostatní delikatesy, které jsou inspirovány středomořskou kuchyní. Chorvati mají také skvělé víno a za zmínku stojí i místní pálenka, zvaná rakije.\nChorvatsko je skutečný ráj.


PODÍVEJTE SE: Takto se dělají zdravé sladkosti plné oříšků a ovoce v Petřvaldě - Moravskoslezský deník\nPODÍVEJTE SE: Takto se dělají zdravé sladkosti plné oříšků a ovoce v Petřvaldě\n/FOTOGALERIE/ Větou „Mlsejte zdravě bez výčitek“ láká na sladké dezerty, její makronky jsou totiž plné oříšků a ovoce. Alexandra Flašarová ručně v Petřvaldě vyrábí zdravější verzi oblíbeného francouzského dezertu.\nSladké výrobky AF-RÓ z Petřvaldu. | Foto: archiv AF-RÓ\nOd dětství miluje sladké, a proto hledala zdravější alternativu. „Před čtyřmi lety odešla z kanceláře a rozhodla se změnit svůj životní styl od základu,“ popisuje Alexandra Flašarová. Doma začala testovat zdravé recepty a vznikly první AF-RÓ makronky. „První kousky byly doslova uplácané v rukách, každý byl úplně jiný, neměly ani stejný tvar,“ směje se cukrářka, která dodnes tvaruje každou makronku ručně do formiček.\nVšechny produkty jsou veganské, neobsahují lepek ani laktózu. „Aby strava zůstala raw, tedy syrová, může se upravovat maximálně do 42 stupňů. Využívám toho především při sušení samotných makronek a výrobě křížal z domácích jablek,“ vysvětluje.\nPODÍVEJTE SE: Na Osoblažsku je nová originální noclehárna. Spí se tam v sítích\nK oslazení dezertů používá cukrářka jen přírodní sladidla jako ovoce sušené mrazem nebo agávový sirup. „Agávový sirup se skvěle doplňuje s kokosovým máslem, které stabilizuje hladinu cukru v krvi. Makronky jsou tedy sladkou, zdravou svačinou, která člověku dodá energii,“ vysvětluje benefity raw dezertů.\nDezerty vyrábí převážně z kešu oříšků, pistácií, kokosu, kakaových a kávových bobů, kustovnice a dalších přírodních ingrediencí. Makronky hrají všemi barvami kvůli ovocným a zeleninovým práškům. „Lidé se občas leknou, když zjistí, že je v makronce třeba řepový nebo špenátový prášek. Na chuti to ale poznat nejde,“ dodává cukrářka. Makronky poté šokově mrazí a rozesílá expresně poštou nebo rozváží na skútru.\nDěti milují perníkovou příchuť\nMezi nejoblíbenější příchutě patří pistáciová, čokoládová a citrónová. Děti zase milují perníkovou a sladší kokos, který prý připomíná kuličky Rafaello. „Příchutě různě obměňuju a přizpůsobuju sezóně. V létě vyrábím navíc malinovou nebo třešňovou. V zimě pak makovou nebo s příchutí voňavého jablečného štrúdlu,“ láká Flašarová. Ostřejší příchutě jako čokoládu s chilli nebo růžovým pepřem ocení prý hlavně muži. „Mám v plánu vytvořit slanou makronku s příchutí tvarůžek. Nebyla by sice kvůli aromatickému sýru raw a vegan, ale kombinace chutí může být zajímavá,“ doplňuje.\nInspiraci cukrářka hledá všude kolem sebe. „Dorty a makronky vyrábím s láskou. Je to moje vášeň a mám velikou radost, že zákazníkům chutná a vrací se pro další,“ dodává usměvavá Alexandra Flašarová.\nNa AF-RÓ makronky mohou lidé narazit v Kafekrámku Čerstvý Boby v centru Ostravy, na prodejně Biokošíky v Porubě, v kavárně KafeBobule v Havířově a v bezobalovém obchodě Spolu Bez Obalu ve Frýdlantu nad Ostravicí. Pravidelně ji lidé potkají na trzích v Ostravě, Olomouci a Šternberku. Šokově mražené makronky vydrží čerstvé minimálně dva měsíce. Na trzích v létě prodává i svěží jahodové a švestkové sorbety. Více informací o AF-RÓ zjistí zájemci na webu: af-ro.cz.\nV ostravské zoo utekla tlupa kočkodanů. Nejsou to mazlíčci, varovala mluvčí!\nŠkoda Fabia první majitel, servisní knížka, koupeno v CZ Škoda Fabia první majitel, servisní knížka, nehavarované Škoda Octavia servisní knížka, koupeno v CZ, nehavarované Volkswagen Touareg servisní knížka, koupeno v CZ Ford Focus první majitel, servisní knížka, koupeno v CZ Volkswagen Touran koupeno v D, nehavarované Škoda Superb servisní knížka, koupeno v CZ, nehavarované Škoda Octavia servisní knížka, koupeno v CZ


Obnovu členství neodkládejte, pomůžete tím svému klubu | Být členem se vyplatí\nPokud jednotlivec v roce 2013 členem FAČR nebyl, musí si standardně projít přihlašovacím procesem za člena FAČR. Má dvě\nmožnosti, využít starší metody vytisknutí přihlášky, kterou vyplní, podepíše a odešle do sídla fotbalové asociace, či může použít elektronický způsob přihlášení za člena na webu informačního systému http://is.fotbal.cz. Velkou výhodou elektronického podání je, v kombinaci s on-line platbou, možnost stát se členem FAČR během několika minut.\nDůležitým termínem pro obnovy členství je 28. 2. 2014. Všechny obnovené členství a zaplacené členské příspěvky z nich\nvyplývající budou zařazeny do systému zpětného přerozdělování členských příspěvků. Z vybrané sumy členských příspěvků bude 80% plus 20 miliónů korun ze státních dotací automaticky přerozděleno nazpět ve prospěch členských klubů hrajících krajské a okresní soutěže prostřednictvím Okresních fotbalových svazů. Přerozdělování ve prospěch klubů proběhne dle počtu jejich členů, kteří do 28. února 2014 zaplatili členský příspěvek. Za členy, kteří do tohoto dne neměli zaplacené a zaktivněné členství, klub státní dotaci neobdrží.


PRAVOVĚRNÁ KATOLICKÁ CÍRKEV - ČLÁNKY - NAD MARKOVÝM EVANGELIEM - Mk 8,22-26 – Uzdravení slepce\nHlavní /ČLÁNKY /NAD MARKOVÝM EVANGELIEM /Mk 8,22-26 – Uzdravení slepce\nJežíš se nyní nacházel v Zajordání a evangelista říká: „Přišli do Betsaidy.“ (v. 22). Betsaidy byly dvě. Jedna v Galileji a druhá na druhé straně Galilejského jezera – v Zajordání. Nyní tedy Ježíš přišel do té zajordánské, která ležela severovýchodně od Jezera. Dal ji vystavět tetrarcha Filip a na počest Augustovi dcery ji nazval Juliadou. (J. Flavius, Ž. 2,9; 1,3; 3,5). Že šlo o tuto Betsaidu je vidět i z toho, že Pán odsud potom jde do okolí Cezaree Filipovy. Sv. Marek o této Betsaide ve v. 23 mluví jako o vesnici, přesto, že už byla městem. To ale pouze používá všeobecně rozšířeného způsobu vyjadřování, protože tato Betsaida byla na město povýšena teprve tetrarchou Filipem. Zde k Ježíšovi převedli slepce „a prosili jej, aby se ho dotkl“ (v. 22). Pravděpodobně byl slepým od narození. Slepý sám Pána o uzdravení neprosil, ale udělali to za něj jiní. Jeho blízcí, kteří za něj prosili Ježíše, mu tím prokázali veliké milosrdenství. Žádali, aby se ho Ježíš dotkl. Možná neměli až takovou velkou víru, aby počítali, že ho Ježíš může uzdravit jakýmkoli způsobem, anebo prostě jen předpokládali, že Ježíš to uzdravení uskuteční tak, jak to obvykle dělával – skrze nějaký fyzický dotyk. Ježíš „vzal toho slepého za ruku a vyvedl ho z vesnice“ (v. 23). Udělal to z toho samého důvodu, který měl i při hluchoněmém v Mk 7,33. Slepý měl jen omezenou možnost komunikace s Ježíšem, a proto se mu Ježíš věnuje zvlášť a v ústraní. Dále mu Ježíš potřel slinou oči, vložil na něho ruce a ptal se ho: vidíš něco? Dotkl se ho tedy nejen rukou, ale i svými slinami. Slepý na Ježíšovu otázku pozvedl oči a řekl: „vidím lidi, vypadají jako stromy a chodí“ (v. 24). Doslovně by se přeložilo: vidím lidi, nebo jako stromy spatřuji procházeče. Jeho zrak byl tedy natolik nejasný a rozmazaný že rozdíl mezi stromem a člověkem mohl zpozorovat jen z toho, že lidé na rozdíl od stromů chodí. To jistě věděl, i když byl slepým od narození, a stejně tak znal i tvar lidského těla a stromů. Zatím ale viděl natolik rozmazaně, že obojí od sebe zrakem nemohl oddělit. Člověk, který má jen takovýto stupeň zraku, je prakticky slepým. Ta počáteční změna ale stačila k tomu, aby si postižený vzbudil osobní víru. Ježíš mu pak „znovu položil ruce na oči; slepý prohlédl, byl uzdraven a viděl všecko zcela zřetelně.“ (v. 25). Sloveso „viděl“ je v imperfektu, což znamená, že mu od té chvíle už zůstala schopnost vidět („eneblepsen“) – prohlédl a zůstal vidícím. „Zcela zřetelně“ je zde slovo „tel-auges“ znamenající vlastně „daleko svítící“ – z dálky jasně viditelný. Dalo by se tedy přeložit i „od té chvíle mu všechny věci už z dálky zářili do očí“.\nProč Pán slepého neuzdravil hned, ale postupně? Mohl k tomu mít hned několik důvodů. Vzhledem k tomu, že Kristus zázračná uzdravení konal především proto, aby nás vedl k věcem duchovním, byl asi nejdůležitějším ten důvod, aby nám ukázal, že i duchovní slepoty se člověk zbavuje poznenáhlu a postupně v jakýchsi etapách. I když tedy člověk duchovně prohlédne a prožije své počáteční obrácení, je stále ještě více slepým než vidoucím a jako malé dítě potřebuje ne tuhou stravu, ale mléko (viz Žid 5,12). Pak začíná další etapa obrácení, která má být završena tím, že člověk vzroste v muže dokonalého podle plnosti vzrůstu Kristova (viz Ef 4,13). Z toho plyne i pastorační pravidlo, že s lidmi duchovně slepými je nutno mluvit a jednat vlídně a velmi laskavě. Je totiž nutno, aby takový duchovně slepý člověk byl vyveden ven z obce, pryč od lidí zlých a víře nepřátelských, aby se přestal ohlížet na jejich smýšlení a aspoň na chvíli opustil svazky s lidmi světa. A když taková vhodná chvíle nastane, mají mu být předloženy ty nejdůležitější a nejzákladnější pravdy křesťanské víry. Když tyto základy víry nějak přijme a začne se aspoň dle svých možností usilovat podle nich žít a osvojí si tak jakousi prvopočáteční formu křesťanského života, pak je vhodné mu vysvětlovat i hlubší a obtížněji pochopitelnější tajemství křesťanské víry, aby je mohl poznat a přijmout ve světle těch základních pravd, které si už dříve osvojil nejen rozumem, ale i osobní zkušeností. Dalším důvodem, proč Ježíš slepce uzdravil postupně a skrze určitá vnější znamení, může být i to, aby ukázal, že určité tělesné úkony, které slouží jako znamení neviditelné Boží milosti, jsou potřebné a Bůh je chce využívat, protože člověk je bytost tělesně duchová. To od Pána přijala i církev, která lidem Boží milost zprostředkovává nejen vnitřní modlitbou, ale i určitými posvátnými úkony, které slouží jako znamení Božího působení. Dalším důvodem postupného uzdravení bylo i to, že jako při většině svých zázraků konal Ježíš s ohledem na stupeň víry toho, koho se to týkalo. Při prvním stupni uzdravení si tedy ten nemocný měl uvědomit, že potřebuje větší víru. A postupné uzdravení bylo užitečné i v tom, že si toho zázraku prohlédnutí pak více vážil, protože měl možnost si uvědomovat, že Ježíš ho zbavil nejen úplné slepoty, ale i toho stavu, kdy sice něco viděl, ale byl stále ještě víc slepým než vidícím.\n„Ježíš ho poslal domů a přikázal mu: Ale do vesnice nechoď.“ (v. 26). Pán Ježíš ho totiž předtím vyvedl ven z Betsaidy a tam ho uzdravil. Dalo se tedy očekávat, že se uzdravený vrátí do Betsaidy, tam bude o svém uzdravení svědčit a až potom půjde domů. Ježíš nechtěl, aby šel do Betsaidy, ale přikazuje mu, aby na cestě domů Betsaidu obešel. Jsou místa, kde je svědectví o Božích divech prospěšné, a jsou místa, kde je takové svědectví na škodu. Rozdílné poměry si vyžadují rozdílné chování.


Fotogalerie Máslovické naučné stezky | stezky.info\nJste právě zde: stezky.info > Fotogalerie naučných stezek > Fotogalerie naučných stezek ve středních Čechách > Fotogalerie naučných stezek v okrese Praha-východ > Fotogalerie Máslovické naučné stezky\nNaučná stezka originální formou seznamuje s historií obce Máslovice a s přírodními poměry jejího okolí. Začíná u vltavského přívozu a končí v Máslovicích, unikátní expozicí muzea másla. Cestou prochází územím přírodní rezervace Máslovická stráň.\nPublikováno dne 03. 02. 2007 v rubrikách Fotogalerie naučných stezek, Fotogalerie naučných stezek v okrese Praha-východ, Fotogalerie naučných stezek ve středních Čechách, vše v okrese Praha-východ, vše ve středních Čechách.\nStarší článek: Naučná stezka Roztocký háj – Tiché údolí\nNovější článek: Máslovická naučná stezka


NOVÉ TRENDY V POŘÁDÁNÍ AKCÍ A UDÁLOSTÍ (EVENTS) V CESTOVNÍM RUCHU - PDF\nNOVÉ TRENDY V POŘÁDÁNÍ AKCÍ A UDÁLOSTÍ (EVENTS) V CESTOVNÍM RUCHU\nDownload "NOVÉ TRENDY V POŘÁDÁNÍ AKCÍ A UDÁLOSTÍ (EVENTS) V CESTOVNÍM RUCHU"\n1 NOVÉ TRENDY V POŘÁDÁNÍ AKCÍ A UDÁLOSTÍ (EVENTS) V CESTOVNÍM RUCHU Halina Kotíková Eva Schwartzhoffová Ministerstvo pro místní rozvoj ČR Praha 2008\n2 Vydalo Ministerstvo pro místní rozvoj ČR, Praha, 2008 Staroměstské náměstí 6, Praha 1, Tato publikace byla vytvořena pro projekt Event marketing v cestovním ruchu CZ / /0009 Operační program Rozvoj lidských zdrojů (OP RLZ), Opatření 4.2., Specifické vzdělávání. Tento projekt je spolufinancován Evropským sociálním fondem (ESF) a státním rozpočtem ČR. 1. vydání Tato publikace je neprodejná. Halina Kotíková, Eva Schwartzhoffová, 2008 ISBN\n3 Obsah Úvod Eventy v cestovním ruchu (Halina Kotíková) Vymezení pojmu event Charakteristické znaky eventů Event tourism Klasifikace eventů v cestovním ruchu Event tourism a event marketing v cestovním ruchu Dopady eventů na destinaci cestovního ruchu Charakteristika akcí a událostí podle obsahu (Halina Kotíková) Kulturní eventy Sportovní eventy Eventy vycházející z místních zvyků a tradic Zábavní a společenské eventy Náboženské eventy Specifické eventy v cestovním ruchu Ostatní eventy Průzkum trhu v cestovním ruchu ve vztahu. k eventům (Eva Schwartzhoffová) Sekundární data Zdroje sekundárních dat Primární data Dotazníková šetření a ankety Výstupy z průzkumu trhu a jejich využití. v cestovním ruchu (Eva Schwartzhoffová) Analýza potenciálu cestovního ruchu Analýza konkurence Analýza návštěvníků SWOT analýza Identifikace cílových skupin Příprava produktů cestovního ruchu Postup při sestavení úspěšného produktu (Halina Kotíková) Iniciace eventu Tvorba námětu ve vazbě na očekávané cíle a cílovou skupinu eventu Organizační a realizační tým Volba lokality místa konání eventu Časový harmonogram a rozpočet akce Financování eventu a sponzorství Realizace eventu Evaluace eventu...71\n4 6. Jak a kde produkt nabízet (Halina Kotíková) Komunikační nástroje Distribuční cesty Využití potenciálu cestovního ruchu České republiky. pro přípravu a realizaci jednotlivých druhů eventů (Halina Kotíková) Potenciál cestovního ruchu České republiky a turistické regiony Vybrané eventy v jednotlivých turistických regionech České republiky...82 Seznam literatury a jiných zdrojů...91 Barevná příloha...93\n5 Úvod Akce a události (events) zaznamenávají v nabídce cestovního ruchu řady měst a regionů nebývalý rozvoj. Přes tuto skutečnost není v současné odborné literatuře této tematice věnována adekvátní pozornost. V poslední době byla sice vypracována řada publikací, které se věnují event marketingu, ale publikace, která by se zabývala samotnými eventy jako specifickými produkty cestovního ruchu, v české odborné literatuře doposud chyběla. Následující odborná publikace Nové trendy v pořádání akcí a událostí (events) v cestovním ruchu se snaží tento nedostatek odstranit. Uvědomujeme si, že problematika eventů v cestovním ruchu je problematikou velmi složitou a zároveň i velmi rozsáhlou. Přesto jsme se pokusily v této publikaci poukázat na nejdůležitější otázky spojené s problematikou eventů v cestovním ruchu. V prvé řadě jsme se pokusily o klasifikaci eventů v cestovním ruchu, a to podle mnoha kritérií. Za druhé jsme se snažily poukázat na význam marketingu a marketingového výzkumu při tvorbě a realizaci eventu. V neposlední řadě jsme v této publikaci prezentovaly jednotlivé kroky, které jsou nezbytné při tvorbě eventu: od samotného nápadu přes přípravu, realizaci až po následné vyhodnocení eventu. Publikace akcentuje i způsoby přenosu informací a možné distribuční cesty při prodeji eventu jako produktu cestovního ruchu. Poslední část je věnována příkladům eventů v cestovním ruchu v jednotlivých turistických regionech České republiky. Je zřejmé, že problematika eventů v cestovním ruchu zasahuje do jiných oblastí zkoumání úzce je propojena s managementem a marketingem (s důrazem na komunikaci, distribuci a marketingovou analýzu). Samostatnou pozornost by si jistě žádala oblast financování eventů a s tím spojené partnerství, vytváření sítí a sponzoring. Event tourism se rovněž prolíná s kulturním, sportovním a zážitkovým cestovním ruchem. Z těchto důvodů vyplývá, že předložený text je pouze jakýmsi úvodem do problematiky eventů v cestovním ruchu a představuje základní teoretický rámec pro zkoumání této problematiky. Můžeme očekávat, že na něj naváží další odborné články a texty v oblasti event tourismu. Odborná publikace Nové trendy v pořádání akcí a událostí (events) v cestovním ruchu by měla sloužit jako základní moderní studijní pomůcka. Je zpracována v členění, které umožní efektivní využití pro čtenáře. Teoretická výcho- 5\n6 diska jsou ilustrována na příkladech z praxe, a to jak ze zahraničí, tak z České republiky. Publikace je určena podnikatelům a pracovníkům v cestovním ruchu, pracovníkům veřejné správy a neziskového sektoru se zaměřením na destinační management a regionální rozvoj, pracovníkům kulturních a sportovních institucí a organizací a v neposlední řadě studentům studijního oboru cestovní ruch a příbuzných studijních oborů. Halina Kotíková, Eva Schwartzhoffová Univerzita Palackého v Olomouci 6\n7 1. Eventy v cestovním ruchu Cíle kapitoly Cílem této kapitoly je vymezení základních pojmů. Kapitola i přes neexistenci přesně vymezené definice pojmu event určuje jeho místo v cestovním ruchu. Poukazuje též na složitost a nejednoznačnost pojmu event v cestovním ruchu. Jsou zde uvedeny různé přístupy k vymezení definice eventu v cestovním ruchu. Obsahuje rovněž definici event tourismu a zabývá se vymezením specifik event marketingu v cestovním ruchu. Velký prostor je věnován klasifikaci eventů v cestovním ruchu, a to v komplexním pojetí. V závěru kapitoly je přehled hlavních dopadů pořádání eventů na destinaci cestovního ruchu. Klíčová slova Event, event tourism, event marketing, klasifikace eventů, dopady eventů na destinaci * * * Každá destinace cestovního ruchu potřebuje mít k dispozici určitý potenciál, to znamená, že musí disponovat určitými předpoklady pro rozvoj cestovního ruchu. Můžeme říci, že rozvoj cestovního ruchu je dán rozdílností podmínek rozvoje cestovního ruchu, především pak diverzifikací v oblasti atraktivit cestovního ruchu. Atraktivity cestovního ruchu představují tzv. primární potenciál cestovního ruchu. Dělí se na přírodní a antropogenní, tedy vytvořené člověkem, které můžeme dále členit na hmotné a nehmotné. Právě eventy patří k antropogenním podmínkám cestovního ruchu a lze jimi potenciál cestovního ruchu výrazně zvýšit. Eventy (akce a události) jsou významnou součástí nabídky dané destinace a nezřídka se stávají hlavním motivátorem cestování. Přehled primárního potenciálu cestovního ruchu Přírodní potenciál destinace přestavuje vhodné předpoklady pro rozvoj cestovního ruchu v dané destinaci. Je výrazným motivátorem účasti na cestovním ruchu. Přírodní potenciál dělíme na: geomorfologický potenciál klimatický potenciál hydrologický potenciál biologický potenciál Antropogenní potenciál destinace tvoří uměle vytvořené (vytvořené člověkem) předpoklady pro rozvoj cestovního ruchu. Člení se na hmotný a nehmotný. 7\n8 Antropogenní potenciál hmotný kulturně-historické památky technické památky památky lidové architektury moderní stavby Antropogenní potenciál nehmotný historie, kultura tradice, zvyky, obyčeje, mýty legendy gastronomie akce a události 1.1 Vymezení pojmu event Z předchozího vyplývá, že akce a události (events) jsou významnou složkou potenciálu cestovního ruchu. Jejich důležitost podtrhuje i skutečnost, že často nemusí být spojeny s dalšími prvky potenciálu destinace cestovního ruchu, že často je u jejich zrodu pouze dobrý a originální nápad. Jak můžeme definovat eventy v cestovním ruchu? Event můžeme přeložit do češtiny jako akci, událost. Přesto se v českojazyčné odborné literatuře setkáváme s anglickým pojmem, který se do češtiny nepřekládá. Podobně i německojazyčná odborná literatura německá, rakouská i švýcarská používá anglické označení event. Pokud bychom chtěli definovat tento pojem, narazíme na jeho složitost a mnohovýznamovost. Obtížnost vymezení pojmu event v cestovním ruchu dokládá i různorodost jeho definicí. AIEST (Ássociation Internationale d Experts Scientifiques du Tourisne, 1987) charakterizuje eventy jako významné jednorázové nebo opakující se akce omezeného trvání, které mají zvýšit povědomí, atraktivitu a zisk destinace cestovního ruchu z dlouhodobého i krátkodobého hlediska. Tyto eventy zakládají svůj úspěch na jedinečnosti, prestiži a aktuálnosti s cílem vzbudit zájem a vyvolat pozornost. Podle Freyera (1988) jsou eventy zvlášť zinscenované a upořádané akce, které trvají po určitou omezenou dobu a které mají dopad na cestovní ruch v dané destinaci. Eventy můžeme charakterizovat jako jedinečné, dočasné, speciálně naplánované, řízené a organizačně zabezpečené akce nebo události s dopadem na cestovní ruch. Ve výše uvedené definici je nutné zdůraznit skutečnost, že tyto akce mají mít dopad na cestovní ruch. Akce, které nejsou atraktivní pro návštěvníky, které nezvýší návštěvnost dané destinace, nemohou být považovány za eventy v cestov- 8\n9 ním ruchu, byť by se jednalo o akci obecně známou a s dlouhodobou tradicí. Např. česká přehlídka amatérských recitátorů, recitačních skupin a divadel poezie Wolkrův Prostějov patří mezi prestižní akce pro její účastníky i pořadatele, nicméně se nejedná o akci, která by byla mimořádně navštěvována. Podobně je to u sportovních akcí (zejména žákovských a juniorských), které také nejsou atraktivní pro širokou veřejnost. 1.2 Charakteristické znaky eventů Každý event je charakterizovaný těmito znaky: Je jedinečný a originální. Je vymezený v určitém čase (má předem určenou dobu trvání). Je spojen s konkrétním místem, kde se koná. Jedná se o uměle vytvořenou, dopředu naplánovanou událost (i když jako základ může být použitý třeba přírodní úkaz). Můžeme vymezit i další znaky eventů. Těmi jsou: Event má místní přesah. Event je činitelem zvyšujícím poptávku, v důsledku čehož dochází k výraznému zvýšení návštěvnosti dané destinace. Event vyžaduje osobní přítomnost návštěvníků. Event je spojen se silným zážitkem. Event má pevný harmonogram, který obsahuje část přípravnou, realizační a vyhodnocovací. Event má předem stanovený rozpočet. U větších eventů se na jejích pořádání i financování podílí zpravidla více subjektů. V podstatě existují dva typy eventů v cestovním ruchu. Do první skupiny patří eventy, které jsou cílem účasti na cestovním ruchu, lidé cestují proto, aby se jich mohli zúčastnit. Do druhé skupiny patří eventy, které jsou navštěvovány turisty, kteří se již v dané destinaci nacházejí, to znamená, že event netvoří motivaci pro návštěvu destinace, ale účast na eventu turistům rozšiřuje a zatraktivňuje nabídku v dané destinaci. V praxi se můžeme setkat s tím, že některé produkty jsou zařazovány mezi eventy, i když výše zmiňované podmínky nesplňují. Jedná se zejména o produkty v oblasti tzv. zážitkového cestovního ruchu, které jsou v standardní nabídce podniků cestovního ruchu, ale pro jejich návštěvníky představují natolik originální zážitek, že jsou pro svou neopakovatelnost a jedinečnost zařazovány, i když ne zcela správně, do nabídky eventů. Jedná se např. o nabídku tzv. parků a center, o originální divadelní představení apod. Jelikož tzv. parky patří mezi významné 9\n10 současné trendy v nabídce v cestovním ruchu, budou v této publikaci rovněž zahrnuty. 1.3 Event tourism Eventy mají v současné době v cestovním ruchu stále větší význam. Většinou nejsou pouze zpestřením nabídky v cestovním ruchu, ale stále častěji se stávají i hlavním důvodem pro návštěvu určité destinace. Turisté jedou spíše někam, protože se tam něco děje, než že tam něco je. V současných trendech cestovního ruchu se můžeme setkat s novým jevem, který je označován event tourism. Tento pojem je do češtiny těžko přeložitelný, mohli bychom použít termín cestovní ruch událostí, ale v dalším textu budeme používat anglický termín event tourism tak, jak je běžné v zahraniční odborné literatuře i v praxi cestovního ruchu. Vznik a existence event tourismu je odrazem rostoucího zájmu o zážitky jako nezbytné součásti nejen cestovního ruchu, ale celé oblasti volného času. Pro event tourism je charakteristické to, že hlavním motivem účasti na cestovním ruchu je návštěva určité konkrétní, předem zvolené události. Event tourism můžeme definovat jako systematické plánování a rozvoj faktorů budujících image atraktivit a destinací. Tržní segment zahrnuje účastníky cestovního ruchu, kteří cestují, aby navštívili určitou událost, nebo kteří mohou být motivováni k návštěvě určité události mimo domov. (Getz, 1997) 1.4 Klasifikace eventů v cestovním ruchu Z předchozího textu vyplývá, že eventy představují velmi složitou a obtížně strukturovanou součást nabídky produktů v cestovním ruchu. Eventy můžeme členit z mnoha hledisek. Může se jednat o obsah, organizaci, délku trvání apod. Dále je proto uvedena přehledná klasifikace eventů v cestovním ruchu podle těch hledisek, která jsou nejdůležitější pro jejich členění. Členění podle obsahového zaměření (tematické) Nejvýznamnější je členění tematické, tedy podle obsahu eventu. Getz (2007) člení eventy na kulturní, umělecké a zábavné, politické, sportovní, rekreační, obchodní, vzdělávací a soukromé. Freyer (1999) rozlišuje eventy kulturní, sportovní, obchodní (ekonomické), společensko-politické a přírodní. Stejné členění najdeme i v prezentaci společnosti Stance Communications, s. r. o. Tato členění nezohledňují všechna specifika eventů v cestovním ruchu, a proto je zapotřebí doplnit je o podrobnější členění. Zároveň nepovažujeme za vhodné zařazování přírodních eventů, protože ty nesplňují základní kritéria eventu, jako je možnost 10\n11 jeho plánování a doba konání (s přesně vymezeným začátkem a koncem akce). Výjimku tvoří pouze astronomické úkazy (např. zatmění Slunce). Následující členění zohledňuje specifika eventů v cestovním ruchu a vychází z podmínek cestovního ruchu v České republice. Podle obsahového zaměření rozlišujeme následující eventy: kulturní sportovní eventy zaměřené na místní zvyky, tradice, historii, mýty a legendy společenské a zábavní eventy náboženské eventy specifické eventy v cestovním ruchu incentivní akce kongresy, konference, semináře, veletrhy a výstavy eventy v oblasti hotelnictví a gastronomie, ostatní eventy (svatební, politické, firemní, vzdělávací a jiné) Eventy členěné podle tematického zaměření jsou popsány v samostatné kapitole. Členění podle cílových skupin Důležitým hlediskem pro členění eventů je hledisko jejich účastníků. Podle tohoto kritéria rozlišujeme eventy uzavřené a otevřené. Uzavřené eventy jsou určeny pro přesně vymezený okruh pozvaných účastníků, přičemž se může jednat o akce jak soukromé, tak i pořádané nějakou firmou nebo institucí, neziskovou organizací či subjektem veřejné správy. Otevřené eventy jsou určeny pro jakéhokoliv zájemce, jsou přístupné všem. Toto členění musíme upřesnit vymezením eventů, na které se platí vstupné, a eventů, na které je vstup volný. Je nutné zdůraznit, že toto členění není totožné s členěním na eventy otevřené a uzavřené. Příklady eventů podle cílových skupin Eventy, na které se prodávají vstupenky, platí se vstupní poplatek Eventy, na které je vstup bezplatný Eventy otevřené koncerty, festivaly, sportovní akce oslava silvestra na náměstí Eventy uzavřené kongresy, konference firemní akce, premiéry, vernisáže, svatby Při členění zohledňujícím cílové skupiny eventů je zapotřebí zmínit důležitou skutečnost, a sice kdo je návštěvníkem eventů. Některé eventy jsou určeny pro 11\n12 přesně definovanou cílovou skupiny, která je silně homogenní, a to s ohledem na věk, odborné zaměření nebo zájmy (eventy v oblasti alternativního umění, sportovní eventy spíše okrajových sportů, akce pro děti), naopak jiné eventy jsou určené pro širokou veřejnost, cílová skupina zde není přesně vymezená (např. různé street show, slavnosti apod.). Toto členění je důležité zejména s ohledem na marketingovou komunikaci, která musí zohledňovat způsob oslovení cílové skupiny a volit správné a efektivní komunikační kanály. Členění podle místa Eventy se mohou konat v určitém objektu pod střechou (indoor) nebo venku (open air, outdoor). Hledisko místa konání eventů je velmi důležité. Často právě netradiční prostředí středověký hrad, klášter, zámecké zahrady, vodní plocha, technické památky přispívá k umocnění zážitků spojených s účastí na dané akci. Běžná akce se stává výjimečnou, pokud se koná ve výjimečném prostředí např. festivaly na hradech. V cestovním ruchu jsou velmi oblíbené akce venkovní (open air), i když jsou (zejména v našich podmínkách) velmi závislé na počasí, které se tak stává nejrizikovějším faktorem jejich uspořádání. Členění podle pořadatelského subjektu Event může pořádat (a zároveň financovat) jak instituce působící v oblasti veřejné správy (město, obec, kraj), nezisková organizace (škola, muzeum, sdružení), tak obchodní společnosti nebo fyzické osoby. Zvláštní místo v typologií eventů mají soukromé eventy např. svatby, oslavy narozenin, soukromé koncerty. Je třeba zdůraznit, že s výjimkou docela malých akcí (zpravidla do tisíce návštěvníků) dochází při realizaci eventu ke spolupráci mezi různými subjekty a zároveň je realizace eventů financována z více zdrojů je zde nezbytné partnerství. Zároveň se velké eventy ve většině případů neobejdou bez financování ze strany sponzorů. Členění podle velikosti (podle počtu účastníků) V odborné literatuře se setkáme s členěním eventů podle počtu účastníků na: mega eventy nad účastníků velké eventy účastníků Toto členění bychom mohli analogicky doplnit o: střední eventy účastníků malé eventy méně než účastníků Je pochopitelné, že výše uvedené hledisko není objektivní. Velikost eventu bychom měli hodnotit ve vztahu k destinaci nebo firmě či institucí, která event pořádá. Pro Náměšt na Hané městys, který má okolo 2000 obyvatel, je třídenní folkový festival Zahrada s 30 tisíci účastníků mega akcí, podobná akce v milio- 12\n13 nové Praze by patřila spíše mezi střední eventy. Účast ovlivňuje i skutečnost, zda se na danou akci platí vstupné účast na těchto eventech je vždy menší než na akcích, na které je vstup volný. Členění podle významu Při akceptování členění, které uvádí Getz (2007), a jeho modifikací můžeme rozdělit eventy podle významu a jejich dopadu na destinaci cestovního ruchu na: eventy mezinárodní (Getz uvádí Mega events ) mají výrazný mezinárodní, často globální význam eventy značkové ( Hallmarks events ) jsou úzce spjaté s daným místem, dotvářejí jeho image, mají celostátní nebo i mezinárodní význam eventy regionální jejich význam je omezen na určitý region, spíše výjimečně jsou navštěvovány návštěvníky z větší vzdálenosti eventy místní tvoří významnou nabídku pro místní obyvatele dané destinace a návštěvníky z blízkého okolí Členění podle doby trvání Samotné akce mohou trvat několik hodin (koncert, divadelní představení), několik dní (festivaly, výstavy) i několik týdnů (mistrovství světa ve fotbale). Samotná délka trvání eventu nemusí korelovat s dobou jeho přípravy. Podle tohoto hlediska můžeme vyčlenit: eventy krátkodobé (1 den) eventy střednědobé (několik dní) eventy dlouhodobé (delší než týden) Existují i eventy, které trvají několik týdnů až několik měsíců. Jedná se nejčastěji o dlouhodobé výstavy mimořádného významu např. světová výstava EXPO, v České republice výstava Sláva barokní Čechie v roce 2001 nebo kontroverzní výstava Bodies v Praze v roce Je zapotřebí rozlišovat dobu trvání eventu a dobu účasti na eventu. Většinou se doba trvání eventu rovná době přítomnosti účastníků (koncerty, divadelní představení, sportovní utkání apod.), u některých eventů je však tato doba rozdílná. Samotný event může trvat dlouho, naproti tomu účast jednotlivých návštěvníků pouze několik hodin či jeden den zejména u výstav, déletrvajících svátků apod. U některých akcí může docházet k opakované návštěvě během trvání eventu. Například účast na jednotlivých sportovních disciplínách či utkáních během velkých sportovních událostí (mistrovství světa v hokeji, fotbale, tenisové turnaje, olympijské hry), nebo také hudební, filmové a divadelní festivaly, kde si diváci kupují vstupenky na jednotlivá představení. Z hlediska dopadů na cestovní ruch jsou optimální takové eventy, které trvají několik dní a předpokládají účast návštěvníků po celou dobu trvání např. kongresy, incentivní akce, festivaly s akreditací po dobu trvání akce a jiné. 13\n14 Členění podle periodicity realizace Některé eventy se konají v pravidelných intervalech. Nejčastěji se jedná o každoroční akce (např. festival Pražské jaro, MS v hokeji), některé akce se pořádají v jiných intervalech. Výjimečné jsou akce, které se konají vícekrát v roce např. výstava Flora Olomouc probíhá na jaře a v létě. Některé akce se pravidelně konají v delších intervalech sportovní akce jako např. olympijské hry a mistrovství světa v kopané, některé kongresy jako např. Kongres geografické společnosti, který se koná pravidelně každé čtyři roky. Pravidelně pořádané akce mohou být pořádány stále na stejném místě (tenisový turnaj ve Wimbledonu, filmový festival v Karlových Varech), nebo v různých městech či státech (olympijské hry, vědecké kongresy). Dlouhodobá tradice pravidelného konání eventů z nich vytváří určitou značku, která se příznivě odráží v jejich návštěvnosti, v případě, že se jedná o akce, které jsou pořádány na stejném místě, pak výrazně pozitivně ovlivňují image destinace, se kterou jsou spojovány. Naopak některé eventy jsou jednorázovou a neopakovatelnou událostí. Tyto akce zpravidla doprovázejí nějakou výjimečnou a ojedinělou událost kulturní, sportovní, politickou či náboženskou. Z pohledu periodicity pořádání akcí je kuriózní interval sto let, který se vztahuje k Praze. Zde se konala v roce 1791 Průmyslová výstava. Jednalo se o první výstavu tohoto typu v Evropě a byla uspořádána u příležitosti korunovace císaře Leopolda II. za českého krále. Při stoletém výročí této významné akce v roce 1891 byla v Praze uspořádána Všeobecná zemská výstava. Pro tuto výstavu byla v Praze postavena např. Petřínská rozhledna, lanovka na Petřín a tzv. Křižíkova fontána. Za dalších sto let se v roce 1991 konala v Praze Všeobecná československá výstava, která byla prezentována jako hold nově vznikající demokracii. 1.5 Event tourism a event marketing v cestovním ruchu Event marketing představuje moderní formu marketingu či přesněji řečeno marketingové komunikace. Je proto logické, že se v poslední době dostává do popředí zájmu i event marketing v cestovním ruchu. V této souvislosti vyvstává otázka, co spojuje event tourism a event marketing a čím se odlišuje event marketing v cestovním ruchu od obecného event marketingu? Existuje řada definicí event marketingu. Jelikož event marketing není předmětem této publikace, uvedeme zde vlastní definicí, která postihuje jeho základní znaky. Event marketing je možno vymezit jako marketingové aktivity, které se snaží pomocí netradičních akcí (events) upoutat pozornost potenciálních nebo stávajících zákazníků, partnerů, veřejnosti a v neposlední řadě i médií a prostřednictvím zinscenovaných zážitků podpořit image firmy nebo jejích produktů. 14\n15 Z výše uvedené definice je zřejmé, že eventy v tomto případě slouží jako komunikační nástroj. Důležitou roli hraje i snaha o vzbuzení zájmu médií, protože prostřednictvím zpráv v médiích dochází k multiplikačnímu efektu zamýšleného sdělení, neboť se o akci dozví i lidé, kteří se jí přímo nezúčastnili. I když je v poslední době event marketingu v cestovním ruchu věnována v odborné literatuře poměrně velká pozornost, zatím žádná z publikací se nezaměřila na odlišnosti event marketingu v cestovním ruchu. Tato specifika vyplývají ze skutečnosti, že marketing cestovního ruchu je odlišný, pokud se jedná o podniky cestovního ruchu (ubytovací a stravovací zařízení, zařízení poskytující dopravní a doprovodné služby, lázně, cestovní kanceláře a agentury a další subjekty), a je odlišný, pokud se jedná destinaci cestovního ruchu. U podniků cestovního ruchu můžeme v určité modifikaci aplikovat obecné zásady marketingu podniků, u marketingu destinace cestovního ruchu musíme hledat paralelu s teritoriálním marketingem a ještě zohlednit specifika cestovního ruchu. Mezi specifické rysy marketingu destinace patří zejména skutečnost, že jej provádějí organizace veřejné správy nebo jimi řízené instituce. Z toho vyplývá i určitá komplikace, která spočívá v tom, že tyto instituce (krajské a obecní úřady nebo zvlášť zřízené organizace cestovního ruchu) propagují produkty destinace cestovního ruchu a přitom mají na tyto produkty a jejich kvalitu minimální vliv a minimální kontrolu. Event marketing v cestovním ruchu vystupuje v těchto podobách: Uspořádání eventů, které umožňují propagovat určitý podnik cestovního ruchu nebo jeho produkty např. gastronomické akce a ochutnávky, speciální zájezdy cestovních kanceláří, street show a road show, prezentace na výstavách a veletrzích. Uspořádání eventů, které propagují určitou destinaci cestovního ruchu slavnosti, oslavy, festivaly, opět street show a road show (v tomto případě propagující celou destinaci, nikoliv konkrétní firmu či její produkt např. na zahájení turistické sezóny), prezentace na veletrzích a výstavách, fam tripy a press tripy. Uspořádání eventu jako produktu cestovního ruchu, v tomto případě komunikační sdělení je spojeno přímo s daným eventem a komunikační efekt pro destinaci představuje efekt druhotný informace o těchto eventech přispívají ke zlepšení informovanosti o dané destinaci a k utváření její image. Eventy jako prostředek firemního event marketingu firmy při pořádání eventů často využívají k zinscenování zážitků služby cestovního ruchu (zájezdy, netradiční doprovodné služby, nadstandardní gastronomické služby, často originální ubytovací služby) nebo pořádají eventy v atraktivních střediscích cestovního ruchu (hory, lázně), a tím dochází k propojení event marketingu a cestovního ruchu. 15\n16 1.6 Dopady eventů na destinaci cestovního ruchu Pozitivní dopady eventů na destinaci můžeme spatřovat v oblasti: zvýšení návštěvnosti destinace zlepšení image destinace Zvýšení návštěvnosti se zpravidla vztahuje nejen na přítomnost na určitém eventu, ale může vyvolat i následnou návštěvnost. Dalším pozitivem eventů je to, že se mohou konat v období mimo hlavní sezónu a jako poptávkovtorný činitel mohou ovlivnit návštěvnost destinace v období minisezóny (proslulý karneval v Benátkách, kongresy a konference). Mimořádně úspěšné eventy stejně tak jako pravidelně se opakující eventy mohou velmi příznivě ovlivnit image destinace. Tím, že se informace o těchto eventech dostávají do médií, vzrůstá informovanost potenciálních turistů a může se zvýšit i zájem o návštěvu nejen daného eventu, ale i samotné destinace, se kterou je daný event spojován (např. rakouský Innsbruck, kde se dvakrát konaly zimní olympijské hry, má po celém světě image střediska zimních sportů). Negativní dopady eventů na destinaci se projevují zejména v přetěžování dopravní infrastruktury, tvorbou odpadu, zvýšenými nároky na bezpečnost účastníků i místních obyvatel, někdy problémy se zásobováním, vyššími cenami. Riziko pro danou destinaci téměř vždy představuje pořádání takových eventů, které se snaží oslovit jinou cílovou skupinu, než je cílová skupina návštěvníků destinace. Pořádání technoparty v lázeňském městě se určitě nesetká s příznivou odezvou u místních obyvatel či návštěvníků lázní a určitě nebude mít ani pozitivní vliv na image města. Tzv. megaeventy mohou mít významný vliv na infrastruktru v dané destinaci např. olympijské hry vyžadují výstavbu olympijské vesnice, řady sportovišť, ubytovacích a stravovacích kapacit, dopravní infrastruktury, informačních sítí. Pořádání těchto akcí se uskutečňuje často za garance státu, samotný dopad není možné jednoznačně určit jako pozitivní či negativní. Shrnutí Eventy v cestovním ruchu můžeme definovat jako jedinečné, dočasné, speciálně naplánované, řízené a organizačně zabezpečené akce nebo události s dopadem na cestovní ruch. Musíme rozlišovat pojmy eventy v cestovním ruchu, event tourism a event marketing. Pro event tourism je charakteristické to, že hlavním motivem účasti na cestovním ruchu je návštěva určité konkrétní, předem zvolené události. Event marketing je možno vymezit jako marketingové aktivity, které se snaží pomocí netradičních akcí (events) upoutat pozornost potenciálních nebo stávajících zákazníků, partnerů, veřejnosti a v neposlední řadě i médií a prostřednictvím zinscenovaných zážitků podpořit image firmy nebo jejích produktů. Klasifikace eventů může probíhat podle mnoha kritérií. Důležité je vymezení eventů podle obsahu, cílových skupin, místa konání, dále podle toho, kdo event 16\n17 pořádá, podle velikosti a významu, podle délky trvání a periodicity pořádání akce. Dopady pořádání úspěšných eventů se mohou výrazně odrazit v cestovním ruchu destinace, a to zejména ve zvýšení návštěvnosti destinace a zlepšení její image. 17\n18 2. Charakteristika akcí a událostí podle obsahu Cíle kapitoly Kapitola popisuje v podrobném členění jednotlivé druhy eventů podle jejich tematického členění. Každý druh eventu je ilustrován na příkladech ze zahraničí i z České republiky. Klíčová slova Kulturní eventy, sportovní eventy, eventy vycházející z místních tradic a zvyků, zábavné a společenské eventy, náboženské eventy, eventy MICE, svatební eventy * * * Jak bylo uvedeno v předchozí kapitole, mezi nejdůležitější členění eventů patří členění podle jejich obsahu, tematického zaměření. 2.1 Kulturní eventy Eventy spojené s kulturou patří mezi tradiční eventy, které mají dopad nejen na návštěvníky destinace, ale i na místní obyvatele. Kultura spolu s přírodními předpoklady patří po dlouhou dobu mezi pilíře rozvoje cestovního ruchu v každé destinaci. Mezi kulturní eventy můžeme zařadit festivaly a přehlídky, kulturní eventy pro mladé (letní hudební festivaly), venkovní představení, jednotlivá výjimečná koncertní a divadelní představení, muzikály, eventy v muzeích, hradech, zámcích a jiné eventy. Festivaly a přehlídky Mezi tradiční kulturní eventy patří festivaly a přehlídky, a to jak filmové, tak hudební či divadelní. Filmové festivaly jsou určitou stálicí mezi kulturními eventy, jelikož přítomnost filmových hvězd a řady významných hostů a okázalost oficiálních i doprovodných akcí přitahuje i pozornost médií. Filmový festival představuje pro danou destinaci určitou značku a pořádající město se dostává do povědomí potenciálních návštěvníků. Tradiční evropské festivaly, jako například festival v Benátkách, v Cannes nebo v Berlíně, navštěvují stovky hostů a desetitisíce návštěvníků (v roce 2008 se na MFF v Cannes akreditovalo více než 3000 novinářů, rozpočet festivalu se pohybuje kolem 20 mil. Euro). V České republice je nejznámější filmový festival v Karlových Varech, který je pořádán od padesátých let 20. století. Snaha o umístění mezinárodního festivalu do Prahy 18\n19 (MFF Zlatá Praha) v letech 1995 a 1996 nebyla úspěšná a ukázala, jak důležitá je tradice a propojení určitého eventu s místem konání akce. MFF Karlovy Vary tak patří mezi nejvyhledávanější kulturní eventy v České republice, i když počet akreditovaných návštěvníků (v roce 2007 cca 12 tisíc) není nijak mimořádný. Hudební a divadelní festivaly a přehlídky např. Pražské jaro nebo Divadlo evropských regionů v Hradci Králové představují nabídku pro spíše úzkou skupinu hudebních a divadelních fanoušků a určitě nejsou masovou akcí, už jen z důvodu omezené kapacity sálů, ve kterých se konají. Je třeba ale zdůraznit, že i tyto akce se pozitivně odrážejí ve vnímání daného města jako střediska kultury. Kulturní eventy pro mladé letní hudební festivaly Letní festivaly se staly fenoménem mezi mládeží zvláště v poslední době. Není výjimkou, že někteří mladí lidé navštíví během prázdnin několik festivalů. Éru popularity festivalů pro mladé open air odstartoval v roce 1969 dnes již legendární Woodstock. V současnosti patří mezi největší festivaly Love Parade v Německu. Z akce, která byla původně pro pár stovek zájemců, se stal světově nejznámější festival tzv. technokultury. V roce 1999 v Berlíně se zúčastnilo tohoto setkání 1,5 milionů účastníků, v roce 2008 v Dortmundu dokonce 1,6 milionů mladých lidí nejen z Německa, ale i ze zahraničí. Love Parade se prezentuje nejen jako kulturní akce, ale i jako politické shromáždění a současně se stále více komercionalizuje. Love Parade, ale i jiné podobné akce (někdy pololegální) jsou nepříznivě vnímány veřejností pro konzumaci alkoholu, drog a znečištění prostor, kde se konají. V České republice tradici velkých letních festivalů zahájila Porta trampský a country festival, který se pořádal v Československu od roku 1967 a zejména v osmdesátých letech, kdy se konal v Plzni v Lochotíně, se stal masově navštěvovanou a téměř kultovní akcí. V současné době mezi nejnavštěvovanější hudební festivaly v České republice patří folková Zahrada v Náměšti na Hané, Rock for People v Hradci Králové nebo Colours of Ostrava (cca tisíc návštěvníků). V roce 2008 zaznamenal rekordní počet účastníků (100 tisíc) festival Votvírák v Milovicích, kde byl vstup zdarma. Venkovní představení (hudební, divadelní, jiná) Hlavní turistickou sezónu doprovázejí často kulturní akce pod širým nebem, často v atraktivním přírodním či historickém prostředí. Tato představení se těší velké oblibě a patří tradičně do portfolia produktů kulturního cestovního ruchu. Populární jsou např. Letní shakespearovské slavnosti na Pražském hradě, které se postupně rozšířily i do jiných měst (Brno, Ostrava, Bratislava) nebo divadelní představení v zámeckém parku v Českém Krumlově. V České republice byl z pohledu návštěvnosti zatím nepřekonaný koncert bratří Nedvědů na Strahově v roce 1996, který navštívilo na 70 tisíc platících diváků. 19\n20 Koncerty, muzikály Koncerty lákají desetitisíce návštěvníků. V zahraničí jsou oblíbené nejen koncerty hvězd populární hudby, ale i koncerty v jiných žánrech. Unikátním projektem byla vystoupení tří tenorů. Poprvé se tento koncert uskutečnil jako doprovodná akce MS ve fotbale v roce 1990 v Itálii, a pak následovala série mega koncertů po celém světě, které se staly nezapomenutelným zážitkem pro statisíce diváků. Není výjimkou, že na koncerty se cestuje i do zahraničí. V České republice přitahují pozornost zejména koncerty zahraničních hvězd, jako např. Michaela Jacksona, Madonny, Rolling Stones apod. Novinkou a zároveň významnou součástí nabídky kulturního cestovního ruchu posledních let u nás jsou muzikály. Řada cestovních kanceláří pořádá zájezdy do Prahy na muzikály, a to jak na muzikály v provedení českých souborů, tak na hostující představení souborů zahraničních. Ostatní kulturní eventy Atraktivním prvkem v nabídce cestovního ruchu se mohou stát i výstavy. Nejčastěji se jedná o nabídku spíše pro domácí návštěvníky, některé výstavy přilákají i zahraniční turisty (např. výstava Francisco de Goya ve Vídni 2005/2006.) V Čechách je tradičně mimořádný zájem o výstavu korunovačních klenotů. Mezi kulturní eventy můžeme řadit i jednotlivé akce pořádané na hradech a zámcích často se jedná o koncerty, které rozšiřují nabídku těchto objektů. Speciální akce se konají téměř na všech hradech a zámcích. Např. Dobývání hradu Švihov, Oživlá strašidla na zámku Jezeří, lesnické a sokolnické slavnosti na hradu Sovinec a řada dalších. V nabídce akcí atraktivních pro diváky do jisté míry vyniká přehlídka uměleckých kovářů Hefaiston, která se koná pravidelně na hradě Helfštýn. Zvláštní postavení v nabídce kulturního cestovního ruchu mají muzea. V poslední době se snaží zatraktivnit svou nabídku a přilákat návštěvníky změnou způsobu prezentace sbírek, sama vytvářejí animační programy zejména pro mladé návštěvníky. Příkladem úspěšného eventu v této oblasti může být tzv. Muzejní noc, akce, při níž jsou muzea, galerie a památkové objekty otevřeny déle než obvykle (někdy i přes půlnoc) za snížené vstupné nebo zcela zdarma. Velkou popularitu mezi veřejnosti si získaly i Dny evropského kulturního dědictví, které jsou pořádány vždy druhý víkend v září a které umožňují navštívit i řadu běžně nepřístupných památkových objektů. 2.2 Sportovní eventy Sportovní akce a události přitahují zájem nejen sportovců a jejich fanoušků, ale často i médií. Zájem médií je předpokladem pro získání kvalitních sponzorů, kteří se často finančně na realizaci sportovních eventů podílejí. Sportovní eventy 20\nV POŘÁDÁNÍ AKCÍ A UDÁLOSTÍ (EVENTS) V CESTOVNÍM RUCHU\nNOVÉ TRENDY V POŘÁDÁNÍ AKCÍ A UDÁLOSTÍ (EVENTS) V CESTOVNÍM RUCHU Halina Kotíková Eva Schwartzhoffová Ministerstvo pro místní rozvoj ČR Praha 2008 Vydalo Ministerstvo pro místní rozvoj ČR, Praha, 2008


Vydá se Moldavsko ruskou nebo evropskou cestou? | Evropský bezpečnostní žurnál\nVydá se Moldavsko ruskou nebo evropskou cestou?\nJaký dopad na geopolitické směřování země budou mít masivní protesty v Moldavsku?\nOd jara 2015 probíhají v Moldavsku protivládní protesty, kterých se účastní desetitisíce lidí. Mezi jejich požadavky je odstoupení prezidenta a vládnoucí proevropské koalice, stejně jako předčasné volby. Důvodů k nespokojenosti je ale více. V první řadě jde o korupci mezi vysokými politickými představiteli a s ní související krádež téměř miliardy dolarů ze tří moldavských bank v listopadu roku 2014, která způsobila zemi ekonomické potíže, a 15. října vedla k zadržení bývalého premiéra Vlada Filata. Protesty Moldavanů mají zatím neuspokojivou odezvu, několik vlád padlo, ale vždy byly nahrazeny členy koaličních stran. Jaké jsou hlubší kořeny nepokojů v Moldavsku a k čemu tyto nepokoje povedou?\nOd svého vystoupení ze SSSR v roce 1991 je Moldavsko jednou z nejchudších zemí v Evropě, která má vysokou míru pracovní migrace, navíc se od 90. let potýká se separatistickým regionem Podněstří. Osmiletá vláda komunistické strany byla po masivních protestech v roce 2009 nahrazena proevropskou koalicí, ale i tu potkal podobný osud.\nKoalici se během jejího vládnutí podařilo získat bezvízový přístup do Schengenského prostoru a v roce 2013 podepsala asociační dohodu s Evropskou unií. V roce 2012 se však v koalici rozpoutal boj mezi Demokratickou a Liberálně demokratickou stranou Moldavska. Tyto dvě klíčové koaliční strany jsou vedeny dvěma oligarchy, v prvním případě Vladem Plahotniucem, ve druhém Vladem Filatem. Obě strany se začaly obviňovat z různých finančních zločinů, což poněkud zakalilo dosavadní obraz úspěšné proevropské vlády. V listopadových volbách z roku 2014 proevropská koalice přesto těsně zvítězila, jenže na jaře 2015 se provalil doposud největší skandál, a to již zmíněná krádež více než miliardy dolarů ze tří moldavských bank, za jejíhož hlavního viníka je považován byznysmen Ilan Shor. Tato událost významně otřásla důvěryhodností vlády. Nejde však pouze o samotnou událost, ale o přístup proevropské koalice k jejímu řešení. Od voleb bylo sestaveno několik vlád, které však byly vedeny umírněnými a nevýraznými politiky. Ti se patrně pod vlivem skutečných vládců koaličních stran, bohatých byznysmenů Plahotniuce a Filata, vyšetřování korupčního skandálu spíše vyhýbali. Vyšetřování bylo nedůsledné a mnoho faktorů zároveň poukazovalo na to, že byly do zpronevěry přímo zapleteny strany vládnoucí koalice. Pozici vlády také oslabovalo, že díky její pouze těsné parlamentní většině musela spolupracovat s opozicí. Nešlo však jen o ztrátu důvěryhodnosti, ale v mnoha ohledech také o čistě praktické důvody. Krádež peněz způsobila inflaci, nezaměstnanost, a také snížila chuť zahraničních firem v zemi investovat. Taktéž opadla podpora mezinárodních institucí, a Mezinárodní měnový fond i EU zmrazily v zemi své rozvojové programy.\nVýsledkem situace byly na jaře 2015 první masové protesty, kterých se zúčastnily desetitisíce lidí. Akce byly od počátku organizovány „Občanskou platformou pro důstojnost a pravdu“, což je skupina založená v únoru 2015 a vedená převážně žurnalisty z televizního kanálu JurnalTV. Později se do organizování protestů začaly zapojovat proruské strany, zejména sociální demokracie vedená Igorem Dodonem a „Naše strana“, kterou vede Renato Usatii. Účast v protivládních demonstracích poskytla těmto opozičním stranám ideální platformu k získání popularity.\nFoto: Vlad Filat z Liberálně demokratické strany Moldavska (copyright profimedia.cz)\nNepokojů zejména v hlavním městě se pravidelně účastní desetitisíce lidí. Demonstrace dne 6. září se podle některých zdrojů zúčastnilo až 100 000 osob. První protesty proběhly už na jaře, nejintenzivněji však probíhají během podzimu. Klíčovou otázkou tedy není jen to, kdo protesty vede, ale také kdo se jich účastní. Akcí organizovaných „Občanskou platformou pro důstojnost a pravdu“ se účastní věkově různé spektrum protestujících, které však kromě odporu k vládě spojují sympatie k západu a EU. Protestů se však zúčastňují i proruské strany spoléhající se na velkou část prorusky orientovaného obyvatelstva. Do Ruska míří vysoké procento moldavského exportu a také zde mnoho Moldavanů pracuje. V kombinaci s neúspěchem proevropských stran je proruský sentiment během protestů pochopitelný.\nVeškeré účastníky protestů spojuje odpor k vládě a korupci, ale rozděluje je názor na to, jakým směrem by se země po svržení současné vlády měla vydat. Úspěch demonstrantů byl zatím jen částečný. Byl sice zadržen vůdce liberálních demokratů Vlad Filat a vláda musela odstoupit, ale předčasné volby se vyvolat nepodařilo. Během demonstrací zatím docházelo pouze k menším střetům mezi policií a demonstranty, a jen zhruba deset lidí bylo zadrženo. Na konci listopadu však policie údajně zadržela skupinu třinácti extremistů, kteří plánovali útoky v Kišiněvě a zřízení separatistického proruského státu. Co se týče postoje širší veřejnosti, z říjnového průzkumu veřejného mínění vyplývá, že nesouhlas s vládou není jen názorem aktivně protestujících občanů. Většina lidí si myslí, že vláda neplní svou funkci a že korupce je velkým moldavským problémem. Podpora dvou klíčových politiků proevropských stran Filata a Platohunice se počítá na jednotky procent, kdežto vůdce „Naší strany“ Renato Usatii je považován 41 % dotázaných za důvěryhodného politika.\nZdá se nepravděpodobné, že by současná vládnoucí elita mohla situaci ustát. Proevropská koalice má nyní nulovou podporu a je těžké si představit, jakým způsobem by dokázala uklidnit nepokoj ve společnosti. I kdyby vláda zavedla potřebné protikorupční reformy a potrestala všechny viníky, není jasné, jestli by to veřejnost utišilo. Protestující ve svých plánech totiž se stávající vládou vůbec nepočítají a považují ji za zcela zdiskreditovanou. Je také jasné, že koalice nemůže očekávat větší než slovní podporu ze zahraničí, navíc lídři dvou klíčových stran Platohunic a Filat jsou mimo zemi nebo ve vazbě. Oddalováním předčasných voleb, které požadují demonstranti, se jen zvyšuje riziko násilné eskalace konfliktu, a také se tím dává argument případným extremistickým skupinám. Po selhání proevropské koalice ale situace v Moldavsku nemusí skončit geopolitickým obratem k Rusku a odklonem od Evropské unie. Pokud by nakonec k předčasným volbám došlo, stále existují dvě možnosti. Proruské strany (zejména již zmíněná sociální demokracie a „Naše strana“) se zdají být po neúspěchu proevropských stran favoritem. Ale i přesto, že tyto strany získaly během krize značnou podporu, budou muset čelit novému oponentovi. Tím je proevropská „Občanská platforma pro důstojnost a pravdu“, která původně neměla politické ambice, na mítinku dne 29. listopadu však veřejně prohlásila, že se hodlá proměnit v politickou stranu. Moldavsko se tak ocitá na podobném rozcestí, které vedlo k revoluci na Ukrajině, mezi evropskou a ruskou cestou.\nTitulní fotografie: Protesty v Kišiněvě (copyright profimedia.cz)


Elba - Taburet (trio schlamm R367, korpus/pulse grass D241) | Jena nábytek\nNacházíte se zde: JENA-NÁBYTEK »NÁBYTEK »Sedací soupravy »Taburety »Elba - Taburet (trio schlamm R367, korpus/pulse grass D241)\nCotta Elba - Taburet (trio schlamm R367, korpus/pulse grass D241) 4887\nElba - Taburet (trio schlamm R367, korpus/pulse grass D241)\nKód výrobku: 995-0394/060\nPopis Elba - Taburet (trio schlamm R367, korpus/pulse grass D241)\nTaburet Elba vás okouzlí především svým moderním designem a pohodlným sedákem. Působí velmi stylově a uspokojí vás při odpočinku a relaxaci. Taburet je skvělým doplňkem k sedací soupravě, avšak perfektně funguje jako samostatný prvek. Výhodou taburetu je jeho přenosnost. Můžete jej použít hned několika způsoby.\nPři početnějších návštěvách poslouží jako další místo k sezení. Pro ještě větší komfort při odpočinku můžete využít jako podnožku a relaxovat budou i vaše unavené nohy. Pro jeho stejnoměrný povrch i jako odkládací plochu na knihy či časopisy. V neposlední řadě si do vašeho obývacího pokoje pořídíte stylový designový prvek.\nTaburet je vyroben z velmi kvalitních materiálů podle nejnovějších trendů a poskytne potřebné pohodlí. Moderní design kopíruje nejnovější nábytkové trendy a vy si tak můžete pořídit stylový kus nábytku, který vaším okolím rozhodně nezůstane nepovšimnut.\nkvalitní materiál i konstrukce\ndekor korpusu: trio schlamm R367\ndekor sedáku: pulse grass D241\nmateriál sedáku: eko kůže\ntrio schlamm R367/pulse grass\nVýběr trendy sedaček, které musíš mít doma!\nProč si pořídit taburet?\nZvažuješ, že si do obýváku pořídíš taburet? Povíme ti, jaké výhody tento elegantní a praktický pomocník skrývá. Celý článek