twitter Archivos | pàgina 3 de 3 | Guillem Recolons\n27 desembre, 2010 /1 comentari/a marca personal, refilo /per Guillem Recolons\nreiniciem la “saga” de lateraltwits després del parèntesi nadalenc.\nHem parlat ja de Twitter com a mitjà de comunicació i Twitter com una plataforma per al diàleg.\npersonalment, crec que Twitter és una de les majors fonts d'informació, i possiblement la més actualitzada. En primer tenim les recerques, un motor potentíssim que cerca informació en quatre paràmetres:\nCerca de tweets\nCerca de tweets amb enllaç\nCerca de tweets que parlen de tu\nMolta gent pensa que a Twitter només trobarà a persones amb compte a Twitter. Us proposo una prova: poseu en una recerca “Rubalcaba” “Rajoy” o “Duran Lleida“. Cap té compte a Twitter, però els resultats de cerca són molt extensos, amb l'excepció de l'apartat de recerca d'usuaris.\nTambé prendre la prova amb “Harry Potter“, un resultat ric i extens.\nPerò a més de les cerques simples tenim una cosa molt valuosa: la recerca per etiqueta, les etiquetes (etiquetes) pròpies de Twitter, paraules que van precedides per #. Aquí el valor de la informació és excel·lent, ja que es recullen tots els debats a temps real que es produeixen en el món al voltant d'aquest tema (tema). Un exemple fresc: busqueu per el hashtag #leysinde referit a la polèmica llei anti-descàrregues promoguda per la ministre Ángeles González-Sinde. El resultat no solament és ampli, és fresc, s'actualitza al minut. Aquesta és, sens dubte, una de les grans avantatges de Twitter.\nhttps://www.guillemrecolons.com/wp-content/uploads/2018/07/Logo-Guillerecolons-300x240.png 0 0 Guillem Recolons https://www.guillemrecolons.com/wp-content/uploads/2018/07/Logo-Guillerecolons-300x240.png Guillem Recolons2010-12-27 09:00:522010-12-27 09:00:52#lateraltwits 03 Twitter com a mitjà d'informació\n22 desembre, 2010 /1 comentari/a marca personal, refilo /per Guillem Recolons\nA hores d'ara no seré jo qui repeteixi les xifres que mou Twitter al món pel que fa a seguidors. Avui no anem per aquí. Avui el que importa és tot el que ens explica Twitter, un dels majors mitjans de comunicació que existeixen.\nmirant els “tendència dels temes” que apareixen a la pàgina d'inici veiem els temes del moment, el que s'està coent informativament al món. No hi ha altre mitjà que reculli tanta notícia com Twitter. proveu buscant “wikileaks” i veureu del que parlo.\nUna altra prova interessant: si esteu seguint algun tema concret i no heu tingut temps de seguir la premsa, la ràdio o la TV, feu una recerca a Twitter i disposareu de totes les versions del món en titulars reduïts a 140 caràcters (igual que un SMS). Hi ha més varietat i colorit?\nDurant els salvatges atemptats de Bombai, al novembre 2008, Twitter es va convertir en una de les referències dels mitjans de comunicació de tot el món. De mitjana, els ciutadans de Bombai van llançar 16 'piulades’ per segon durant tota la massacre, comentant el que veien, donant informació útil sobre com realitzar donacions de sang o números de telèfon de serveis d'emergència.\nal amaratge d'un avió amb 151 persones a bord al riu Hudson, davant de Manhattan, la primera foto que es va difondre aparèixer en TwitPic, el web de fotos de Twitter. La va prendre Janis Krums, 1 novaiorquès, amb la seva iPhone, un quart d'hora abans que arribessin els primers fotògrafs de la premsa.\n“arrestat”. Amb aquest simple missatge, penjat a Twitter des del seu telèfon mòbil, l'estudiant nord-americà James Buck, i el seu traductor Mohammed Maree, van poder alertar el món que la policia egípcia els havia detingut per participar en una protesta a favor de la democràcia en aquest país. Un dia després eren al carrer.\nEspero que ja comenceu a considerar Twitter com alguna cosa més que “microblogging”. El seu poder és brutal. Aquest divendres us espero amb #lateraltwits 02: Twitter com una plataforma per al diàleg.\nhttps://www.guillemrecolons.com/wp-content/uploads/2018/07/Logo-Guillerecolons-300x240.png 0 0 Guillem Recolons https://www.guillemrecolons.com/wp-content/uploads/2018/07/Logo-Guillerecolons-300x240.png Guillem Recolons2010-12-22 09:00:132010-12-22 09:00:13#lateraltwits 01 Twitter com a mitjà de comunicació\n20 desembre, 2010 /0 Comentaris/a marca personal, refilo /per Guillem Recolons\nHe estat absent del bloc algun temps, dedicat en cos i ànima a soymimarca. Feia molt de temps que volia iniciar una sèrie de posts al voltant de la meva pròpia experiència en Twitter com @guillemrecolons. No he volgut seguir cap manual, cap directori. Només el que m'ha ensenyat la meva experiència en aquesta fantàstica plafatorma de microblogging, que estic segur desbancarà -pel seu caràcter obert- a les xarxes socials de major ús.\nFa alguns mesos vaig publicar un petit decàleg sobre Twitter que trobareu en aquest enllaç, però les possibilitats s'amplien cada dia; fa només dos mesos vaig col·laborar en el primer debat obert de candidats polítics des de Twitter. I crec que això no s'acaba aquí.\nCom índex provisional, aquí va un avanç dels posts que aniré publicant, que s'enllaçaran a Twitter mitjançant el hashtag #lateraltwits per trobar-los més fàcilment i per -si us ve de gust- obrir un debat.\n#lateraltwits 14 Twitter com a gran base de dades pública o privada (les llistes de Twitter)\n#lateraltwits 17 Twitter Com pàgina de fans\n#lateraltwits 19 Twitter com un element de promoció per a les empreses\n#lateraltwits 22 Twitter com a llibre obert\n#lateraltwits 27 Twitter fórmula joc el més just\nVaig a estar amb aquest tema els següents dilluns, dimecres i divendres al blog, però a Twitter sempre podreu trobar el debat buscant #lateraltwits. S'accepten tots els suggeriments i crítiques, per això estem.\nhttps://www.guillemrecolons.com/wp-content/uploads/2010/12/lateraltwits00.jpg 350 350 Guillem Recolons https://www.guillemrecolons.com/wp-content/uploads/2018/07/Logo-Guillerecolons-300x240.png Guillem Recolons2010-12-20 08:50:332010-12-20 08:50:33#lateraltwits 00 Twitter com a experiència


Meryl Streep té la majoria de candidatures als Oscar de tots els temps? - Entreteniment | Gener 2021\nMeryl Streep té la majoria de candidatures als Oscar de tots els temps?\nDesprés d'una època de successos Una de les HBO Big Little Lies, tots els usuaris adherits a la sèrie limitada probablement consideraven impossible de posar-se de manifest. Liane Moriarty, autora del llibre font, només es podia imaginar una segona temporada si un nom entrava a la imatge: aquest nom era Meryl Streep.\njúnior a negruzca\nTot i que no podia culpar a Moriarty per haver somiat gran, poc sabia que Streep era un gran fan del programa. De fet, quan l’agent de Streep va dir que hi havia una part escrita només per a ella a la segona temporada, la llegenda de la pel·lícula va assumir la feina sense ni tan sols llegir un guió.\nAmb els guanyadors de l’Oscar Nicole Kidman i Reese Witherspoon ja a bord, HBO havia muntat un equip de somni per a la segona entrega. Però uns quants betweenscar entre els dos membres del repartiment seria l’últim que podria impressionar a Streep.\nActualment, els tres Oscar de Streep la vinculen al màxim per un actor viu. (Només Katherine Hepburn n'ha guanyat quatre.) Però, pel que fa a les nominacions als premis a l'Acadèmia, ningú no pot igualar el prou elevat de Streep. De fet, ningú s’acosta a la màxima actriu viva.\nStreep ha acumulat 21 nominacions als Oscar impossibles.\n04/11/1983 - Los Angeles, Califòrnia: Meryl Streep a Oscars; ha guanyat la millor interpretació de l’actriu per “Sophie’s Choice”. | UPI / Getty Images\nLa primera nominació al Premi Oscar a Streep va arribar fa 40 anys, per la seva funció de suport a la del 1978 El caçador de cérvols. L'any següent, l'Acadèmia la tornà a dirigir Kramer vs Kramer, i la segona vegada (també per a actriu secundària) va ser l'encant per a ella.\nA partir d’aleshores, només trobareu Streep en papers destacats, i va començar a acumular nominacions de seguida. El seu primer va ser el 1981 La tinenta francesa. Una vegada més, els electors de l'Acadèmia no van esperar gaire per lliurar-se a una estàtua: va guanyar l'Oscarscar de la millor actriu del 1982 Elecció de Sophie.\nA la dècada dels 80 es van seguir quatre nominacions (una de les més destacades va ser la seva actuació a Fora d’Àfrica). Streep va obtenir altres tres cops de cap als anys 90 sense guanyar un Oscar. A la primera dècada d’aquest segle, Streep va rebre altres quatre nominacions.\nEn aquell moment, Streep ja havia superat el rècord de 12 nominacions (compartides per Hepburn i Jack Nicholson). Amb altres sis candidatures des del començament d'aquesta dècada, sembla que és impossible acabar amb els seus vint-i-cinc nits Oscar.\nStreep encara pot igualar o superar el rècord d’Oscars actuant.\nMeryl Streep fa el seu discurs d’acceptació, que apareix als 52è Premi Oscar, pavelló Dorothy Chandler, el 14 d’abril de 1980. | Walt Disney Television mitjançant Getty Images\nAl juny, Streep complirà 70 anys, però els seus poders no semblen disminuïts. Espectadors que la van atrapar com a Mary Louise en el seu primer moment Big Little Lies episodi han entusiasmat sobre el crit escoltat arreu del món. Hi ha més que suficient al dipòsit per a la icona de la pantalla.\nTothom que tingui dubtes només ha de tenir en compte la trajectòria de Streep en aquesta dècada. El seu últim triomf de l’Oscar va ser el 2011 La dama de ferroi la seva candidatura més recent es va presentar per a 2017 El correu. Sens dubte, ha intentat empatar la marca de quatre Oscars de Hepburn.\nDe fet, si hi ha algú capaç o que pot superar aquesta marca, és Meryl Streep. Hi ha dues pel·lícules de gran prestigi en ruta el 2019, i una altra amb Martin Scorsese a continuació. Si surt a la pantalla, sol ser la preferida.\nVegeu també: Meryl Streep va canviar la seva aparença per 'Big Little Lies'\njames corden carpool karaoke mariah carey\nembarassada del nadó número 4\nleslie david baker patrimoni net\npel·lícula d’anatomia i fisiologia


Cap Vermell - Anegats presenten el DVD "Filant somnis"\nAnegats presenten el DVD "Filant somnis"\nTeatre La Unió de Son Servera. 31 d'octubre 2014. 20 hores\nAnegats presentarà aquesta tardor, de manera imminent, el seu setè treball discogràfic - "El fil d'Ariadna".\nAquest treball està basat en l'espectacle homònim que van presentar durant la primavera passada a l'auditori de Manacor, Teatre de Petra, Teatre de Lloseta i a l'Esglèsia Nova de Son Servera, acompanyats d'una orquestra magistralment dirigida per Miquel Brunet. Els directes d'aquelles nits, que van ser màgiques, i que van exhaurir les entrades setmanes abans a cada un dels recintes, conforma el nucli sobre el què pivota el seu nou treball, on hi podrem trobar:\n- Un CD amb l'audio en directe dels concerts on Anegats van presentar "El Fil d'Ariadna", juntament amb quatre cançons inèdites, enregistrades a estudi.\n- Un DVD del concert íntegre a l'Auditori de Manacor, que va suposar l'estrena d'aquest espectacle, i que permet reviure una nit memorable, on el de Son Servera expliquen el seu propi creixement emocional mitjançant les seves cançons.\n- Un DVD amb el documental d'una hora de durada "Filant somnis", produït per Cinètica Produccions. Aquest treball audiovisual ofereix una visió de la història i creixement musical i vital del grup, des dels seus inicis als anys noranta fins a l'actualitat. En ell hi participen totes les persones que, d'una manera o d'altra, han estat testimonis i participants de la formació musical, com ara Tomeu Penya, Marisa Rojas, Pau Debon, Pep Alba, etc.\nEl documental "Filant somnis" s'estrenarà el proper divendres dia 31 d'octubre a les 20h al Teatre La Unió, de Son Servera. L'entrada costarà 5€, que es podràn descomptar del preu del nou CD - El Fil d'Ariadna - que ja podran adquirir allà mateix els assistents, de manera exclussiva i com a motiu de la cel·lebració de l'estrena del documental. Es poden reservar les entrades al tlf. 971 568 519 en horari laboral.\nDos dies després d'aquesta estrena, el diumenge 2 de novembre a les 18h, Anegats presentaran per darrera vegada i de manera definitiva "El fil d'Ariadna" al Teatre Principal de Palma.


Lliçó de Borràs a Sánchez: "El pla B existeix i passa per retornar competències encara que evidenciï la seva incompetència” La República\nLliçó de Borràs a Sánchez: “El pla B existeix i passa per retornar competències encara que evidenciï la seva incompetència”\nLa portaveu de JxCat retreu que el president del Gobierno “persisteix en l’error i fa cas omís a les propostes”\nLa portaveu de JxCat al Congrés, Laura Borras, ha defensat el segon ‘no’ de la formació a la quarta pròrroga de l’estat d’alarma i ha assegurat que sí que existeix un “pla b”: “Consisteix a retornar les competències encara que el preu sigui evidenciar la seva incompetència”. Durant la seva intervenció al ple, Borràs ha acusat l’executiu de Sánchez d’anar “tard” i a “remolc” i de no fer autocrítica, tot i que “rectificant”. “Ens preocupa l’evolució de la pandèmia però ens alarma encara més la involució democràtica que vostè lidera”, ha dit. En aquest sentit, ha criticat que el govern parli de coordinació quan “no es coordinen ni vostès” i ha dit que no creu que l’executiu “estigui preparat” per afrontar la nova fase.\nBorràs també ha acusat el govern de no escoltar ni dialogar i ha afirmat que “han acabat aplicant el pla C amb C de Ciutadans”. “El pacte in extremis li ha acabat salvant la votació però li espatlla l’eslògan de govern més progressista”, ha dit, tot afegint que “les seves aliances han mutat més que el propi virus”.\nLa portaveu de JxCat també ha criticat Sánchez per amenaçar amb el caos per no donar suport a la pròrroga de l’estat d’alarma. “Ens alarma la seva tossuderia i la seva capacitat de persistir en l’error, fent cas omís de les nostres propostes”, ha afirmat. “Si ha assumit el comandament únic, assumeixi també totes les responsabilitats”, ha afegit.


Port de Barcelona. Quin és el seu paper en la qualitat de l’aire? | Sostenible\nLes emissions de contaminants més importants generades pel Port són: òxids de nitrogen, partícules en suspensió i òxids de sofre. Segons dades de l’Autoritat Portuària, del 2013, els vaixells són els grans responsables de les emissions que es generen al port dels dos primers contaminants amb un 92%. Els vaixells auxiliars tenen una quota del 4%; la maquinària auxiliar l’1%; i la circulació de vehicles en el recinte portuari del 2%. Les darreres estimacions disponibles indiquen que la quota dels vaixells hauria pujat fins a un 96% o 98% en l’actualitat.\nEl port comparat amb altres focus\nSegons l’ambientòleg de la Universitat de Barcelona, Marc Cerdà, “el 46% per cent de les emissions d’òxids de nitrogen a Barcelona corresponen al port mentre que el trànsit rodat és el segon gran emissor amb un 34%. Cerdà, que forma part del Grup de Recerca Consolidat en Geociències Marines, matisa que “a diferència del trànsit que es reparteix per tot el territori els contaminants del port afecten principalment als indrets més propers com Ciutat Vella i la Barceloneta, el Poble Sec i una bona part de l’Eixample, sense oblidar les variacions segons la incidència dels vents”. Jordi Vila, cap de Medi Ambient del Port de Barcelona, confirma la dada amb una petita variació i parla d’una franja “que va del 40% al 45%” d’emissions d’òxid de nitrogen”.\nSi es mira des del punt de vista de les immissions, les dades canvien. Cal recordar que el nivell d’immissió és la concentració de contaminants en punts determinats. Segons Jordi Vila, les immissions dels òxids de nitrogen generats al port se situen en un 7,6 %, molt per sota del vehicle privat que té gairebé un 60%. Pel que fa a les partícules en suspensió (en aquest cas PM10), les xifres d’immissió es troben entre un 5% i un 8%. Els darrers anys s’han efectuat diversos estudis sobre la pol·lució generada al port i el seu impacte per part del CENIT i del CSIC, entre altres institucions que han permès establir aquests percentatges.\nEl pes del transport marítim\nA Barcelona i 39 municipis més del seu entorn hi viuen 4,3 milions d’habitants (el 60% de la població de Catalunya). Aquests municipis, que han estat declarats zona de protecció especial de l’ambient atmosfèric, han estat superant de manera continuada els llindars legislats per la UE de dos contaminants: el diòxid de nitrogen i les partícules en suspensió.\nSegons el document Treballant per un aire net a l’aglomeració de Barcelona del departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat, l’inventari d’emissions de la zona de protecció especial (2011) assenyala com a primer responsable d’emissió d’òxids de nitrogen a la zona el transport terrestre, amb un 51%; seguit per la indústria, amb un 21%, i del transport marítim amb un 14%. Pel que fa a partícules (PM10) la jerarquia és diferent i el transport marítim puja en segon lloc amb un 23%, i la industria queda en tercer lloc.\nObjectiu: millorar la qualitat de l’aire\nIndependentment dels percentatges que li corresponguin al port, des de la Unió Europea s’ha reclamat a l’administració més iniciativa a l’hora de millorar la qualitat de l’aire. La Comissió ha alertat Espanya, entre altres països, sobre el fet que una zona de Madrid i dos a l’àrea metropolitana de Barcelona superen de forma persistent i continuada el nivell màxim permès de diòxid de nitrogen. Actualment l’activitat del port de Barcelona és objecte de diverses iniciatives que pretenen incidir en aquestes fonts i que estan recollides en el Pla de Millora de la Qualitat de l’Aire del Port de Barcelona dissenyat per la pròpia Autoritat Portuària.\nAquestes iniciatives compten amb el suport de la Direcció General de la Qualitat de l’aire de la Generalitat. La directora general, Mercè Rius, destaca la continua col·laboració entre el govern i l’Autoritat Portuària en aquest camp: “mantenim reunions periòdiques de caràcter tècnic en relació a les mesures que cal prendre i ells estan presents en la taula de la qualitat de l’aire de la conurbació de Barcelona”. La directora general explica també: “hem treballat en un protocol d’actuació en cas d’episodis de contaminació greu semblant al que tenim establert amb les industries, i implica que, durant aquests episodis, el port deixi de fer determinades actuacions que puguin contribuir a empitjorar la situació”.\nVegem a continuació quines són les intervencions més destacades que es proposen així com les seves limitacions.\nTal com s’ha indicat anteriorment, els vaixells són els grans responsables de les emissions del Port de Barcelona, i de fet de tots els ports. “Són la part més important i alhora on es fa més difícil intervenir”, explica Jordi Vila. “La raó és que gran part de tot el que fa referència als vaixells ve regulat per la legislació que estableix l’Organització Marítima Internacional”, puntualitza.\nUna primera estratègia per disminuir les emissions dels vaixells consisteix en bonificar aquelles naus “més netes”. Bonificar en aquest cas vol dir establir reduccions en la taxa d’estada que ha de pagar un vaixell per estar al port. Aquesta política del Port de Barcelona topa amb una limitació molt important, com el fet que el govern central limita la reducció d’aquest taxa al 5%. “Altres ports del món com els escandinaus, els japonesos o els de Nord-Amèrica estan aplicant reduccions de fins al 40% i per aquesta raó hem demanat a Madrid que ens permeti incrementar el nostre percentatge”, remarca Vila. És una mesura que funciona: els ports de Los Angeles i Nova York, per exemple, han aconseguit reduir un 36% la concentració d’òxids de nitrogen i un 31% la de partícules gràcies a la bonificació.\nGasificació i electrificació\nLa gasificació i l’electrificació són les dues altres estratègies que complementen la bonificació. L’ús de gas natural com a combustible alternatiu per a vaixells és una altra de les línies de treball amb diversos projectes en marxa. “La gasificació progressiva és un camí molt interessant perquè el gas sempre és més net que els combustibles que utilitzen els vaixells que són els més contaminants dins de tot l’espectre d’hidrocarburs”, explica Jordi Vila. Aquesta mesura incideix quan el vaixell és al port, però no quan fa les maniobres d’entrada i atracament, de tota manera, el temps d’emissió del vaixell quan està atracat és superior al temps de les maniobres.\nPel que fa a l’electrificació, aquesta és un via que han seguit -i en aquest sentit són la referència- els principals ports suecs (Estocolm i Göteborg). “Suècia ho va fer fa temps, curiosament per una qüestió de contaminació acústica, buscant l’eliminació del soroll dels motors del vaixells que molestaven als habitants dels barris propers” assenyala Vila.\nA Barcelona l’electrificació també és un objectiu, però es troba amb dues dificultats: l’adaptació de les actuals infraestructures, que demana temps i inversions, i el preu de l’electricitat, que a Espanya és molt més elevat que a la resta d’Europa. Suècia va demanar permís en seu moment a la Comissió Europea per reduir el tipus impositiu de l’electricitat subministrada als vaixells atracats als ports.\nEl Pla de Millora de la Qualitat de l’Aire del Port de Barcelona també contempla actuacions en les emissions relacionades amb la mobilitat i la maquinària industrial, que passen per la gasificació d’aquest maquinària i d’un total de 26 camions, la promoció d’estacions de subministrament de gas, així com per l’electrificació de la flota interna de vehicles i el desplegament de punts de càrrega. L’objectiu és arribar a tenir electrificada un 80% de la flota en 3 ó 4 anys. “També volem influir en empreses concessionàries del Port demanant-los que electrifiquin les seves flotes de vehicles posant aquest requeriment en els contractes de concessió”, assenyala Jordi Vila.\nLa intervenció a favor d’una mobilitat que generi menys emissions depèn del Port, però no completament. L’estratègia per reduir les emissions dels vehicles de transport que entren i surten de la instal·lació té a veure amb la millora de les connexions viàries i ferroviàries només aconseguida en part. “La idea central és que els camions tinguin un punt d’entrada i sortida ràpid aprofitant l’antiga llera del Llobregat evitant així les congestions i estalviant emissions”, explica el cap de Medi Ambient del Port. Pel que fa al transport ferroviari el 2006 només es movien un 2,5% de les mercaderies en tren i ara el percentatge arriba al 13%. “La xifra podria millorar -subratlla- si es completés el reclamat corredor mediterrani fins a França i amb la implantació de combois de més llargària i capacitat”.\nAltres actuacions pretenen incidir en la reducció de les emissions de les obres que s’executen al port i en operacions de manipulació i descàrrega de certs productes (generació de pols). Sobre aquest darrer aspecte la solució, que ja s’aplica, passa per realitzar les activitats en instal·lacions tancades.\nLa polèmica sobre els creuers\nUn dels elements més polèmics en relació en l’impacte ambiental dels ports són els creuers. El de Barcelona té una posició molt destacada al Mediterrani pel que fa a aquest tipus de vaixells amb 2,6 milions de creueristes el 2016. Tanmateix, segons dades de l’Autoritat Portuària, els creuers són responsables del 12% de totes les emissions del port.\nSi bé els creuers tenen perspectives d’incrementar la seva presència a Barcelona durant els propers anys, i amb això la seva aportació a la pol·lució d’òxids de nitrogen i partícules, també és cert que el sector està duent a terme un canvi important. Segons Jordi Vila, “només fa tres anys les grans empreses de creuers no volien ni sentir a parlar de substituir els combustibles que feien servir per gas, per una qüestió de seguretat, però d’aleshores ençà totes les companyies estan apostant per la gasificació”.\nPer a Vila, “una qüestió és la massificació del turisme i la capacitat de càrrega de la ciutat de Barcelona i una altra molt diferent és la dels creuers”. Igualment, Mercè Rius pensa que “ la insatisfacció sobre el turisme, o més ben dit sobre el comportament de certs turistes, està condicionant el debat sobre els creuers, fet que no treu que s’ hagi d’aprofundir en aquest debat i que això vaig acompanyat de la presa de mesures per contrarestar l’impacte dels creuers”.\nTransport marítim i canvi climàtic\nLa navegació transporta el 80% de les mercaderies. Dit d’una altra manera, la globalització tal com la coneixem avui deixaria d’existir sense els vaixells. A banda de la contaminació que genera a nivell local, aquest mode de transport és el responsable del 2,5% de les emissions de gasos d’efecte hivernacle (GEH).\nSegons l’Organització Marítima Internacional (IMO) aplicant certes mesures operacionals en els vaixells i implementant tecnologies ja existents es podria reduir el consum de combustible i l’emissió de CO2 en un 75%. La mateixa font indica que amb tecnologies innovadores la reducció podria ser encara més gran. Queda encara força recorregut per assolir aquestes fites.\nL’IMO vol col·laborar amb els objectius de l’Acord de París i ha engegat iniciatives per millorar la seva recopilació de dades sobre les emissions de la navegació i el proper pas ha de ser posar en marxa mesures per controlar les emissions de GEH. L’IMO també té un projecte d’eficiència energètica en marxa. La Unió Europea té la seva pròpia estratègia per establir reduccions d’emissions en el sector que estan en consonància amb les de l’IMO i que s’aniran desplegant entre el 2017 i el 2019. Aquesta estratègia respon a la idea que les emissions dels transport marítim s’integrin en les polítiques de reducció d’emissions de la UE, tal com es va plasmar en un document de la Comissió fa 4 anys.\nSolucions no immediates\n“Tant l’IMO com la UE volen vaixells amb menys emissions i amb una reducció important dels contaminants més perillosos per a la salut, tant durant la navegació com a port, la qüestió és que es tracta de processos lents perquè moltes d’aquestes reduccions es faran en els nous vaixells, de manera que fins que no es vagin renovant les unitats existents no veurem els resultats”, explica Jordi Vila. Segons el cap de medi ambient del Port, “actuar sobre els vehicles en un municipi es pot fer amb una decisió local i de manera relativament més ràpida, mentre que en el transport marítim els temps són molt diferents”.\nMarc Cerdà creu que la Generalitat està prioritzant la intervenció en el transport terrestre per damunt del marítim en relació a la contaminació. La directora general de Qualitat Ambiental, Mercè Rius, afirma que “el treball que es fa sobre el trànsit potser és més visible perquè depèn molt de la ciutadania i volem incidir en el canvis d’hàbits, però en el cas de la navegació, igual que amb la indústria, estem fent un treball més tècnic i allunyat del focus mediàtic”.\nTots dos coincideixen, això sí, en assenyalar la necessitat d’establir un conveni per al mar Mediterrani que portés als països riberencs a acordar uns requeriments ambientals per a la navegació. De fet, en altres indrets del món, com al Nord d’Europa i a Nord-Amèrica i al Carib, existeixen acords en vigor respecte a la presència d’òxids de sofre als combustibles dels vaixells.\n*Fotografies: Albert Punsola


Periodontitis i Alzheimer, hi ha una relació? - Nart Clínica Dental\nL’Alzheimer és una de les malalties causants de la demència que afecta sobretot a l´envelliment. La prevalença de l’Alzheimer augmenta amb l’edat i no decreixerà significativament a menys que s’implementin nous enfocs de tractament que retardin l’establiment de la malaltia, alenteixin la seva progressió o inverteixin el seu procés. Per aquesta raó són de vital importància tots els esforços destinats a identificar aquells factors tractables relacionats amb l’inici i progressió de l’Alzheimer.\nLa seva aparició primerenca està fortament relacionada amb el factor genètic mentre que la seva aparició més tardana, que inclou a la majoria de pacients, està associada a la interacció de la genètica i altres factors ambientals. Entre els factors de risc acceptats hi ha alguns que són immutables i d’altres que són modificables. Així doncs, hi ha un potencial d’intervenció en els factors modificables per limitar la prevalença i morbiditat de la malaltia en un futur.\nActualment no es coneixen completament els mecanismes moleculars relacionats amb l’etiologia de l’Alzheimer però es creu que la inflamació en el sistema nerviós central pot tenir un paper important. Estudis preliminars mostren la relació entre l’acceleració de l’aparició de la malaltia i infeccions perifèriques, com la periodontitis. Les molècules inflamatòries produïdes com a conseqüència de les infeccions perifèriques poden contribuir a l’augment de molècules inflamatòries al cervell.\nLes malalties periodontals o infecció de les genives són un grup de malalties inflamatòries que afecten el teixit de suport de la dent. La major prevalença de malaltia periodontal està causada per la relació entre bacteris específics i els productes inflamatoris produïts pel pacient com a resposta. Clínicament, la destrucció de teixit de suport al voltant de la dent provoca l’aparició de bosses periodontals que poden ser una font important de mediadors inflamatoris induïts per bacteris.\nLa periodontitis és una infecció molt comuna entre la població i la seva prevalença augmenta amb l’edat. És per això que la periodontitis avançada o severa pot ser una font generadora d’inflamació perifèrica en la població general. Els bacteris periodontals, sobretot P gingivalis, poden provocar afectacions sistèmiques a través de bacterièmia, endotoxemia (gingipains) i transmissió de factors virulents a la circulació.\nD’aquesta manera, sabent que la periodontitis és un factor contribuent a la inflamació sistèmica i que la inflamació està relacionat amb la causa i progressió de l’Alzheimer, es proposa que la periodontitis poden ser un factor de risc per a la incidència i progressió de l’Alzheimer.\nLa possible afectació de la periodontitis en l’inici i progressió de l’Alzheimer és de gran importància ja que les infeccions periodontals són tractables. Així doncs, la malaltia periodontal és un factor de risc modificable i tractant la condició periodontal podem disminuir el risc d’aparició i progressió de l’Alzheimer.


Casa Maria Roma Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nCasa MariaApartamentVia di Boccea 201, Trionfale, Roma, Itàlia, 00167 - Veure al mapaExcepcional9,2Basada en 26 comentarisCasa MariaVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 33 fotos\nSituat a Trionfale, Casa Maria és el lloc perfecte per gaudir de Roma i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Casa Maria és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos habitació familiar, àrea de TV/saló compartit. L'ambient de Casa Maria es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, escriptori, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Casa Maria és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Roma.


Publicar o no publicar: és aquesta la qüestió? - Revista Mètode\nLa discussió sobre el paper que juguen les revistes científiques, convertides en eina d’avaluació de la producció d’un científic o d’un equip d’investigació, no és nova.\nEn un article recent, el Nobel Randy Schekman arremetia contra publicacions com Nature, Cell i Science per considerar que distorsionen la investigació científica.\nEn definitiva, són diversos els científics que des de fa temps reconeixen que el factor d’impacte no és un sistema perfecte, però que és el millor disponible. En una carta publicada a la revista Allergy en 1998, C. Hoeffel afirmava: «el factor d’impacte no és una ferramenta perfecta per a mesurar la qualitat dels articles però no hi ha res millor […] L’experiència ha demostrat que, en cada especialitat, les millors revistes són aquelles en les quals és més difícil que t’accepten un article i aquestes són les que tenen un factor d’impacte elevat. La majoria d’aquestes revistes existia molt abans que el factor d’impacte fos ideat».


X Trobada de Vela Llatina del Golf de Sant Jordi a l’Ametlla\nX Trobada de Vela Llatina del Golf de Sant Jordi a l’Ametlla de Mar\nUna vintena d’embarcacions participaran d’aquesta trobada, impulsada des de l’Associació de Vela Llatina la Cala, que tindrà lloc aquest cap de setmana 4 i 5 de juliol.\nAquesta iniciativa, impulsada des de l’Associació de Vela Llatina la Cala, tindrà lloc aquest 4 i 5 de juliol i aglutinarà una vintena d’embarcacions provinents d’arreu de Catalunya, València i també França.\nL’arribada de les embarcacions es preveu avui divendres a la tarda al moll de la Confraria Vella, actual CIP. El dia següent, dissabte 4 de juliol, es realitzarà a partir de les 10.30h del matí la singladura de les embarcacions cap a l’Ampolla, enguany en memorial a Oriol Llongueras, un dels impulsors d’aquesta trobada de Vela llatina fa 10 anys.\nA la tarda, a la sala d’actes de la Confraria, a les 20.00h està prevista una conferencia i col·loqui a càrrec de la navegant en solitari i participant a la World Race 2014-15, Anna Corbella. L’acte compta amb el suport de GAES Centres Auditius. “Crec que serà molt interessant conèixer l’experiència de l’Anna Corbella com a regatista de la World Race. És una manera de connectar amb l’essència de la vela llatina i d’aquells mariners que sortien a la mar en solitari i pendents de l’estat del temps i la mar per poder tornar a port”, explica Andreu Clarós, president de la Federació per la Cultura i Patrimoni marítim i fluvial.\nEl diumenge 5 de juliol tindrà lloc, a partir de les 10.00h, l’aixecament de plànols d’una embarcació de Vela Llatina al Club Nàutic Ametlla de Mar. A partir de les 11.00h, batejos de Vela Llatina. De fet, Clarós ha remarcat que “amb aquest aixecament i els batejos, el nostre objectiu és que joves i petits es familiaritzin amb el món de la vela llatina i així crear un relleu “.\nAquesta iniciativa compta amb el suport de l’Ajuntament de l’Ametlla de Mar, el Club Nàutic de l’Ametlla de Mar i la Confraria de Pescadors, entre d’altres.


Dimiteixen les executives d'Unió del Vallès Occidental i del Garraf\nDuran i Espadaler ho encaixen amb "dolor" però destaquen que també hi ha gent que entra\nRedacció 09/07/2015 - 10.57 Actualitzat 14/09/2020 - 11.31\nMés dissolucions d'executives comarcals d'Unió Democràtica. Cauen l'executiva del Vallès Occidental i també la gestora del Garraf. S'afegeixen a la del Berguedà, que va plegar ahir, i a les intercomarcals de Barcelona ciutat i les Terres de l'Ebre.\nEls representants de les poblacions de Rubí, Sant Cugat del Vallès, Sabadell, Matadepera, Terrassa, Sant Quirze, Palau-solità i Plegamans, i Barberà del Vallès, i també el president de l'Executiu Comarcal del Vallès Occidental han presentant la seva dimissió irrevocable. Les dimissions es basen en les profundes discrepàncies ideològiques amb l'actual direcció del partit. A través d'un comunicat, estan d'acord amb el caràcter plebiscitari del 27-S i amb la defensa de la independència, i mostren el seu suport al projecte polític del president de la Generalitat, Artur Mas.\nAl Garraf, la gestora democratacristiana s'ha dissolt pel mateix motiu, després de la dimissió del 84% dels seus membres. La gestora plega pel "malestar general" que ha provocat el fet de no donar suport al caràcter plebiscitari de les eleccions del 27 de setembre i l'obertura d'expedients disciplinaris als crítics amb l'actual direcció del partit, segons expliquen en un comunicat. D'aquesta manera, els representants locals de Sitges, Olivella, Cubelles i Sant Pere de Ribes, així com el president de la gestora de la comarca del Garraf, han decidit presentar la dimissió.\nDuran i Espadaler destaquen que també hi ha gent que entra\nEl líder d'UDC, Josep Antoni Duran i Lleida, ha admès, en declaracions a Antena 3, que encaixa "amb dolor" la dissolució de diverses executives territorials d'UDC. Amb tot, tant Duran com el secretari general del partit, Ramon Espadaler -en una entrevista a Ràdio 4-, han remarcat que la direcció de la formació té l'aval de la militància expressada a la consulta interna i han recordat que també hi ha molta gent que s'incorpora a Unió. Espadaler ha dit que la porta del partit és oberta per sortir i per entrar i que, des que van trencar la federació amb Convergència, Unió creix.\nSegons Duran i Lleida, "l'important són els electors i si hi ha una franja de ciutadans que volen una força catalanista que expressi amb moderació les posicions, no sigui independentista, i sigui capaç de trobar una solució a un problema polític que ara simplement té respostes judicials". El líder d'UDC ha assegurat que "no el sorprèn" que es produeixin aquestes dissolucions tenint en compte el resultat de la consulta interna, però ha assegurat que la marxa de les direccions d'aquests territoris "no significa que la militància en el seu conjunt marxi, malgrat que part de la militància sí". Duran ha assenyalat que, "més enllà del dolor que em produeix veure com hi ha gent que marxa i com es fractura el partit, hi ha gent que entra."\nEspadaler diu que Unió creix


108. Bilbao Nigth, 22 d'octubre de 2011\nBILBAO NIGHT, LA PRIMERA MARATÓ NOCTURNA DE LA MEVA VIDA\nLa marató de Bilbao del 22 d’octubre del 2011 va ser la "primera vegada" de moltes coses: primer vol en avió de la Fiona, primera marató nocturna (i això que ja n'havia fet 107 abans), primera marató que comença un dia i acaba un altre, primera marató amb la Fiona d'espectadora...\nEsportivament, la marató estava pensada per ajudar el meu nebot Sergi a baixar de les 4 hores, ja que en la seva primera marató, coincidint amb la del meu centenari, va fer 4:03. A tots dos ens preocupava força l'horari, perquè se surt del què és habitual. Particularment, tenia els meus dubtes que el meu cos tingués energia per tota la marató, tenint en compte que començàvem a córrer a dos quarts de 10 de la nit, en un dia en què ens havíem llevat a les 6 del matí...\nPer aquest motiu, el Sergi i jo vam fer una mica de migdiada a la tarda, mentre la Cristina, la Maria (dona del Sergi[, la Fiona i el Joan (fill del Sergi i la Maria), feien un vol per Bilbao i de passada veien la manifestació política de la tarda, precisament la que va provocar l'endarreriment de l'hora de sortida de la marató. La Cristina diu que l'ambient que hi va veure li va recordar el de la manifestació de Barcelona del juliol de l'any passat.\nCap a les 9 ens vam trobar tots a la vora del Museu Guggenheim, punt de sortida de la marató, i, després de fer les oportunes fotos, el Sergi i jo ens vam situar a la sortida, que era molt estreta tenint en compte que sortíem junts els de la marató, que erem poc més de 500, i els de la mitja, que eren gairebé 2.000.\nLa sortida és molt maca perquè, un cop donat el tret, engegen uns focs artificials que nosaltres, que vam sortir molt endarrere, vam poder veure prou bé. Vam trigar més d’un minut i mig a passar la ratlla de sortida, però el pitjor va ser que, després, ja amb el nostre temps en marxa, vam haver de tornar a caminar perquè el camí era tan estret que no es podia passar. El primer km el vam fer gairebé en 7 minuts, però no ens vam posar nerviosos. Les maratons són molt llargues i no cal tenir pressa per recuperar el temps perdut...\nVam veure força corredors catalans, entre els quals els nostre Txuss, però la gran sorpresa la vaig tenir quan, a l’alçada del km 3 ó 4, vam parlar amb un noi de Campllong (prop de Cassà de la Selva), que ens va explicar que corria aquella marató i que viatjaria en cotxe la nit per fer l’endemà la del Mediterrani. Després vaig saber que el seu nom és Tomàs Coris i que va fer 3:44 a Bilbao i 3:40 al Mediterrani. Quin crack!\nNosaltres vam anar fent al nostre ritme, una mica complicat de portar perquè hi havia algún km molt mal posat. El fet de fer dues voltes crec que va provocar que alguns cartells estéssin posats al revès, però el més greu és que no hi havia mai la mateixa distància entre els kms de les dues voltes, prova evident que els havien posat una mica al seu aire.\nEntre això, el temps perdut en el primer km, les tres aturades a veure la família i tres pixadetes, vam perdre molt temps, o sigui que és evident que el meu nebot està capacitat per fer una marca molt més bona!\nLes aturades les vam poder fer d’una manera estratègicament perfecte i sense fer caminar les dones i la canalla...ja que passàvem quatre vegades per davant de l’hotel. Ens van donar suport en el 8,5; 19,5 i 30. En el 40 ja no perquè era molt tard i les criatures dormien.\nLa segona part de la marató és molt solitària, sobretot una part del recorregut que s’allunya molt del centre. A més, ja només corríem els maratonians, o sigui que de caliu no n’hi havia gaire. Vam anar mantenint el ritme, sense decaure i sense problemes musculars i quan faltaven uns 7 ó 8 kms ja li vaig dir al meu nebot que teníem assegurat el sub 4 hores.\nEm pensava que faríem 3:58 ó 3:59”, però en els tres quilòmetres finals el Sergi, portat per l’eufòria o animat pels “troneres” que ens deien quatre coses des de les portes dels bars, va accelerar una mica el ritme i vam acabar en 3 hores, 56 minuts i 58 segons de temps real, i fins i tot amb el rellotge de l’arribada per sota de les 4 hores. En el diploma que m’he descarregat avui no hi figura el temps real, sinó l’oficial, 3:58:37, cosa que no trobo correcta. El més valorable és que vam fer la primera mitja en 1:58:46 i la segona en 1:58:12, tot i els punts quilomètrics mal col.locats. El meu nebot no es podrà queixar de la llebre...\nL’endemà de la marató vam fer turisme per Bilbao, vam menjar uns bons pintxos a la Plaza Nueva i a la tarda vam marxar cap a l’aeroport satisfets per haver passat un cap de setmana rodó.\nAra, la pròxima estació serà Nova York per onzena vegada, però sense la Cris ni la Fiona i sense nebots. Aquest any toca amb companys de feina. Debutaran a la Big Apple l’Artur Peguera i el Víctor Patsi.


Clicant el següent enllaç podreu descarregar el document complet amb les Normes d'Organització i Funcionament del Centre\nNORMES D’ORGANITZACIÓ I FUNCIONAMENT DEL COL·LEGI LESTONNAC DE MOLLET DEL VALLÈS\nI- CRITERIS ORGANITZATIUS I DE GOVERN DEL CENTRE\n(En fase de revisió)\nII- CRITERIS I MECANISMES DE COORDINACIÓ PEDAGÒGICA\nRevisió de març de 2017\nNormativa que regula els criteris i mecanismes de coordinació pedagògica:\nLEC, article 98. Els centres que presten el Servei d’Educació de Catalunya exerceixen l’autonomia organitzativa per mitjà d’una estructura organitzativa pròpia i de les normes d’organització i funcionament.\nDecret 102/2010, article 5.3. El conjunt de normes d’organització i funcionament del centre a què fa referència el capítol 3 d’aquest títol han de ser coherents amb els principis, valors, objectius i criteris educatius que el centre determini en el seu projecte educatiu.\nDecret 102/2010, article 18.2. Les normes d’organització i funcionament del centre han d’aplegar el conjunt d’acords i decisions d’organització i de funcionament que s’hi adoptin per fer possible, en el dia a dia, el treball educatiu i de gestió que permet assolir els objectius proposats en el projecte educatiu del centre i en la seva programació anual.\n1. Criteris d’organització dels grups d’alumnes.\nDecret 102/2010, 22.1. En matèria d’organització pedagògica, el contingut de les normes d’organització i funcionament del centre a què fa referència l’article 19.1.a) ha de preveure, com a mínim:\na) Els criteris per l’organització dels grups d’alumnes amb les limitacions quantitatives establertes pel Departament d’Educació per a les diferents etapes educatives.\n1.2.1. Criteris de distribució de grups d’alumnes de nova incorporació al centre\n1.2.1.1. Alumnes de P-3\nEls alumnes matriculats per P.3 es divideixen en dos grups tenint en compte els següents aspectes:\nDistribució equitativa de nens i nenes.\nRepartiment tenint en compte la data de naixement dels alumnes -petits, mitjans i grans a ambdues aules-.\nSeparació de bessons.\nEn el cas que hi hagi dos o tres nens que han anat junts a la llar d’infants se’ls assigna el mateix grup. En el cas de ser més quantitat de nens els provinents de la mateixa llar d’infants, es divideixen en ambdós grups.\n1.2.1.2. Alumnes de 1r. ESO\nEls alumnes de nova incorporació a 1r d’E.S.O. es distribueixen entre els dos grups tenint en compte:\nl’equilibri numèric dels grups.\nla distribució d’alumnes amb n.e.e.\nles circumstàncies específiques dels alumnes.\n1.2.1.3. Alumnes que s’incorporen a altres cursos\n1.2.2. Criteris de barreja d’alumnes per grups durant l’escolaritat\nTenim sistematitzades tres barreges de nens: una al finalitzar P5 per iniciar la Primària, la segona a l’acabar 3r i en el pas de 6è a la Secundària. També ens reservem el dret de refer grups sempre i quan hi hagi una situació o circumstància que ho justifiqui.\nEls criteris a seguir són:\nequilibrar el nombre d’alumnes entre les dues classes ∙ equilibrar nombre de nens i nenes\ncompensar el nombre d’alumnes amb determinats perfils actitudinals\ncompensar el nombre d’alumnes amb determinats perfils acadèmics\ntenir en compte les relacions interpersonals entre els alumnes\ntenir en compte les orientacions del DOP i, si cal, els resultats de proves sociomètriques.\nEls responsables de realitzar la reagrupació en cada cas, són:\nEls tutors i els mestres que donen classes en el curs\nEls mestres de cursos anteriors en el cas del pas de P-5 a 1r d’EP\nL’orientadora del centre, quan calgui.\n1.2.3. Orientacions a l’hora de fer equips de treball d’alumnes\nA l’hora d’establir grups de treball, en totes les etapes educatives, es segueixen fonamentalment els criteris propis de la metodologia de treball cooperatiu. Depenent, però, de la finalitat de l’equip de treball els criteris poden variar:\nTreball per ambients/racons de treball\nTreball d’aula espontani\n1.2.4. Ràtios màximes d’alumnes\nLes ràtios d’alumnes, d’acord amb la normativa i tret de casos excepcionals seran les següents:\n2n cicle d’Educació Infantil, 25 alumnes\nEducació Primària, 25 alumnes\nEducació Secundària Obligatòria, 30 alumnes\n2. Criteris d’atenció a la diversitat i d’atenció a alumnes amb n.e.e.\nDecret 102/2010, 22.1. En matèria d’organització pedagògica, el contingut de les normes d’organització i funcionament del centre a què fa referència l’article 19.1.a) ha de preveure, com a mínim: c) els criteris per a l’atenció a la diversitat de l’alumnat, d’acord amb el principi d’educació inclusiva.\nDecret 1023/2010, 22.2. Així mateix, les normes d’organització i funcionament , d’acord amb les previsions del projecte educatiu i amb el principi d’inclusió, han de preveure els mecanismes i procediments d’assignació dels recursos disponibles per a l’atenció a les necessitats educatives específiques de l’alumnat, el tractament de l’alumnat amb trastorns d’aprenentatge o de comunicació relacionats amb l’aprenentatge escolar i l’atenció als alumnes amb altes capacitats.\nL’atenció a la diversitat de l’alumnat en el centre es realitza d’acord amb el principi d’educació inclusiva: “Educació de qualitat per a tothom”.\nL’educació inclusiva es guia pels principis següents:\nL’escola ha d’educar en el respecte dels Drets Humans i, per fer-ho, organitzar-se i funcionar d’acord amb els valors i principis democràtics.\nTots els membres de la comunitat educativa col·laboren per facilitar el creixement i desenvolupament personal i professional individual, alhora que el desenvolupament i la cohesió entre els iguals i amb els altres membres de la comunitat.\nLa diversitat de totes les persones que componen la comunitat educativa es considera un fet valuós que contribueix a enriquir a tot el grup i afavorir la interdependència i la cohesió social. - Es busca l’equitat i l’excel·lència per a tots els alumnes i es reconeix el seu dret a compartir un entorn educatiu comú en el qual cada persona sigui valorada per igual.\nL’atenció educativa va dirigida a a la millora de l’aprenentatge de tot l’alumne, per la qual cosa ha d’estar adaptada a les característiques individuals.\nLa necessitat educativa es produeix quan l’oferta educativa no satisfà les necessitats individuals. Conseqüentment, la inclusió implica identificar i minimitzar les dificultats d’aprenentatge i la participació i maximitzar els recursos d’atenció educativa en tos dos processos.\nEl Pla d’atenció a la diversitat del Projecte educatiu (annex 1) especifica les activitats que es realitzen a l’escola i els recursos que es dediquen per a fer efectiva l’atenció a la diversitat de l’alumnat.\nLes prioritats de les competències i dels objectius i continguts que s’estableixen a les adaptacions curriculars o en els PII de cada alumne amb n.e.e. es seleccionen en funció de les característiques i necessitats de cada un.\nUtilitzem les plantilles annexes (annexos 2 i 3).\nL’atenció als alumnes amb altes capacitats la realitzem oferint materials d’ampliació o amb l’elaboració d’un PI.\nLa Comissió d’atenció a la diversitat vetlla per garantir les mesures que s’ajusten més a les diferents necessitats de cada alumne ( annex 4)\n3. Criteris de formació d’equips docents i la seva coordinació.\nDecret 102/2010, 19.1.1. En el conjunt de normes d’organització i funcionament del centre s’han de determinar: f) En els centres privats sostinguts amb fons públics … l’estructura i funcions dels òrgans de coordinació docent …\nDecret 102/2010, 22.1 En matèria d’organització pedagògica, el contingut de les normes d’organització i funcionament del centre a què fa referència l’article 19.1.a) ha de preveure, com a mínim: b) Els criteris per a la formació dels equips docents i els mecanismes interns de coordinació en els equips docents.\nEls equips docents es formen atenent als principis de titulació i capacitat i tenint en compte altres aspectes:\nS’intenta que cada tutor, a l’Educació Infantil i a l’Educació Primària, pugui estar dos cursos amb el seu grup però no més. . En cas de persones noves, s’intenta que el seu paral·lel referent tingui més antiguitat a l’escola.\nS’evita canviar de curs als professors nous, durant els primers anys..\nNormalment, es respecta el cicle on es treballa. No obstant, es plantegen canvis de cicle en funció de les necessitats de l’escola.\nL’estructura i les funcions dels òrgans de coordinació docent es troben detallades en el reglament de règim intern.\n4. Mecanismes d’acció i coordinació tutorial\nDecret 102/2010, 19.1.1. En el conjunt de normes d’organització i funcionament del centre s’han de determinar: e) Els mecanismes d’acció i coordinació de la tutoria.\nDecret 102/2010, 19.1.1. En el conjunt de normes d’organització i funcionament del centre s’han de determinar: f) En els centres privats sostinguts amb fons públics … l’estructura i funcions dels òrgans de coordinació docent i de tutoria.\nEls mecanismes d’acció i coordinació de la tutoria es troben detallats en el reglament de règim intern, especialment en l’article 106 que fa referència a les funcions generals del tutor i, concretament, a les que té en relació als alumnes, a les famílies i als professors que intervenen en el seu grup.\nA més, es pot consultar el Pla d’acció tutorial del Projecte educatiu.\n5. Criteris per afavorir i facilitar el treball en equip.\nDecret 102/2010, 19.1.1. En el conjunt de normes d’organització i funcionament del centre s’han de determinar: c) Els mecanismes que han d’afavorir i facilitar el treball en equip del personal del centre.\nEls membres integrants, les funcions i els recursos temporals per afavorir i facilitar el treball en equip es troben detallats en el reglament de règim intern (Equip Directiu, Equip de Coordinadors d’Educació Infantil i Educació Primària, Comissió de Coordinació Pedagògica, Equip de Pastoral, Comissió TIC, Comissió de comunicació, Comissió Atenció a la Diversitat...\n6. Concrecions sobre la participació en el centre de la comunitat escolar i sobre l’intercanvi d’informació entre centre i famílies.\nDecret 102/2010, 19.1.d) En el conjunt de normes d’organització i funcionament del centre s’han de determinar: d) Les concrecions que escaiguin sobre la participació en el centre dels sectors de la comunitat escolari sobre l’intercanvi d’informació entre el centre i les famílies, col.lectiva i individualment, així com els mecanismes de publicitat necessaris perquè les famílies puguin exercir el seu dret a ser informades.\nLa comunitat escolar pot participar en el centre en la forma que el reglament de règim interior estableix.\nL’escola, mitjançant el dret al coneixement del reglament del règim intern, conforme el que la normativa estableix, donarà a conèixer el dret a ser informats de les famílies.\nLa carta de Compromís Educatiu concreta les informacions que tant l’escola com la família s’han de traspassar.\nL’intercanvi d’informació entre famílies i escola es realitzarà conforme estableixi la normativa. Concretament es garantirà amb:\nLa realització de com a mínin una reunió col.lectiva del grup classe cada curs.\nEn els cursos d’inici de cada etapa les reunions es faran abans de començar el curs acadèmic amb els alumnes\nLa resta de cursos tindran la reunió al principoi del primer trimestre.\nEls pares dels alumnes de P-3 tindran una segona reunió col·lectiva a meitat del primer trimestre per a presemntar els objectius i els continguts del curs\nEls pares de P-3 tindran una reunió prèvia a les colònies\nEls pares de 6è d’Educació Primària seran convocats a una reunió el mes de juny per a donar informació de l’ESO\nA ESO es farà una reunió de pares presentant les estades a l’estranger de 2n. I 3r i del viatge de 4t, a l’estranger durant el primer trimestre..\nEls pares d’alumnes nous tindran una reunió just després de la matrícula al mes de juny.\nPresentació d’activitats concretes extraescolars als pares\nReunió de l’empresa de menjador per als pares d’alumnes usuaris a principis del primer trimestre.\nReunió als pares d’alumnes inscrits al casal d’estiu abans del seu començament\nLa realització de com a mínim dues reunions individuals del tutor amb els progenitors o tutors legals cada curs.\nDurant els mesos de setembre i octubre els mestres de P-3 i dels alumnes nous d’altres cursos citaran als pares dels seus alumnes i tindran present la informació facilitada per les famílies en el moment de la matrícula.\nA EP els mestres citaran a totes les famílies per a comentar personalment els informes del 1r i 3r trimestres.\nSetmanalment els mestres d’EI i EP tenen una hora establerta dins del seu horari escolar per atendre les famílies. En aquest cas la convocatòria pot ser per ambdues bandes.\nSetmanalment els mestres d’ESO tenen dues hores establertes dins del seu horari escolar per atendre les famílies. En aquest cas la convocatòria pot ser per ambdues bandes.\nA ESO els pares dels alumnes de NEE iniciaran l’ordre d’entrevistes. En el moment de la preavaluació s’avisarà als pares d’alumnes amb més de quatre matèries.\nLa realització de reunions individuals extraordinàries que calguin en funció de les circumstàncies.\nLa tramesa d’informes i butlletins de qualificacions i altres observacions conforme la normativa estableixi. Concretament, es garantirà una tramesa d’informació cada trimestre escolar i una altra al final de cada curs i al final de cada etapa.\nLes preavaluacions dels alumnes a ESO es posaran a la plataforma educamos.\nEls butlletins trimestrals es donaran en paper, a més de penjar-se a la Plataforma educativa.\nEls butlletins finals es donaran en paper, a més de penjar-se a la Plataforma educativa.\nLa tramesa d’altres informacions d’interès per a les famílies quan sigui necessari.\n7. Mecanismes per garantir la globalitat de l’acció educativa.\nDecret 102/2010, 22.1 En matèria d’organització pedagógica, el contingut a les normes d’organització i funcionament del centre a que fa referència l’article 19.1.a) ha de preveure, com a mínim: d) Els mecanismes per garantir la globalitat de l’acció educativa sobre l’alumnat, molt especialment quan, per raó de l’etapa o nivell educatiu, l’especialització curricular del personal docent que hi actua sigui predominant en la docència.\nEls mecanismes per garantir la globalitat de l’acció educativa es troben detallats en el reglament del règim intern: sotsdirector d’etapa, cap d’estudis, equip de coordinació d’Educació Infantil i Primària, coordinador pedagògic, orientador,\nAlgunes de les activitats destinades a donar globalitat a l’acció educativa són:\nAmbients de treball a Educació Infantil.\nRealització de projectes interdisciplinars a l’Educació Primària.\nProjecte de teatre a cicle Mitjà de Primària\nTallers d’Emprenedoria a Cicle Superior de Primària\nRealització de treballs de síntesi de 1r a 3r d’ESO\nProjecte de Servei comunitari a 3r d’ESO\nRealització de Treball de Recerca a 4t d’ESO\n8. Orientació acadèmica i profesional\nDecret 102/2010, 22.3 Les normes d’organització i funcionament del centre han d’incorporar també els mecanismes per a l’aplicació del sistema global d’orientació acadèmica i professional a l’alumnat d’E.S.O. i de batxillerat i l’específic que en cada cas escaigui a l’alumnat d’ensenyaments professionalitzadors.\nEs pot consultar el Pla d’acció tutorial del Projecte educatiu (annex 5)\nEl seguiment i l’orientació acadèmica i personal la coordinen els tutors de curs, amb la implicació del Claustre de professors.\nL’orientació professional la realitzen bàsicament els tutors dels darrers cursos d’ESO, amb el suport de l’orientadora del centre.i, quan s’escaigui, es comptarà amb la presència de personal extern.\nEs realitza especialment a partir del 2n trimestre, tenint en compte els calendaris de preinscripció per fer estudis postobligatoris, … Es porta a terme mitjançant les entrevistes individuals, sessions de tutoria grupal, xerrades d’experts, atenció als pares, …\nActualització del Projecte educatiu\n9. Procediment d’aprovació, revisió i actualització del Projecte educatiu\nDecret 102/2010, 19.1.1. En el conjunt de normes d’organització i funcionament del centre s’han de determinar: b) El procediment d’aprovació, revisió i actualització del projecte educatiu.\nEl Projecte educatiu serà aprovat conforme la normativa estableixi. Concretament, donada la seva complexitat, el Projecte educatiu serà aprovat:\nCaràcter propi, per la institució titular, quan aquesta ho consideri oportú.\nProjecte curricular per al claustre de professors.\nProjecte lingüístic (UA novembre 2016)\nPla de convivència (pendent d’aprovació)\nPla de Pastoral (2013-2016)\nProjecte d’interioritat (2013-2017)\nPla d’acció tutorial ( pendent de revisió)\nPla d’atenció a la diversitat (UA 2016)\nProjecte TIC TAC (pendent d’aprovació)\nProjecte de voluntariat (UA 2017)\nPla estratègic (UA 2016)\nL’escola disposa d’alguns protocols i/o normatives per tal de facilitar l’organització i el bon funcionament d’algunes activitats i serveis. Així mateix permeten coordinar la utilització d’espais de l’escola, ...\nNormativa d’ús de mòbils\nNormativa interna d’Educació Infantil\nNormativa interna d’Educació Primària\nNormativa interna d’E.S.O.\nNormativa de porteria\nProtocol Protocol de derivació de casos al DOP\nProtocol recollida alumnes de primària en dies de pluja\nProtocol/torns d’obertura i tancament de portes


Vallès. Unes setanta persones protesten davant el consistori pel tancament de l'escola taller de Viladecavalls\nEl govern manté els sous i recol·loca els mestres en altres feines a l'Ajuntament\n+ Els concentrats van tallar el trànsit davant l'ajuntament. Foto: J.A.\nL'Ajuntament argumenta que la decisió d'acabar l'activitat del centre s'ha produït pel canvi de condicions per obtenir una de les subvencions, que depèn de la Generalitat quan fins ara provenia d'Europa, després d'acabar l'últim període de dos anys de projecte d'escola taller. En les noves condicions es demana que els mestres i educadors «també estiguin a l'atur», explica la regidora d'Educació, Regina Parellada, i això significarà posar 170.000 euros més a l'any «dels 130.000 que ja hi posàvem», afegeix. És en aquest punt que Parellada justifica que als quatre professors, el director, la secretària i el coordinador pedagògic –en tenir més de dos anys d'antiguitat i passar a ser indefinits– se'ls ofereixen altres feines tècniques dins l'organigrama municipal perquè «així faran feina per a tota la comunitat de Viladecavalls» i no només per a un col·lectiu d'alumnes. En aquest sentit, hi afegeix la regidora, les feines que desenvolupin de jardineria i calefacció, entre d'altres «no s'hauran de contractar a empreses externes i suposarà un estalvi pressupostari», i afegeix que «tots els professors ho han acceptat i això s'ha convertit en una reivindicació personal», en referència a Jesús Vela. Parellada assegura que es buscarà una sortida i solucions a futurs alumnes perquè puguin anar a altres escoles taller de municipis veïns.\nEn la concentració d'ahir al migdia van rebre el suport de professors de l'IES Viladecavalls, de les escoles i d'associacions de veïns i de l'Abadia de Montserrat, entre d'altres. El col·lectiu també ha posat la denúncia en mans del Síndic de Greuges a través del programa El matí de Catalunya Ràdio. De la seva banda, el grup municipal d'ICV també ha fet un manifest de suport als treballadors i presentarà una moció en el pròxim ple.\n>Concentració de protesta a Viladecavalls contra el tancament de l'escola taller


Un professor de la Universitat d'Alacant imparteix un seminari en la FAO sobre la pesca al Mediterrani. Actualitat Universitària\nUn professor de la Universitat d'Al..a FAO sobre la pesca al Mediterrani\nEl també director del màster en Gestió Pesquera Sostenible, José Luis Sánchez Lizaso, ha parlat en la seu de la FAO, a Roma, sobre política pesquera comuna al Mediterrani, que «s’ha caracteritzat per un conjunt de mesures tècniques que s’han mantingut relativament estables amb el temps». En aquest context, segons explica el professor, «la mortalitat per pesca ha augmentat a causa de la millora dels motors i arts de pesca que augmenten la capturabilitat».\nEn el seu seminari indica que «sembla necessari canviar el paradigma de la gestió de la pesca al Mediterrani introduint una adaptació de la gestió que ajuste la mortalitat per pesca a l’estat de l’estoc». No obstant això, la gestió actual de les pesqueres al Mediterrani no disposa d’«un mecanisme de revisió periòdic de l’estat de les pesqueres que conduïsca a modificar i adaptar les mesures de gestió a l’abundància de les poblacions», sinó que el marc de regulació «es manté relativament estable independentment de les fluctuacions de la població».\nA això cal afegir-hi que el poder de pesca «augmenta amb el temps, a causa d’una major eficàcia de les embarcacions i equips de pesca i acosta la pesquera al punt d’equilibri bioeconòmic», malgrat «la forta reducció de flota que s’ha produït en últims anys», per la qual cosa l’estat de les poblacions «no millora».\nA parer seu, és «necessari adoptar un nou marc de gestió, ja que la situació d’elevada sobrexplotació de les poblacions no és acceptable des del punt de vista ambiental i econòmic» i adverteix que «si l’ajust es continua realitzant mitjançant retirada d’embarcacions, es generaren problemes per a mantenir el caràcter pesquer de molts ports en els quals la flota s’encamina cap a un paper cada vegada més testimonial». En aquest sentit, apunta que en el nou model «s’hauria de modular la reducció per a compassar-la a la recuperació de les poblacions» i així «mantenir la rendibilitat de la flota».\nDiversos estudiants del màster en gestió pesquera sostenible estan en l’actualitat realitzant pràctiques remunerades en la FAO i la Comissió General de Pesca del Mediterrani.


La Cotorra de la Vall: La regidoria de Foment organitza una jornada d'emprenedurisme per al pròxim dijous, 13 de novembre, a l'IES La Valldigna.\nLa regidoria de Foment organitza una jornada d'emprenedurisme per al pròxim dijous, 13 de novembre, a l'IES La Valldigna.\nLa regidoria de Foment que dirigeix el regidor de Compromís, Josep Llácer, en col·laboració amb el CEEI (Centros Europeos de Empresas Innovadoras) organitza una jornada d'emprenedurisme per al pròxim dijous, 13 de novembre, a l'IES La Valldigna.\nLa jornada du com a títol genèric "IDEA e+: Jornada Creativitat emprenedora" i s'emmarca dins de les activitats del Viver d'Empreses de Tavernes. S'iniciarà a les 9'30 del matí, al saló d'actes de l'IES La Valldigna i està dirigida als alumnes de FP dels centres IES La Valldigna, IES Jaume II el Just i Acadèmia Almi.\nEl regidor de Compromís i responsable de Foment, Josep Llácer ha destacat que "les persones son creadors en potència i només el que varia són els nivells personals de creativitat, qualitats que són susceptibles de potenciar. I aquest és l'objectiu de la jornada: provar la creativitat, aprendre a potenciar-la i sobre tot arribar a conéixer la pròpia creativitat personal".\nEl regidor ha destacat així mateix que els assistents a la jornada van a aprendre a eliminar barreres culturals, emocionals i perceptuals que incideixen en la creativitat i usar la creativitat pròpia per a generar noves idees empresarials. També es donarà a conéixer als participants les principals fonts d'idees empresarials així com productes i serveis innovadors.\nLa jornada servirà de preparació a les activitats per a emprenedors que es desenvoluparan dins de la "Macrojornada Focus Business 2014" el pròxim 27 de novembre en Feria Valencia. Per assistir a la jornada cal la inscripció prèvia gratuïta. Tota la informació i inscripció on line es pot efectuar a


Vodafone prescindeix dels serveis audiovisuals per la taxa de RTVE - comunicació21\nVodafone prescindeix dels serveis audiovisuals per la taxa de RTVE\nRedacció|2012-12-24T11:30:59+01:0024 desembre 2012|Comunicació21\nL’operadora de telecomunicacions ha decidit retirar els serveis Vodafone Internet TV, Canal+, Canal+ Liga, Vodafone TV i les descàrregues de vídeo. El motiu, la “rendibilitat negativa” d’aquests serveis, entre altres per la taxa del 0,9% sobre els ingressos que havia de pagar per al finançament de RTVE, i que suposava més de 35 milions d’euros anuals.\nVodafone explica que en el darrer exercici l’impost “va superar àmpliament els ingressos generats pels serveis que pretenen justificar l’existència del gravamen”. Segons asseguren fonts de l’empresa a Europa Press, la taxa és cinc i sis vegades superior als ingressos obtinguts.\nAra, els 10.000 clients de l’àrea d’ADSL que tenien contractats els serveis eliminats rebran una subscripció gratuïta a Waki TV durant sis mesos, mentre que als 100.000 usuaris de mòbil no els cobraran el mes de desembre.\nAmb tot, els serveis audiovisuals es podrien reemprendre si els tribunals europeus declaren nul l’impost que han de pagar les telecos, com espera que succeeixi l’empresa. Si fos així, el Govern espanyol hauria de tornar les quantitats cobrades des del 2009.


"He fet el disc que volia fer" - Fet a Sant Feliu\n"He fet el disc que volia fer"\nRamon Mirabet Músic\nEl santfeliuenc Ramon Mirabet acaba de publicar el seu primer disc, ‘Happy Days’, produït per Marc Parrot. Ho fa tres anys després de passar pel programa musical ‘Nouvelle Star’, a França, on va quedar finalista, i després d’un temps en què no trobava la manera d’encaixar en el món de la música. No li agraden les etiquetes i la seva carta de presentació són 10 cançons en anglès on s’hi troba folk, pop, soul o blues. Parla de la música amb passió i humilitat, i ens explica com ha tirat endavant aquest disc, que ha finançat tocant al carrer. Aquest divendres el presenta al Centre Parroquial de Sant Feliu en un concert que vol que sigui especial.\nEl disc l’ha produït Marc Parrot. Com ho has fet per acabar treballant amb ell?\nEn principi no tenia la idea de gravar amb el Marc Parrot. Però vaig voler-hi parlar perquè escoltés les meves cançons i m’aconsellés per on tirar. I vam connectar molt bé, ell ho va veure molt clar i em va dir que volia que gravés amb ell. Llavors jo li vaig explicar que jo no tenia els diners per gravar un disc així i, a partir d’aquí, ell també va fer un pressupost adaptat amb molt ‘carinyo’. De fet, els diners per finançar el disc els he aconseguit tocant al carrer.\nHas tocat sobretot a França?\nSí, i també he estat a Anglaterra, Escòcia, Holanda, Estònia i vaig fer una ruta per Espanya. Però París és el lloc on m’ha anat millor. D’una banda, perquè hi havia els francesos que potser em reconeixien del concurs i, d’altra banda, em posava a tocar a les escales del Sacré Coeur, un lloc per on cada 10 minuts passen 300 persones noves i és un indret tranquil, davant de tot París... Crec que tocant una hora allà feia més diners que els que faré mai! A més, passaven molts americans, canadencs i australians, i el tipus de música que jo feia, country, o folk, per exemple, els agrada molt.\nQuant de temps ha durat la gravació del disc?\nHa estat un procés llarg, perquè vaig gravar dues cançons, i just llavors em van trucar de Gestmusic per treballar al programa ‘Número uno’. Per tant, vaig parar tres o quatre mesos la gravació del disc. Potser al final ha estat un procés de gairebé un any, però de temps d’estudi ha estat un mes i mig.\nPerò ja hi vas anar amb cançons, perquè fa molt temps que compons.\nSí, ho faig des que era molt petit. Jo havia après a fer versions perquè sempre he sigut molt tímid a l’hora d’ensenyar les meves cançons.I vaig començar a tocar versions quan vaig decidir que havia de tocar davant la gent i també per aprendre a tocar la guitarra, perquè jo sempre havia tocat el piano.\nEstàs satisfet del resultat final?\nSí, estic molt content, perquè he fet el disc que volia fer, jo em reconec en les cançons. Hagués pogut treure un disc abans, però no era el meu estil. ‘Happy days’ és una cançó que tenia des de fa 5 anys i des que la vaig fer fins ara he evolucionat molt. Musicalment sempre estàs aprenent, però en aquest cas, també hi ha un canvi com a persona. Ara sé per quin camí vull tirar.\nTens por d’alguna cosa?\nNo, no em fa por res. Potser si els diners que he invertit en el disc, els hagués tingut des de sempre, pensaria que si surt malament, els perdria, però com que mai no he tingut ni un duro...! És una cosa que tenia ganes de fer, és el disc que volia fer i si a la gent li agrada, els agradarà qui sóc jo i, si no, no els agradaré. Estic molt tranquil.\nFa tres anys vas participar al concurs televisiu Nouvelle Star, a França. Què t’ha aportat musicalment aquella experiència?\nMusicalment em va ensenyar el que no vull fer a la música. Crec que a la vida en general el més important és saber què t’agrada i què no t’agrada per poder-te definir com a persona i ser feliç. I com que jo el programa musicalment el vaig viure tan malament, això em va ajudar a tenir clar el que no volia ser i el que tenia ganes de fer musicalment; i això ja és un premi molt gran.\nPer això no vas gravar res després del programa?\nSí, perquè jo el programa me’l vaig prendre com una experiència personal i vaig aprendre moltes coses d’acting, vaig perdre molta vergonya. En això em va ajudar molt. Però musicalment va ser un caos. De fet, els dos anys posteriors al programa, estava completament perdut, em sentia sol i tot el que em proposaven fer no m’agradava.\nEt penedeixes d’haver-hi anat?\nNo. Perquè vaig aprendre això, que no sóc una màquina i que he de fer alguna cosa que senti de veritat. Vaig aprendre el que volia fer.\nPotser si no hi haguessis anat, no hauries sabut com volies fer aquest disc?\nPotser el camí hauria estat diferent.Quan jo tocava al carrer, tenia el somni que un dia vindria un productor i et fitxaria, però això no passava. I fent el programa em sentia com si m’hagués saltat etapes i hagués passat de començar des de baix a estar en un lloc que no m’agrada i que no em pertoca. Els 2 anys posteriors al programa vaig estar intentant gravar les meves cançons a França, però no funcionava perquè no era en francès i no era comercial. I al cap de dos anys he conegut al Marc Parrot i altra gent que m’ha donat força a començar de zero, tornar al carrer i fer les cançons que m’estaven dient tota l’estona que no podia fer. Amb això estic molt content.\nCom definiries l’estil del disc?\nNo m’agrada definir les coses, i en la música tampoc. Al meu disc l’únic lligam que hi ha seria la meva veu, la manera de composar les cançons i els músics que som. Però no hi ha un sol estil musical, perquè hi ha una cançó més pop, una més folk, després hi ha alguna cosa molt més Nova Orleans, alguna cosa més ‘indie’… Però no hi ha un estil en particular, segurament el segon disc ja agafarà una línia més concreta.\nDius que el disc sou la veu, els músics i com fas les cançons. Com és aquest procés de fer cançons?\nA mi no m’agrada estudiar música, però he escoltat sempre molta música. El meu pare és músic i per mi la música sempre hi ha estat. Però la primera vegada que vaig cantar davant d’amics meus va ser fa només cinc o sis anys! A mi la música em servia per desconnectar i fugir del món real, i encara segueix sent així. No dic: ‘he de compondre una cançó’ i m’hi poso. Les cançons que em surten perquè un dia em desperto, agafo la guitarra, vaig fent acords i improvisant i d’aquí em plantejo que potser d’allò en puc fer una cançó.\nEls músics que t’acompanyen, ja els coneixies o els has buscat per fer aquest disc?\nA més del Marc Parrot, els músics també han estat molt importants i tinc molta sort de tocar amb ells, perquè són molt bons! De petit, ja me’ls mirava i veia que tocaven molt bé. El trombonista va ser alumne del meu pare i després ha tocat molt, per Estats Units, per exemple. És un dels millors d’Espanya, igual que el pianista, o el contrabaixista... Tots. Però com que els coneixia des que era petit, van ser ells els que m’anaven animant a fer algun projecte junts algun dia i ha anat així.\nNo t’agrada que t’encasellin ni tampoc les etiquetes, però tens algun referent musical?\nDes de petit he escoltat molt jazz i molt divers, antics, estàndards, latin jazz... I també blues, per influència del meu pare. I a la meva mare també li agrada molt el gospel, el folk i la música anglesa. I si això ho vas escoltant des de petit, et queda dins. Després vas escoltant coses pel teu compte i el meu grup preferit és Nirvana, encara que no sigui el tipus de música que escolti ara! Però és que també m’ha influenciat molt fins i tot Michael Jackson, Ray Charles, Frank Sinatra… Ara escolto molt Jose Gonzalez, Kings of Convenience i també m’agrada molt la música electrònica. Crec que, d’alguna manera, tot influencia.\nAquest divendres presentes el disc en un concert a Sant Feliu. És un repte?\nTinc ganes de fer una cosa que no sigui de poble, és a dir, no vull que vinguin els meus amics i al final em diguin “molt bé, molt bé”, simplement perquè són amics meus. Vull fer un concert que estigui bé, perquè és la primera vegada que la gent escoltarà les meves cançons. Per primer cop em veuran a mi, i no em veuran a mi fent versions. Tinc ganes de disfrutar-ho.\nI també portaràs col·laboracions, algunes també de Sant Feliu.\nVolia fer alguna cosa especial, perquè hi ha gent que ha col·laborat al disc i crec que està bé poder-ho fer a casa. Per exemple, Liberation és un tema que havia compost pels Penguins, al final la vaig incorporar al disc, i em fa il·lusió que toquin ells. O els RIU, un grup de Sant Boi, que al final van col·laborar en un tema, també tocaran. M’agrada molt perquè tot va molt lligat amb les coses que he anat fent els últims anys. Per exemple, la segona maqueta que vaig gravar ho vaig fer al local on assagen els RIU des de fa 4 anys. O amb el Cor 685, que no han participat en el disc, però em va agradar molt la manera com ens vam conèixer, en un concert i vaig pensar que estaria bé que col·laboressin.\nCreus que hi ha moviment musical a Sant Feliu?\nFins fa un any pensava que no, perquè no tenia ni idea de totes les coses que es fan. Crec que hi ha molt moviment i que cada cop la gent es respecta més, és més solidària i acceptem més les coses dels altres. Hi ha ganes d’ajudar als que s’aventuren a fer un pas endavant.\nEl panorama musical és molt diferent a França que aquí?\nA França, en jazz van un pas endavant. Aquí hi ha molts bons músics, però a França tenen un estil molt particular. Però d’altra banda, trobo molt hipòcrita que a França em diguin que les cançons que faig les faci en francès perquè agradin i alhora siguin comercials. Volen música cantada en francès, però no és música francesa, és un estil més americà.\nI això també passa aquí?\nAquí hi ha una cultura molt llatina, amb més cantautors de radiofórmula. Jo entenc que hi hagi molta gent a qui això li agrada però crec que fa molt mal. Fa molt mal perquè penso que els nens creixen amb el Gangnam Style, que a mi m’agrada molt, però també és important que els nens sàpiguen qui era Billie Holiday, Ray Charles o Janis Joplin. I si els nens no ho saben, això es perdrà. Però això passa aquí, a França i a tot arreu. D’altra banda, crec que la música en català ha fet un pas endavant i deixem de fer el que es feia a Anglaterra fa 10 anys. Es fan coses noves, atrevides i amb veus diferents. Jo no he sigut mai un gran fan ni de la música espanyola ni de la música en català, però ara veus que hi ha coses que són interessants.\nA part del teu disc en solitari, estàs involucrat en més projectes musicals?\nEstem muntant un projecte en castellà amb el baixista i compositor d’Ojos de Brujo i ara de Calima. Ens vam conèixer, ens vam entendre molt bé i estem començant, és un projecte que anirà a poc a poc. Després també canto amb Penguins, una opció que va sorgir durant aquests dos anys que jo estava perdut i conèixer-los m’ha ajudat molt per tornar a estar en un espai on em sentia a gust. I, a més, també estic preparant la banda sonora per un curtmetratge a França, d’un director jove, francès, que l’any passat va guanyar al festival de Venècia i el de Cannes.


Inversions, premis i ‘deadlines’ – BIOBIZNEWS\nDesprés d’un temps absents, tornem al blog per prendre el pols al sector i compartir algunes reflexions. Després de la intensitat del World Mobile Congress, celebrat la passada setmana a Barcelona i que, entre moltes altres coses, ha donat visibilitat al creixent nombre d’empreses catalanes que traballen en healthtech, aquesta s’ha iniciat amb la tradicional reunió anual de les Plataformes Tecnològiques estatals —de biotecnologia (Asebio), de fàrmacs innovadors (Farmaindustria), de tecnologies sanitàries (Fenin) i de nano-medicina (NanoMed/IBEC)—, que aquest any tocava celebrar a la capital catalana.\nResulta curiós veure què han destacat els diferents mitjans del contingut de la reunió. Diversos han posat l’èmfasi sobre les dades d’inversió al sector biotec espanyol aportades pel director general d’Asebio, Ion Arocena, que han sigut simplement espectaculars en els dos primers mesos de l’any: quasi 720 milions d’euros, repartits entre operacions com la compra de TiGenix per part de Takeda (520M €), la compra de Stat-Dx per part de l’holandesa Qiagen (154M €), la ronda Sèrie A d’Abac Therapeutics (16M €) o l’ampliació de capital de Atrys Health (9,2M €), entre una desena d’operacions.\nAltres van centrar-se en la denúncia realitzada per Josep Samitier, director de l’Institut de Bioenginyeria de Catalunya (IBEC) i coordinador de la plataforma de nano-medicina, qui va posar el dit a la llaga de les incongruents polítiques fiscals espanyoles, que reclamen ara l’IVA de les subvenciones atorgades a centres d’investigació en passats exercicis. Només a Catalunya aquest despropòsit suposa una factura de 20 milions d’euros, corresponents a exercicis tancats i justificats, que només podrien pagar-se sostraient fons que haurien de ser per a la recerca.\nA Diario Médico, per la seva banda, li dediquen atenció a la intervenció de Clara Eugenia García, directora general d’investigació, desenvolupament e innovació de la Secretaria d’Estat d’R+D+i, qui a la mateixa reunió de Plataformes va posar l’èmfasi sobre la necessitat de “trencar l’atonia en la col·laboració entre el sector públic i el privat”. En l’article es desgranen un seguit de mesures polítiques, administratives i econòmiques —revisió dels trams no reemborsables en subvencions a projectes d’R+D+i, increment dels ajuts que es dediquen al programa Innoglobal per a la internacionalització de projectes, noves modalitats per impulsar la col·laboració entre les empreses i les comunitats autònomes, creació de la Red Cervera de Centros e Institutos Tecnológicos, impuls de las proves de concepte per optimitzar l’etapa entre investigació i mercat…— que s’inclouen al Plan Estatal de investigación científica y técnica y de innovación 2017-2020, però mentre les inversions públiques i privades en R+D+i segueixin el camí descendent que mostra el propi Pla (vegeu el gràfic més avall), difícilment podrem avançar de manera significativa en l’impuls de la innovació en el nostre sistema productiu.\nDes de 2009 no hem fet res més que allunyar-nos de la mitjana europea d’inversió global en R+D (%sobre el PIB) i de percentatge executat per les empreses. Si no hi ha un esforç econòmic sostingut, les mesures polítiques i administratives tenen un abast molt limitat, sobretot quan en el Pla 2013-2017 el 60% de pressupost destinat a R+D+i ho va ser en partides creditícies i no en subvencions.\nCataloniaBio & Health Tech i CRAASH\nCoincidint amb el Dia de la Dona, s’ha celebrat també aquesta setmana la Nit de CataloniaBio & HealthTech, la tradicional reunió anual de la associació d’empreses biotecnològiques catalanes, que fa uns mesos es va estendre a l’àmbit de les tecnologies mèdiques després de fusionar-se amb el Clúster Health Tech. Ara reuneix 153 companyies, fet que la converteix en una de las organitzacions empresarials de més pes al país. L’associació va renovar fa poques setmanes la seva junta directiva, que ara presideix, Jaume Amat, CEO d’Specipig i de Rob Surgical Systems, i que ahir va aprofitar el sopar anual per presentar-la als seus socis (una junta, per cert, quasi paritària, amb cinc homes i quatre dones: Maribel Vergés, d’Spherium Biotech, Isabel Amat de Reig Jofré, Montserrat Vendrell d’Alta Life Sciences, i Lídia Cánovas d’Asphalion).\nVa ser precisament un empresa de tecnologies mèdiques, Anaconda Biomed, que està desenvolupant un nou tipus de catèters per a tromboctomies en accidents isquèmics cerebrals, la guanyadora d’un dels premis Bioèxit 2018. Es reconeixia així la consolidació del projecte creat per Marc Ribó, neurocirurgià a l’hospital Vall d’Hebron, i Ofir Arad, enginyer químic israelià format a l’IQS, que el 2017 va tancar una ronda de 15 milions d’euros per finançar el desenvolupament del seu dispositiu. També va ser premiada l’empresa Mynd the Byte, per la recent compra d’Intelligent Pharma, que l’ha convertit en l’empresa referent en bioinformática en el sector.\nAmb ocasió del Dia de la Dona, Biocat informava que el 28% de les empreses biomèdiques de Catalunya han estat creades o son dirigides per una dona, percentatge que s’eleva fins al 46% en el cas de les startups creades després de 2016. Estem encara lluny de la paritat, però avancem cap a ella, i amb millors percentatges que en altres sectors. En conjunt, a Espanya les dones només ocupen un 10% dels càrrecs directius (Fundación de Estudios de Economía Aplicada) i, en l’àmbit internacional, el sector biotec compta amb un escàs 8% de dones en el lloc de CEO (Liftstream).\nI amb la fi d’aquesta setmana arriba també el deadline de la primera convocatòria del programa CRAASH Barcelona, que impulsen Biocat, el CIMIT de Boston, i EITHealth, la KIC de Salut de l’Institut Europeu d’Innovació i Tecnologia (EIT). CRAASH Barcelona és un programa de 12 setmanes que ofereix a equips de recerca de tota Europa l’oportunitat de llençar amb èxit les seves innovacions en dispositius mèdics, diagnòstics i salut digital, per millorar el tractament i l’atenció al pacient. Es tracta d’un bootcamp que es desenvoluopa a través de web-meetings amb experts internacionals i de reunions presencials a Barcelona, París, Delf (Holanda) i Boston, entre abril i novembre de 2018. Una iniciativa que caldrà seguir de prop. ♦\nLa inversió en R+D que ens escamotegen (malgrat el seu impacte en salut) →


Cerca hotels a prop de Baci\nPopular ara mateix a Nova Delhi i NCR Més venut Airport Hotel Mayank Residency A-230, Street No 2 , Mahipalpur, South Delhi, Mahipalpur, New Delhi, India Habitació Deluxe reservada fa The Leela Palace New Delhi Diplomatic Enclave, Chanakyapuri Business Package Grand Deluxe Double Or Twin Room reservada fa 4 minuts, Imperial Apartments C-3/13, Main Ring Road, Lajpat Nagar.IIIrd Apartament estudi amb cuina americana reservada fa 11 minuts, Corus Hotel B 49 Connaught Circus Delux reservada fa 15 minuts, Radisson Blu Marina Hotel Connaught Place G-59, Connaught Circus, Connaught Place Habitació Superior reservada fa 32 minuts, Grans raons per reservar amb Agoda\nNova Delhi i NCR és coneguda per llocs interessants com ara Baci. Agoda.com ofereix en exclusiva les tarifes més barates prop el popular Restaurants i cafeteries. Tant si és Dawar Villa - Home Stay Service Apartments o The Oberoi New Delhi Hotel, molts hotels estan disponibles per a vostè a prop de Baci. A través del formulnari de reserves segures online d'Agoda.com les reserves són fàcils pels hotels propers a Baci. La nostra pàgina de ciutat de Nova Delhi i NCR incorpora eines de recerca útils i ampla informació dels hotels que permet una recerca fàcil d'hotels. Uns 3,500,000 viatgers han triat Agoda.com per trobar l'hotel perfecte a prop de llocs com Baci.\nHotels a prop de Baci el més proper\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Nova Delhi i NCR, Devna Bed & Breakfast és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Kumar Gallery, Studio 55, Khairul Manzil Masjid són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants. Devna Bed & Breakfast també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Nova Delhi i NCR. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge. Entri en una de les 4 habitacions i escapi de l'estrès del dia amb una ampla gama de comoditats com televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent parc infantil, jardí. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Nova Delhi i NCR, faci de Devna Bed & Breakfast la vostra llar.\nOferint allotjaments de qualitat al compres, els negocis districte de Nova Delhi i NCR, Jukaso Inn Serviced Apartments és una selecció popular tant per oci com per negoci. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Jukaso Inn Serviced Apartments, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Jukaso Inn Serviced Apartments és una elecció inteligents per a viatgers a Nova Delhi i NCR, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nAl visitar Nova Delhi i NCR, vosté es sentirà com a casa a Jukaso Inn, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Tota l'emoció del centre de la ciutat és només a 4.00 Km. També són a fàcil accés Kumar Gallery, Studio 55, Khairul Manzil Masjid. Jukaso Inn ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb armari amb clau, armari, te inclòs, tovalloles, parquet a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Jukaso Inn.\nOferint allotjaments de qualitat al els negocis, compres districte de Nova Delhi i NCR, Ahuja Residency és una selecció popular tant per oci com per negoci. L'hotel és a 7.6 Km del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Els visitants d'aquest hotel, poden gaudir d'anar a les atraccions més importants de la ciutat: Kumar Gallery, Studio 55, Khairul Manzil Masjid. El Ahuja Residency, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, servei de neteja diari, recepció 24 hores per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb armari amb clau, armari, te inclòs, tovalloles, parquet a cada habitació. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Ahuja Residency és una selecció idònia per a la vostra estada a Nova Delhi i NCR.\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Nova Delhi i NCR, Shervani Hotel és l'el·lecció perfecta. Tota l'emoció del centre de la ciutat és només a 3.0 km. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Kumar Gallery, Studio 55, Khairul Manzil Masjid. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Nova Delhi i NCR. Els clients de l'hotel poden gaudir de servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, servei de neteja diari, xemeneia. Entri en una de les 19 habitacions i escapi de l'estrès del dia amb una ampla gama de comoditats com televisió de pantalla plana, penjador de roba, cafè instantani inclòs, te inclòs, llençols. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent jardí. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Shervani Hotel no troba competidors en cap categoria.\nDissenyat tant per oci com per negoci, The Oberoi, New Delhi està situat idealment a Delhi Centre; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Els visitants d'aquest hotel, poden gaudir d'anar a les atraccions més importants de la ciutat: Purana Qila Baoli, Isa Khan's Tomb, Club de Golf Delhi. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Nova Delhi i NCR. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de seguretat 24 hores, accés per a cadires de rodes, recepció 24 hores, aparcament de cotxes, servei d'habitacions. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara televisió de pantalla plana, sala d'estar separada, accés a internet (sense fils), banyera hidromassatge, habitacions per a no fumadors per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen piscina coberta, spa, massatge, sala de jocs estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a The Oberoi, New Delhi.\nConstruit a l'any 2009, The Lodhi és un extra de distinció per a Nova Delhi i NCR i una el·lecció intel·ligent per als viatgers. A 6.2 km de l'emoció de la ciutat, aquest hotel de 5-estrelles gaudeix d'una excelent situació i permet accès a les millors atraccions de la ciutat. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Isa Khan's Tomb, Pallete Art Gallery, Sultan Ghari Tomb. The Lodhi ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, servei de neteja diari, tenda de regals/records. L'hotel compta amb 40 precioses habitacions, i totes inclouen televisió de pantalla plana, telèfon de bany, catifes, beguda de benvinguda gratuïta, llençols. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de habitació per a ioga, bany, centre esportiu, sauna, camp de golf (a 3 km). The Lodhi és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Nova Delhi i NCR.\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Nova Delhi i NCR, no busqui més enllà de Vivanta by Taj - Ambassador. Situat només a 06.00 Km del centre de la ciutat, els viatgers estan en un lloc boníssim per a gaudir de les atraccions i activitat de la ciutat. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Anand Stationers, Desi Pop, Vishnu són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Vivanta by Taj - Ambassador asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, servei de neteja diari, servei postal. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses bany, centre esportiu, sauna, spa, massatge, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Vivanta by Taj - Ambassador.\nDissenyat tant per oci com per negoci, The Taj Mahal Hotel està situat idealment a Delhi Centre; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. També són a fàcil accés Ministeri de l'Interior, French Cultural Centre, Ambaixada del Brasil. Les instal.lacions i els serveis que proveeix The Taj Mahal Hotel asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com servei d'habitacions 24 hores, Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, seguretat 24 hores, servei de neteja diari, tenda de regals/records. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com bany, centre esportiu, sauna, camp de golf (a 3 km), piscina exterior que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Nova Delhi i NCR, faci de The Taj Mahal Hotel la vostra llar.\nEls millors hotels prop de Baci\nDevna Bed & BreakfastEleven Bed & BreakfastG 49 Bed & BreakfastHazrat Nizamuddin HomeJukaso Inn\nJukaso Inn Serviced ApartmentsLa Sagrita - A Boutique HotelMaulsari Bed & BreakfastParadisoSannidhi\nShervani HotelThe LodhiThe Oberoi, New DelhiThe Taj Mahal HotelVivanta by Taj - Ambassador


Anellament d'ocells al riu Segre — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Especials / Anellament d'ocells al riu Segre\nAnellament d'ocells al riu Segre\nImatges de la jornada de portes obertes del dia 5 d'octubre de 2008\nAquest diumenge, dia 5 d'octubre, s'ha celebrat a la Seu una jornada de portes obertes d'anellament d’ocells al riu Segre, a càrrec de l'ornitòleg i col.laborador de RàdioSeu Jordi Dalmau. Des de 1998, cada tardor, i des de 2003 també cada primavera, es realitza aquesta activitat coincidint amb els períodes migratoris de moltes d'espècies d’ocells.\nL'anellament consisteix a col•locar una anella numerada en sèrie a cada ocell capturat amb unes xarxes, prendre-li unes mesures i alliberar-lo, amb la intenció de tornar-lo a agafar en un altre lloc o al cap del temps. És aleshores quan s'obtenen dades molt interessants sobre rutes migratòries, supervivència i longevitat.\nEls aficionats a l'ornitologia podeu llegir més sobre ocells en el bloc d'en Jordi Dalmau.\nAnellament d'ocells 2008


Sagrada Família Viladecans | Creaescola Sagrada Família Viladecans - Creaescola\nL’escola Sagrada Família Viladecans es va fundar el 12 de setembre de 1930. Va ser la primera Comunitat que es va fer càrrec d’organitzar i dirigir una escola graduada pels nens i nenes del poble.\nA Creaescola s’ha dut a terme la renovació del disseny gràfic del centre educatiu i també s’ha gestionat tota la campanya per la jornada de les Portes Obertes.\nCampanyes, Disseny gràfic\nDisseny de la imatge de l’escola per a la jornada de Portes Obertes 2020. Comunicació off-line: díptics, tríptics, cartells i comunicació online: baner web, capçalera i posts per les xarxes socials.\nEl disseny està constituït per formes orgàniques que representen a l’escola. Són elements fluids que fan referència a l’adaptabilitat de l’escola als seus alumnes i les seves necessitats.\nLa informació es presenta clarament i el suport gràfic el protagonitzen els alumnes de l’escola, dels qui també en vam fer les fotografíes.