El Camp de Tarragona entra a la Fase 2 a partir de dilluns | Canal Reus TV\nEl Camp de Tarragona entra a la Fase 2 a partir de dilluns\n14:52 - 22 maig 2020\nA partir d'aquest proper dilluns, el Camp de Tarragona entrarà a la fase 2 del desconfinament. Aquests són els canvis que preveu la nova situació.\nLa fase 2 contempla novetats respecte al que es pot fer i al que encara no es pot fer. A l'espera del que digui la lletra petita del BOE que es publicarà, aquestes són les principals novetats.\nPlena circulació per la regió sanitària\nEs permeten reunions de fins a 15 persones i plena circulació per la regió sanitària. De fet, es pot començar a fer turisme actiu i de natura en grups de fins a 20 persones, preferentment amb cita prèvia.\nCanvis en les franges horàries per fer esport\nHi ha canvis en les franges horàries en les quals es pot fer esport. Les persones de menys de 70 anys podran practicar-lo en qualsevol hora excepte entre les 10 i les 12 h i les 19 i les 20 h.\nCentres de culte, tanatoris i casaments\nEs permet l'assistència als centres de culte sense superar el 50% de l'aforament màxim. A més, s'amplien les vetlles a tanatoris amb un màxim de 25 persones a l'aire lliure i 15 en espais tancats. Pel que fa als casaments, es permeten en instal·lacions públiques o privades sense superar el 50% de l'aforament i mai superant el centenar de persones a l'aire lliure o les 50 en espais tancats.\nEs poden obrir els comerços minoristes sense superar el 40% de l'aforament i amb prioritat per a les persones de més de 65 anys. S'haurà, això sí, de garantir una distància de seguretat de 2 metres.\nPel que fa als centres comercials, podrna obrir amb un aforament del 30% en zones comunes i del 40% als locals comercials. No es podran fer servir, però, les zones recreatives .\nObertura de l'interior dels restaurants\nPel que fa a la restauració, es podrà consumir a l'interior dels locals sense superar el 40% d'aforament. Amb tot, s'haurà de fer assegut a una taula o conjunt de taules. Es permet encarregar el menjar per emportar. Les terrasses continuaran tenint una limitació del 50% i no es podrà superar, en cap cas, les 10 persones en una mateixa taula o conjunt de taules. Aquestes mesures encara no s'apliquen a les discoteques i als locals d'oci nocturn.\nEs podrà anar a visitar familiars, amb cita prèvia, que siguin residents en habitatges tutelats o centres residencials. En el cas de la gent gran, les trobades es reservaran als casos excepcionals.\nEs permet la reobertura dels cinemes, els teatres i els auditoris amb un terç de l'aforament i amb reserva prèvia. La resta d'equipaments per a espectacles no podran reunir més de 50 persones. En el cas de l'aire lliure, el públic haurà de romandre assegut.\nPel que fa als hotels i establiments turístics poden obrir les zones comunes sense superar un terç de l'aforament. Els espais tancats on es puguin celebrar esdeveniments o activitats caldrà que es ventilin dues hores abans de cada ús i els grups no podran superar les 20 persones i caldrà evitar l'intercanvi d'objectes.


Ni un pam de terra mostra la seva satisfacció per la declaració del ple de l’Ajuntament d’ahir però adverteix del precedent del ‘No al desviament’. | El Prat Llibertari\nMarch 5, 2020 in Actualitat, POLÍTICA, TERRITORI\n‘Ni un pam de terra’ remarca igualment la independència d’aquesta plataforma ciutadana respecte dels partits polítics i institucions. I adverteixen que «L’experiència de les renúncies del Pla Delta i tantes altres ens fa desconfiar de la fermesa i coherència dels seus posicionaments». Recordant d’aquesta manera el precedent del ‘No al desviament’ defensant públicament des del consistori pratenc fins a la signatura del Pla Delta.\nTestimoni d’aquell compromís trencat, és avui la plaça 17 de desembre recordant la històrica manifestació de 1976. Encara que mancada de cap element que en faci referència, una pedra de grans dimensions provinent del riu Llobregat, resta encara avui situada al bell mig de la citada plaça; testimoni calcari que volia representar la fortalesa de la voluntat d’un poble. Només tres anys després però de la col·locació de la pedra, l’Ajuntament del Prat signava l’any 1994 el Pla Delta.\nDelacaració Intitucional: Preservem el delta. Protegim el clima. No a l’ampliació de l’aeroport\nL’Alcalde de Viladecans sacrificaria l’ espai natural protegit “La Ricarda” per ampliar l’Aeroport del Prat\nEls treballadors de Nissan tallen carrers de Barcelona en no poder concentrar-se davant del Parlament i els mossos intervenen →


Studio Apartment @ Regalia Kuala Lumpur Malàisia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nTé alguna pregunta per a Studio Apartment @ Regalia?\nMés informació sobre Studio Apartment @ Regalia\nSituat a Chowkit / Putra WTC, Studio Apartment @ Regalia és el lloc perfecte per gaudir de Kuala Lumpur i els seus voltants. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Studio Apartment @ Regalia asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, registre d'entrada/sortida privat, servei de taxi, express check-in/check-out, Zones públiques amb Wi-Fi.\nL'ambient de Studio Apartment @ Regalia es reflexa en cada habitació. televisió de pantalla plana, connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors, aire condicionat, balcó/terrassa són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses centre esportiu, piscina exterior, parc infantil, jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Studio Apartment @ Regalia és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Kuala Lumpur.


ARTDEMOB - Empresa\nProjectes únics i en sèrie\nArtdemob som una empresa de construcció i decoració en fusta des de 1995 en el sector, situada a la població de Torelló (Osona). Realitzem projectes de decoració i construcció en fusta i amb altres tipus de materials, des del disseny inicials fins a la col·locació final dels elements. Sempre hem mirat de rodejar-nos d'un equip de professionals preparats tècnicament per desenvolupar qualsevol tipus de treball relacionat amb la fusta i els seus derivats.\nMobiliari especial, projectes contract, portes, armaris, estructures, cobertes i forjats, finestres de fusta, finestres mixtes (fusta-alumini), marines i passarel·les, folrats, pèrgoles, folrats de façanes, fusta per exterior i interiors, i relacionats. Amb això volem comunicar que sempre ens hem llençat a buscar reptes i noves facetes per a millorar la nostre experiència i per a esdevenir una empresa competitiva en el sector.\nA Artdemob ens agrada treballar per consolidar els elements diferenciadors necessaris que ens permetin identificar clarament l'entorn decoratiu de la seva empresa. Disseny, arquitectura, interiorisme són les bases principals de la nostra producció, podem desenvolupar qualsevol projecte perquè les seves instal·lacions quedin emmarcades amb un excel·lent resultat final d'obra.\nA continuació us convidem a veure una breu guia sobre nosaltres.


Pokémon Go, una "història secreta" que espera tres actualitzacions\nHospitalet de Llobregat. Dimarts, 28 de febrer de 2017\nTot just un dia després que el fundador de Netflix, Reed Hastings, desvetllés les claus i el potencial del seu negoci a l'auditori principal del Mobile World Congress (MWC), aquesta tarda ha estat el torn del conseller delegat i creador de Pokémon Go, John Hanke, que ha decidit il·lustrar amb un vídeo del fenomen de masses que representa el seu joc per si encara algun dels presents ho desconeixia.\nDes de bon començament, Hanke ha captat l'atenció del públic assegurant que estava disposat a explicar "la història secreta" de Pokémon Go. Si més no, aquells orígens que de ben segur són menys famosos que la pròpia aplicació. Tot va començar amb l'èxit de l'experiment del videojoc Ingress (també propietat de Niantic) que utilitzava la tecnologia de geolocalització de Google Maps. Abans portals, ara pokeparades.\nUn cop fixades les bases per descobrir ciutats gràcies a la tecnologia de realitat augmentada, Hanke va treballar en "les aventures a peu" amb la idea que els joves passessin el menys temps possible davant la pantalla ja sigui pels estudis o els videojocs. D'aquesta manera, s'ha procurat potenciar el component social i familiar en "un món d'esdeveniments reals" fins al punt de convertir el joc en un autèntic fenomen de masses. Tecnologia per tenir "aventures i experiències" entre el món real i el món virtual.\n8.700 milions de quilòmetres recorreguts\nMig any després del llançament, aquests són els resultats: l'aplicació s'ha descarregat 500 milions de vegades, els usuaris han caminat 8.700 milions de quilòmetres i han caçat un total de 88.000 milions de pokémons. En aquest sentit, el creador de Pokemon Go ha defensat que el seu joc ha contribuït a l’activitat física de milions de joves en més de 200 països. "Són una base de fans lleials que juguen cada dia", ha afegit.\nTot plegat, gràcies també a la tecnologia de la seva matriu Google que va adquirir la firma per 35 milions de dòlars, el que equival aproximadament 33 milions d'euros. De la mà d'un expert en geolocalització com Hanke, s'han tirat endavant projectes de l'envergadura de Google Maps, Google Streetview o Google Earth, entre d'altres.\nConscient de la importància del networking i de seguir projectant el seu producte al món, Hanke no s'ha oblidat en cap moment que es trobava al principal auditori del Mobile (amb tot el que això implica). Obrint la porta a potencials partners, ha recordat que Pokémon Go ja compta amb 35.000 llocs esponsoritzats i ha generat 1.000 milions de dòlars (945 milions d'euros) i 500 milions de visites en aquestes ubicacions concretes. I és que més enllà d'un joc, és una aplicació que mou molts diners i impulsa molts negocis. A tall d'exemple, permet que les empreses anunciants dissenyin ofertes i esdeveniments pels seus usuaris aprofitant la localització dels pokemons.\nI com no només es viu del present i més encara en un indret tant de futur com el Mobile, Hanke també ha anticipat que Pokémon Go tindrà fins a "tres noves actualitzacions" al llarg d'aquest 2017. Sense voler anar molt més enllà, sí que ha deixat clar de cara als fans més incondicionals que això també inclou nous pokémons per l'aplicació. Així mateix, també ha assenyalat que existeixen "enormes oportunitats de col·laboració amb la indústria del mòbil" en àmbits com la tecnologia, la realitat virtual o el desenvolupament de dispositius wereables. Més projecció, més potencials aliats.\nMentrestant, Niantic seguirà creant nous jocs i llançarà una nova versió d'Ingress a finals d'aquest any. Fer negocis i impulsar la tecnologia de geolocalització i social com si es tracés de caçar pokeballs. En paraules del propi Hanke, "Més Pokémon Go i més jocs."


MACVAC Museu d'Art Contemporani Vicente Aguilera Cerni | El Catàleg\nCarrer Diputació, 20, 12192 Vilafamés\nEl Museu d’Art Contemporani Vicente Aguilera Cerni (MACVAC) va ser creat el 1970, tot i que es va inaugurar oficialment el 18 agost de 1972. En aquells moments es deia Museu Popular d’Art Contemporani de Vilafamés, i es va deure a la tasca del reconegut crític d’art Vicente Aguilera Cerni, que va ser el seu fundador i primer director, raó per la qual actualment porta el seu nom. Ell, al costat del llavors alcalde de Vilafamés, Vicente Benet, va aconseguir posar en marxa un projecte singular i inèdit a l’Espanya de l’època.\nA causa de les especials particularitats del contingut i continent, el nostre Museu està considerat com un referent en l’àmbit de l’art contemporani, comptant amb un gran prestigi tant a nivell nacional com internacional. La col·lecció compta més de sis-centes obres, encara que només al voltant de tres-centes, per qüestions d’espai, poden exposar-se. Algunes d’elles són donacions i altres estan en dipòsit temporal o indefinit, amb l’especial característica que un determinat nombre es pot vendre (obres distingides en les cartel·les amb el color verd).\nEl MACVAC es troba al Palau del Batlle, un palau del gòtic civil valencià, construït a mitjan segle XV i reformat al segle XVIII, que va ser residència oficial de l’administrador real i seu del representant de l’Ordre de Montesa.


La Vicepresidència i Conselleria d’Igualtat i Polítiques Inclusives i l’Ajuntament de València han acordat la posada en marxa d’un pla d’atenció a les persones majors de la ciutat que inclourà tant la posada en marxa d’infraestructures com serveis per a atendre aquest col·lectiu i lluitar contra situacions com la soledat no desitjada.\nLa vicepresidenta i consellera d’Igualtat i Polítiques Inclusives, Mónica Oltra, i l’alcalde València, Joan Ribó, han mantingut una trobada amb els seus respectius equips per a abordar i dissenyar fórmules de col·laboració en totes aquelles qüestions relacionades amb l’àmbit social i amb l’atenció als col·lectius més vulnerables.\nLa vicepresidenta ha concretat que una d’eixes col·laboracions es plasmarà en la posada en marxa d’un pla per a l’atenció de les persones majors de la ciutat, que inclourà sengles infraestructures en els barris de Malilla i Montolivet.\nLa Conselleria ha indicat, “es farà càrrec de la construcció d’un centre residencial i de dia per a persones majors a Montolivet, en l’espai que ocupava l’antic centre de protecció per a xiquets i xiquetes tutelats per la Generalitat, i que està en desús des de 2017″, després que les instal·lacions es tancaren”.\nLa nova residència, que serà de nova construcció i comptarà amb al voltant de 80 places, seguirà el nou model d’atenció residencial dissenyat per la Conselleria i que intenta que els centres siguen les més semblants a una llar afavorint la convivència i l’àmbit relacional entre les persones que viuen en ella.\nAixí, es dissenyarà per mòduls convivencials de grandària reduïda, de manera que cadascun d’ells s’assemble a un xicotet habitatge i a una llar familiar amb les habitacions, el seu menjador, la seua cuina i la seua sala d’estar.\nPer part seua, l’Ajuntament es farà càrrec de la construcció d’un centre de dia per a persones majors en el barri de Malilla, que es vincularà amb un “projecte pioner” de centre de nit, que atendrà “circumstancialment” i de “manera puntual” a aquells que ho sol·liciten.\nOltra ha explicat que la Llei de Promoció de l’Autonomia Personal i Atenció a les persones en situació de dependència contempla, des de la seua aprovació en 2006, aquest recurs de centre nocturn, però mai s’ha desenvolupat, i ha indicat que l’objectiu de la seua Conselleria és desenvolupar-lo “com un servei addicional de la comunitat autònoma”.\nLa vicepresidenta ha destacat la importància de posar en marxa un recurs d’aquest tipus que el que cerca és “atendre persones que no tenen un alt grau de dependència però que poden necessitar una atenció puntual” perquè igual la persona que cuida d’ells té un canvi de torn en el treball, o qualsevol altra circumstància sobrevinguda.\nLa posada en marxa d’aquestes infraestructures, a més d’incloure noves fórmules per a atendre les persones majors i lluitar contra situacions de soledat no desitjada, permetran donar resposta a “la manca d’infraestructures socials de caràcter públic que té la Comunitat Valenciana i, en concret, la ciutat de València, fruit de 24 anys de falta d’atenció a persones des d’una xarxa de serveis socials públics potents”.\nLa reunió entre la Conselleria i l’Ajuntament també ha servit per a anunciar que es treballarà en la signatura d’un conveni de col·laboració entre el Consistori, a través de les Naus, la Conselleria i la Universitat Politècnica de València, per a crear un “laboratori social” que permeta “promoure innovació vinculada als serveis socials”, ha apuntat Oltra.\nAquesta iniciativa suposa continuar treballant l’àmbit innovador i se suma a les iniciatives que ja s’han posat en marxa amb l’Ajuntament d’Alzira, el d’Alacant i el de Vinaròs, on també participen les universitats de les diferents províncies, i que en la legislatura passada van començar a treballar en la investigació des del social.\nIgualment, la Vicepresidència i Conselleria d’Igualtat i Polítiques Inclusives compta amb els Premis a la Innovació en matèria de serveis socials en la Comunitat Valenciana ‘Amparo Moreno’, que reconeix la labor d’ajuntaments i entitats socials en aquest àmbit.


El transport de públic de Pequín com a exemple\n"El millor mètode que han trobat és l'economicitat del transport públic"\nEl nou pla de la Diagonal segueix aprofundint el model de ciutat sense cotxes. Zones verdes, controls de velocitat, multes i més multes són els instruments del Ajuntament per aconseguir la reducció gradual de la circulació rodada privada.\nL'Ajuntament, però, no s'hauria d'oblidar de millorar la promoció del transport públic. Si en un fet destaca Pequín és en el seu transport públic, necessari per mobilitzar una ciutat de més de 17 milions d'habitants sense que es col·lapsi. El millor mètode que han trobat és l'economicitat del transport públic. El bitllet de metro costa 20 cèntims d'euro, fins i tot ha baixat des de la creació de una tarifa integrada de 50 a 20 cèntims. L'autobús és encara més econòmic, 4 cèntims d'euros. Tot i les grans diferències salarials entre les dues ciutats, el transport pequinès és molt més econòmic que el del transport metropolità de Barcelona.\nL'existència d'amplis carril-bici que poden arribar als 3 metres, dóna seguretat als ciclistes i facilita l'ús de transports alternatius. Els carrers de Barcelona no són tant amples com els pequinesos, però s'haurien de crear més carril-bici i sobretot més segurs per seguir impulsant l'ús de les bicicletes a Barcelona.\nResumint, tot i que comparteixo la idea de una ciutat amb menys coses, l'Ajuntament hauria de fer més esforços per facilitar les alternatives. Les traves als automòbils són només una eina, però s'haurien de combinar amb la creació i la millora de les alternatives.


Curs de Robots AGV (Online) - Eurecat Academy\nCurs de Robots AGV (Online)\nRobots AGV (Online)Marta Solanilla2021-11-02T11:27:30+00:00\nInici > Cursos > Formació contínua > Automatitzación i robòtica\nObjectius del Curs de Robots AGV\nAdquirir els coneixements necessaris per a conèixer els sistemes i aplicacions de la robòtica mòbil terrestre i aèria, així com les seves possibilitats de desenvolupament i maneig.\nEnginyers de procés, enginyers de producte, enginyers Electrònics, Tècnics de manteniment, Tècnics de robòtica\nPrograma del Curs de Robots AGV\nRestriccions cinemàtiques i maniobrabilitat.\nEstimació de la posició orientat a mapa (ESLAM).\nIntroducció a ROS.\nDemo en interiors.\nVehicles aeris no tripulats (UAV)\nMapatge aeri i reconstrucció 3D.\nIntroducció als autopilots open-source.


Responsabilitat i transparència – FÒRUM.ad\nel: 05/04/16 14:32\nVaig ser apoderat de la societat panamenya Mariette Holdings Inc de l’abril de 1999 fins el juny de l’any 2000. Aquells anys treballava en una societat andorrana que realitzava part de la seva activitat fora d’Andorra. Es va estudiar la possibilitat de fer algunes operacions en el mercat de Centre Amèrica i Sud Amèrica, i els advocats de la societat van aconsellar-nos articular les activitats en aquella zona geogràfica des d’una societat panamenya. Fer-ho amb agilitat des d’una societat andorrana era més complicat. En aquella època una decisió d’aquest tipus no incorporava cap valoració fiscal ni tenia cap conseqüència fiscal: A Andorra no es pagaven impostos ni -vist en perspectiva podríem dir malauradament- s’intuïa quan se’n pagarien.\nFinalment les operacions no es van dur a terme i la societat no es va utilitzar ni va tenir cap activitat. El juliol de l’any 2000 vaig acabar la meva relació professional amb l’empresa andorrana i, en previsió d’aquest fet, els poders de la societat panamenya van passar a un altre empleat. Pel que sé, la societat panamenya va continuar inactiva i finalment el març de l’any 2002 es va dissoldre en escriptura pública, segons consta inscrit en el Registre Públic de Panamà.\nTot i que el que explico en els paràgrafs anteriors no té cap interès, està vinculat a l’empresa on jo treballava fa 16 anys, es circumscriu a uns anys en què jo no tenia cap tipus de responsabilitat pública, no va acabar generant cap tipus d’activitat i no va tenir cap incidència en les obligacions legals meves ni de l’empresa on treballava, he cregut que era bo explicar-ho, a la vista de les noticies aparegudes sobre els anomenats Panama Papers i de la meva condició actual de persona pública.\nNo sé si aquesta informació està entre la que han obtingut els periodistes que han començat a publicar els noms de persones que tenen o han tingut relació amb societats del país centre americà, i en cas afirmatiu si hauria tingut cap interès informatiu per a ells. En tot cas, sí que tinc el convenciment que si s’acabés publicant hauria generat tot tipus d’especulacions en relació a la meva persona i de retruc en relació a Andorra, a banda de poder ser utilitzat per desgastar al Govern. Per tant, tot i no tenir-ne cap necessitat, he preferit anticipar-me: no tinc res a amagar i no vull que s’aprofiti una qüestió com aquesta per seguir malmetent el nom del nostre país. I menys encara que ningú vulgui aprofitar la confusió que generaria la noticia per crear una cortina de fum, desviar l’atenció o generar dubtes sobre l’actuació de les autoritats andorranes sobre temes d’actualitat.\nTampoc pretenc amb aquest article insinuar que tothom que tingui o hagi tingut societats a Panamà ho hagi d’explicar públicament. Ningú té cap obligació de fer-ho. Únicament es té la responsabilitat de fer les coses dins la legalitat i de complir amb les obligacions legals que generin les seves activitats. En aquests sentit convé recordar que des del 2012 sí tenim obligacions fiscals que impliquen les nostres activitats personals o societàries fetes fora d’Andorraº.\nJordi Cinca, ministre de Finances\nEntrada Anterior: Apple condemnat per pujar els preus\nEntrada següent: L’EENSM crea el programa ‘Fent camí’ per garantir la inserció laboral dels seus joves


Espai Jove - Cursos Formatius\nDes de l’Àrea de Joventut, es creu necessària l’oferta de cursos formatius dirigits especialment a joves que vulguin ampliar els seus coneixements i tècniques específiques i alhora, vulguin validar la formació amb titulacions homologades.\nLes places són limitades. Els cursos van dirigits especialment a persones joves però també per a persones adultes.\nL’Àrea de joventut es reserva del dret d’anul•lar les formacions sempre i quan no hi hagi un nombre mínim d’alumnes inscrits, així com de modificar-ne les dates d’inici.\nPer a formalitzar el pagament d’aquells cursos que ho requereixen, s’informarà del procés en cada un dels períodes d’inscripció.\nEls cursos que s’ofereixen pel 2017 són:\n- Curs de premonitor de lleure\n- Trobades d'Intercanvi lingüístic\nConsulteu el cursos que s'ofereixen a través del següent enllaç:


VIDA A LES FOSQUES — Institut d'Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat Terra Roja - Santa Coloma de Gramenet\nEsteu aquí: Inici › Revista "Lletres de Terra" › numero-12 › Lite Terroja › VIDA A LES FOSQUES\nVIDA A LES FOSQUES\nEstem tancades a l'armari, com quasi tots els dies de l'any. Només sortim quan la casa està a fosques, bé perquè els amos ho fan a propòsit o bé perquè hi ha hagut una apagada.\nTenim fred i estem tremolant totes alhora.\n- Només desitjo que la casa es quedi ja a fosques - diu l'espelma numero 1 -, tinc molt de fred i només sento l'escalfor quan ens treuen d'aquí i ens calen foc.\n- Sí, tens raó - dic jo, l'espelma que va arribar més tard que totes les altres - però si ens encenen molt ens pot passar el mateix que a ella - miro una de les més velles, que ja és molt petita de tant consumir la seva escalfor i la seva llum, ja només li queda un alè de vida.\n- Però aquesta és la nostra llei de vida - diu la vella espelma, la "mare" espelma -. Naixem, ens compren a la botiga, ens guarden amb més espelmes en un lloc tancat i només ens treuen quan tot és fosc i els humans no hi veuen res. Però, sabeu? - totes la mirem expectants - Me n'alegro molt d'haver-vos conegut. Heu sigut com les filles que mai no he tingut i tindré i sempre us recordaré, sempre.\nEn aquell moment sentim la veu dels amos que s'apropen, ens quedem quietes i ens treuen una per una de l'armari.\nEns distribueixen per tota la casa per il·luminar-la:\nA l'espelma 1, la "mare" espelma i a mi, ens posen a la cuina. L'espelma 1 i jo mirem l'espelma "mare" tristes. Poc a poc es va consumint i es va morint. De cop i volta només veiem foscor on ella era.\nPlorem de tristor, però nosaltres no plorem com els humans amb llàgrimes, sinó amb la cera que cau del nostre cap.


ACTE POSTCONGRESSUAL DE LES PERSONES GRANS — Alt Penedes\nACTE POSTCONGRESSUAL DE LES PERSONES GRANS\nACTE POSTCONGRESSUAL DE LES PERSONES GRANS El dijous 30 d’abril, els representants de l’Alt Penedès, el Garraf i l’Anoia al 7è Congrés Nacional de la Gent Gran van celebrar una trobada al Consell Comarcal de l’Alt Penedès per fer el seguiment dels acords assolits fins a la celebració del nou congrés l’any 2018 https://www.ccapenedes.cat/actualitat/noticies/acte-postcongressual-de-les-persones-grans https://www.ccapenedes.cat/actualitat/noticies/acte-postcongressual-de-les-persones-grans\nEl dijous 30 d’abril, els representants de l’Alt Penedès, el Garraf i l’Anoia al 7è Congrés Nacional de la Gent Gran van celebrar una trobada al Consell Comarcal de l’Alt Penedès per fer el seguiment dels acords assolits fins a la celebració del nou congrés l’any 2018\nEl 7è Congrés, celebrat durant l’any 2014, va prioritzar, entre d’altres, que és fes la màxima difusió i formació sobre el Protocol de maltractaments a les persones grans, de manera que la seva implantació doni com a resultat, si no l’eradicació del problema, sí la minimització dels casos. La crisi econòmica ha fet que augmentin els maltractaments relacionats amb la donació forçada de poders a tercers per cobrar les pensions i les donacions patrimonials.\nEn el si de la trobada, el responsable de l’Oficina de la Gent Gran Activa de la Generalitat, Agustí Vilà, va presentar el programa “Bon tracte a les persones grans”. Vilà va explicar que s’ha fet una feina molt important de sensibilització a les notaries de manera que quan una persona gran vol signar un testament, una escriptura o una declaració d’últimes voluntats i el personal de la notaria pensa que es tracta d’una signatura forçada, es posa en marxa el protocol d’actuació per evitar que la persona gran en qüestió sigui maltractada de qualsevol manera.\nA l’acte hi van assistir també els presidents dels consells comarcals de l’Alt Penedès, Francesc Olivella; l’Anoia, Xavier Boquete, i el Garraf, Juan Luis Ruiz. Tots ells van destacar el gran consens existent al voltant de les conclusions aprovades en el 7è Congrés Nacional de la Gent Gran. Les 3 comarques s’han adherit al Protocol de maltractaments a les persones grans i han creat els seus circuits específics de coordinació entre professionals de diferents àmbits.\nEls 3 presidents també van coincidir que les administracions i la ciutadania tenen un repte important si es té en compte que en un futur proper la gent gran seran la majoria del país i que són persones amb inquietuds i necessitats molt variades i vàlides per a qualsevol franja d’edat; d’aquí que una de les conclusions del 7è Congrés de la Gent Gran fos que, més que parlar de “gent gran” (com si fossin un col•lectiu homogeni), cal parlar de “persones grans”.\nVilafranca del Penedès, 6 de maig de 2015


EL QUE FA QUE UNA BROMA DE PARE SIGUI UNA BROMA DE PARE - NOTÍCIES I CULTURA\nEl que fa que una broma de pare sigui una broma de pare\nPrincipal Notícies I Cultura El que fa que una broma de pare sigui una broma de pare\n'Hola fam, sóc pare'.\nEl meu pare no explica bromes al pare. El meu pare és divertit! Els acudits de pare no són divertits. Això no vol dir que els pares que expliquen acudits al pare no siguin divertits. Poden ser-ho. Però la broma del pare és una altra cosa que l’humor.\nHi ha una diferència entre una broma de pare i una broma dolenta, tot i que sovint són la mateixa cosa. En un lloc web dedicat a catalogar els acudits del pare, Bonic pare , Jo diria que qualsevol altra broma és una veritable broma de pare.\n→ Per què els crancs no donen mai la caritat? Perquè són mariscs. (Broma dolenta).\n→ La piscina és segura per a bussejar? Acaba profundament. (BROM CLÀSSIC DE PAPA.)\nLa distinció, diria jo, és que una broma de pare real provoca el comportament dels seus fills o una pregunta. Cap nen –a no ser que els seus pares fossin cangrejos– mai preguntaria sobre els crustacis i les seves contribucions benèfiques. Els nens pregunten constantment als seus pares la merda que podrien descobrir per ells mateixos, com la profunditat de la piscina.\nPare, pots treure el gos? No sabia que estava en flames.\nEls acudits del pare ho saben. Sovint es burlen dels seus fills per ser planyosos i necessitats (és a dir, 'Tinc gana' → 'Tinc gana, sóc pare'). Això fa que sigui divertit per a ells i molt frustrant per als seus fills. El component clau de l’acudit del pare no és respondre a la pregunta. O millor dit, respondre a una pregunta concreta amb una nebulosa desviació. Una broma de pare no és la resposta que volia el nen, però és la veritat.\nPare, t’has tallat el cabell? Els vaig tallar tots.\nEl que passa amb l’acudit del pare és que ningú riu, amb l’excepció del pare / acudit. És una broma sobre la seva experiència individual. És una broma sobre com té un públic captiu durant els propers 18 anys. L’acudit del pare és solitari.\ntalls de cabell per fer créixer el cabell\ncom netejar sense dutxa\nquants anys tenia Harrison Ford Runner\ncom aconseguir pecs amb peses\nque és la millor afeitadora elèctrica\nla millor cera per als cabells per a homes\ncom treure el call de la part inferior del peu\nStar Wars: Rogue One va donar als seus Stormtroopers una actualització d’estil Badass\nLes 25 millors botigues noves del món


Joan – Societat Coral "El Vallès"\n“Tinc la sort de tocar l’instrument més xulo del món, el violoncel!!\nLa meva relació amb la música va començar quan estava a la panxa de ma mare. Ella s’ha passat tota la seva vida professional tocant el violoncel a l’Orquestra del Gran Teatre del Liceu. El meu avi patern que va ser el primer cellista de la família i jo ja en sóc el cinquè. Aquest instrument m’ha acompanyat des de petit, i mira…\nVaig estudiar al Conservatori del Liceu de Barcelona i dos anys a la Fokwang Hochscule Essen Abteilung Duisburg (Alemanya). Actualment toco, dóno classes i disfruto tot el què faig amb el cello perquè fer música és un regal, una passada!!”


Wikiloc - Volta a la península del Cap de Creus διαδρομή - Portlligat, Catalunya (España)- GPS track\nορειβασία (ορειβασία διαδρομές Spain → Catalonia → Portlligat )\nVolta a la península del Cap de Creus\nDellorens All rights reserved\n208 εμφανίσεις, 11 αποθηκεύσεις\nκοντά στην περιοχή Portlligat, Catalunya (España)\n“Aquesta part compresa entre el Camell i lʼÀguila que tu coneixes i estimes tant com jo mateix és i ha de continuar per sempre essent geologia pura, sense res que pugui mixtificar-ho; en faig qüestió de principi. És un paratge mitològic que és fet per a déus més que per a homes i cal que continuï tal com està”. Aquestes paraules, pronunciades per Salvador Dalí, son referides al paratge de Tudela, una de les principals atraccions de la ruta.\nCadaqués – Cap de Creus (Per la mar d'amunt) / Cap de creus – Cadaqués (Per la mar d'avall)\nDesnivell: +550, -550. Pujada inicial fins al Coll de sa Davessa amb 150m positius, la resta de la sortida serà un continuo puja i baixa.\nDificultat: Alta, per la distancia i per algun tram on haurem de caminar sobre terreny rocós incomode. Algun tram d'orientació complicada per arribar a Cala Galladera, i per anar d'aquesta a Cala Portaló. Atents a les marques gorges ja gairebé imperceptibles en aquests sectors..\nHorari: 6 hores 30' més parades. 8h aprox. comptant un grup de nivell físic mig/alt. Preveure 30'- 1 hora més si és vol visitar l'exposició permanent sobre el Parc situada al mateix far.\nMaterial: Aconsellable dur pantalons llargs per evitar esgarrinxades.\nAigua: No trobarem cap punt d'aigua. Podrem comprar aigua en el bar del Cap de Creus si està obert. Generalment tots els dies des de principis d'abril a finals d'octubre i els caps de setmana la resta de l'any.\nΓεια, ο χρήστης βρήκε ενδιαφέρουσα την διαδρομή Volta a la península del Cap de Creus https://el.wikiloc.com/oreibasia-diadromes/volta-a-la-peninsula-del-cap-de-creus-8286947 Χαίρεται, Wikiloc - Διαδρομές του Κόσμου\nI did this trail with Dellorens\nAsk Dellorens to add you as a trail buddy on this trail\nFollow Dellorens and discover new trails!


Viogen fa seguiment a 112 víctimes de violència de gènere a Alcoi - El Nostre Ciutat\nViogen fa seguiment a 112 víctimes de violència de gènere a Alcoi\nEn l'últim any s'han incrementat les intervencions policials per aquesta qüestió\n8 novembre 2021 09:50\nManifestació celebrada a Alcoi al juny passat, després de l’assassinat de les xiquetes de Tenerife. ARXIU\nEs compleixen cinc anys des que Alcoi es va incorporar al sistema de seguiment a les víctimes de violència de gènere, denominat Viogen. L’objectiu és coordinar l’actuació de les diferents institucions públiques dedicades a previndre i combatre aquesta xacra, incidint especialment en la protecció de les víctimes. Actualment, a Alcoi hi ha registrats 112 casos en Viogen i cal ressenyar que en l’últim any hi ha hagut un increment d’intervencions policials per qüestions relacionades amb la violència de gènere.\nLes víctimes de violència masclista van augmentar un 24% en la Comunitat en el segon trimestre de l’any. Així ho revela l’últim informe de l’Observatori contra la Violència Domèstica i de Gènere, que mostra un important increment dels principals indicadors d’aquest fenomen delictiu en comparació amb el segon trimestre de l’any passat, el més afectat per la crisi sanitària causada per la Covid. Xifres que, a més, col·loquen a la Comunitat com l’autonomia amb la segona taxa més alta del país en nombre de víctimes de violència de gènere per cada 10.000 dones (21,8), només per darrere de les Illes Balears (25,7) i més de cinc punts per damunt de la mitjana nacional (16,6).\nEn el pla local, l’augment de la incidència dels atestats policials per possibles delictes d’aquest tipus, també és palpable i en l’última reunió de la taula de coordinació de Viogen –el sistema de seguiment integral dels casos de violència de gènere que impulsa el Ministeri de l’Interior– es va donar a conéixer un increment del 12% respecte a l’any anterior, passant de 94 actuacions entre gener i setembre de 2020 a les 105 durant el mateix període d’enguany. I cal indicar que en el 55% dels casos l’autoritat policial va decretar mesures cautelars, la qual cosa suposa accions de protecció per part de la Policia Nacional.\nEn aquests moments, el sistema compta a Alcoi amb un total de 112 víctimes registrades en Viogen. Detalladament, tres d’aquests casos es consideren d’alt risc –cap de risc extrem–, 13 mitjà, 52 baix i 44 es consideren sense risc. D’altra banda, la Unitat d’Igualtat de l’Ajuntament d’Alcoi porta rebudes més de 700 consultes per aquest tema en el que va d’any.\nAlcoiseguimentvíctimesViogenviolència de gènere


Científics estan a prop d'esborrar records de la ment. | afabaix\nCientífics estan a prop d'esborrar records de la ment.\nCientífics de la Universitat de Stony Brook (EUA) volen manipular la memòria i els experiments en ratolins són reeixits.\nSi alguna cosa caracteritza els records és que són absolutament imprevisibles: apareixen de sobte, sense criteris racionals i de manera força desordenada, perquè la consciència no té control sobre la memòria.\nAlguns records negatius es presenten de forma persistent en la ment, "una cosa que pot ocórrer fins i tot encara que no estiguem pensant en alguna cosa relacionada amb aquesta experiència passada", explica el psicòleg Adrian Triglia, al portal de Psicologia i Ment.\nDesprés de travessar per un moment dolorós, el record pot pertorbar la memòria fins a generar un trastorn traumàtic i no hi ha forma d'eliminar aquest capítol desagradable -o vergonzoso- de la vida. Per ara.\nPer evitar portar aquests mals records, que poden aparèixer d'un moment a l'altre i arruïnar qualsevol situació, un grup d'investigadors de la Universitat de Stony Brook (EUA) ha desenvolupat una manera de manipular la memòria en ratolins.\nL'estudi, publicat a la revista Neuron, se centra en el control de l'acetilcolina, la substància química que actua en la transmissió dels impulsos nerviosos, la reducció s'associa amb la malaltia d'Alzheimer.\nAquesta substància circula a través de les neurones colinèrgiques que resideixen a la base del cervell, produint un reforç de la memòria, segons s'explica al portal de Science Alert.\nPer l'experiment en ratolins es va utilitzar un model basat en la por i, a l'estimular les neurones colinèrgiques durant una experiència traumàtica, van observar que augmentava l'arribada d'acetilcolina a l'amígdala i es generava un record més fort del normal. No obstant això, en inhibir l'arribada d'acetilcolina, pràcticament podien eliminar el record i, per tant, el sentiment de por.\nTot i que encara aquest mètode no s'ha provat en éssers humans -i no sembla ser una tasca senzillament alguns científics apunten a fer del cervell alguna cosa semblant a un disc dur: un lloc al que es pugui entrar i eliminar arxius de cop.


10 recomanacions per anar a comprar durant la Covid19 - Multiplicat\n10 recomanacions per anar a comprar durant la Covid-19\nL’Ajuntament i les entitats que agrupen el conjunt del sector alimentari, gremis i sindicats han acordat un codi de bones pràctiques mentre dura la crisi del coronavirus i les mesures de restriccions de moviment i de protecció.\nEn aquest manual donen als usuaris 10 recomanacions a seguir perquè la compra sigui segura, fàcil i amable.\nReservar una franja horària de compra per als col·lectius de gent gran, persones vulnerables (com dones embarassades o persones amb mobilitat reduïda) i per a personal acreditat dels col·lectius que presten serveis essencials (sanitaris, policia, personal d’atenció social i bombers).\nDonar prioritat d’entrada, d’accés als productes, de pagament o en qualsevol altre moment, als col·lectius esmentats a l’apartat anterior; així mateix, fer que la comunicació d’aquesta priorització sigui visible.\nDonar servei, dins les possibilitats de cada empresa, a la clientela de venda a distància (en línia, click & collect, drive o per telèfon, WhatsApp o altres canals) i de repartiment a domicili, amb prioritat per a persones que tinguin necessitats especials i col·lectius vulnerables; així mateix, establir, quan sigui possible, unes hores preferents de recollida de la compra feta a distància.\nPosar a disposició dels clients, per usar-los a les botigues, productes com ara gel desinfectant, guants, paper i papereres obertes o amb pedals. Aquestes mesures no són necessàries en els establiments on els clients no han de tocar els productes que estan a la venda. Resulta recomanable en aquest punt la Guía de buenas prácticas para los establecimientos del sector comercial publicada pel Ministeri de Sanitat.\nPosar mesures de protecció per als treballadors i les treballadores, com ara mascaretes, guants, mampares de separació, ulleres, gel desinfectant i distàncies de treball entre els treballadors i entre aquest personal i els clients.\nAmb les recomanacions fetes per les autoritats sanitàries, respectar els aforaments màxims recomanats normativament per a aquesta situació excepcional.\nSenyalitzar les distàncies mínimes a les cues, d’acord amb les prescripcions de la normativa present.\nEstablir punts de recollida concrets allà on sigui possible.\nAdaptar els horaris comercials per poder reposar adequadament els productes i dur a terme les tasques de prevenció de riscos, als treballadors i treballadores i a les persones compradores. Es prendran.\nCol·laborar tant com sigui possible amb el Banc dels Aliments i entitats benèfiques certificades per Benestar Social.\nEl menjar a domicili, l’única solució dels restaurants davant el Covid19


Educant als educadors sobre sexualitat - Ciutat Nova\nEducant als educadors sobre sexualitat\nEscrit per M. Àngels Capellas i Elisenda Manuel (comissió organitzadora)\tImprimir\nEns fem ressò d'aquest seminari sobre temes educatius, diferents cada any, que ja s'està consolidant com una oferta d’estiu interessant, especialment per al professorat.\nEls dies 11, 12 i 13 de juliol, l’associació Humanitat Nova va organitzar a Castell d’Aro un seminari sobre educació afectivo-sexual a la pubertat i a l’adolescència que va comptar amb la presència de la psicòloga Lourdes Illán, terapeuta sexual i de parella.\nAquest és el 4t seminari que organitzem. En els anteriors hem tractat: «La convivència a l’escola», «La diversitat a l’aula» i la formació integral de l'alumne amb el títol de: «Formar persones, formar ciutadans». La idea de fer aquesta formació va néixer d'un petit grup de mestres que en el si de l'associació Humanitat Nova ens reuníem periòdicament per tractar temes d'educació i per compartir coneixements i experiències escolars. Els seminaris estan oberts a tots els educadors que han tingut interès en participar-hi, independentment de si estan o no vinculats a l'associació. De fet, molts dels participants hi han assistit únicament per l'interès que els ha suscitat el tema tractat.\nEl seminari, que té el reconeixement de la Generalitat de Catalunya com a activitat de formació permanent per al professorat, va comptar amb una assistència de 26 persones de diferents llocs d’Espanya: 9 de Catalunya, 10 de la Comunitat Valenciana, 2 de Granada, 3 de Madrid i sorprenentment, 2 mestres de Costa Rica que han donat un aire internacional al curs.\nPel que fa al perfil dels participants, la major part eren professors de secundària, tot i que també hi havia, en menor quantitat, professorat de primària, psicòlegs escolars i algun educador en la vessant no formal. L’àmbit de treball estava repartit al 50% entre centres públics i privats. Tot plegat, un perfil suficientment heterogeni per a que el tema és pogués avaluar i tractar des de diferents perspectives.\nHem triat aquest tema perquè actualment els joves comencen a tenir les seves primeres experiències sexuals molt aviat i sense qüestionar-se gairebé res, seguint modes o deixant-se endur per la curiositat o els sentiments.\nL’escola ja fa anys que tracta aquest tema a l’aula i moltes vegades amb l’única intenció de donar als nois i noies mecanismes que evitin malalties o embarassos. Nosaltres creiem que és important donar una formació sexual de qualitat al nostre alumnat.\nPensem que, en general, els adolescents i joves d’avui tenen molta més informació però no més formació; molta més llibertat però no més responsabilitat... i sobretot ens sembla que se’ls educa poc en el tema dels sentiments i en aquesta etapa de la vida, plena de canvis i amb els sentiments a flor de pell, és necessari que se’ls ajudi a identificar, a expressar i, si cal, a reconduir sentiments.\nPer tot això i molt més vam decidir que el seminari d’aquest any fos sobre educació afectivo-sexual i amb l’ajuda de la Lourdes Illán vam anar tractant, entre altres, diferents temes com: Què és la sexualitat, el desenvolupament psico-sexual, la masturbació, la pornografia, l’orientació sexual, mètodes de control de natalitat, riscos associats a les relacions sexuals... sempre enfocat a formar adolescents i donant pautes i recursos per parlar amb ells d’una manera entenedora. Hem valorat molt positivament el fet que es treballin els sentiments i els valors de manera conjunta amb la part més informativa de la sexualitat que transmetem a l’alumnat. Ens ha agradat conèixer una opinió humanista i constructiva que, a vegades, no sempre coincideix amb els interessos de la societat del «tot val».\nUn cop finalitzat el seminari tornem cap a casa plens d’esperança en el jovent. Tot i que l’aspecte sexual pot semblar un àmbit absolutament desbocat també constatem que la joventut és el moment de la vida més ple d’esperances en el futur i en els grans ideals: ho va ser per a nosaltres i ho és també per als joves d’avui. El que passa és que sovint som nosaltres, els adults, els que no creiem prou en els joves i infravalorem les seves capacitats. Sovint els presentem fites petites. Hem de creure més en la seva capacitat d’aconseguir grans fites. Els hem de parlar clar, donar-ho tot i esperar molt d’ells.\tTuiteja-ho\n« Motivació a l'estudi: buscant nous camins\tMariàpolis 2011: l'aventura no acaba aquí »


ESOLVE desmantella un antic parc de tancs de fuel sense parar l'activitat. - ESOLVE, CONSULTORÍA E INGENIERÍA MEDIOAMBIENTAL\nESOLVE desmantella un antic parc de tancs de fuel sense parar l’activitat.\n5 febrer, 2019 Sin categoríaJessica Pérez\nESOLVE desmantella un antic parc de tancs de fuel sense parar l’activitat\nEl projecte va suposar el sanejament del subsòl i la retirada de l’antiga infraestructura\nESOLVE ha finalitzat amb èxit el desmantellament d’un antic parc de 8 tancs de fuel de 75 m³ de capacitat en una activitat industrial en actiu.\nEls beneficis de l’actuació han estat diversos, destacant el sanejament del subsòl d’una antiga zona de l’emplaçament mitjançant\nun procés d’excavació selectiva dissenyat a través d’estudi s previs de la qualitat del subsòl i de l’abast de la zona d’actuació.\nTambé és important realçar el fet que la retirada de l’antiga infraestructura ha aconseguit posar a la disposició dels responsables de la planta una nova zona per a la implantació de noves infraestructures enterrades o edificacions. A més, l’actuació s’ha dut a terme sense parar l’activitat en l’emplaçament.\nDins de les mesures de seguretat aplicades, ESOLVE va proposar dur a terme estudis estructurals previs, que van demostrar la necessitat de construir un mur perimetral previ a l’excavació per a reforçar la fonamentació d’una nau adjacent al parc de tancs.\nESOLVE ha assegurat en tot moment el compliment de les obligacions en matèria mediambiental, de seguretat i d’instal·lacions industrials\nen desús i ha integrat els aspectes operatius (estudis de caracterització, necessitats de transport i gestió autoritzats, control in situ de terres, mostreig, treballs de desgasificat i neteja) i les necessitats de tipus administratiu (tràmits i comunicacions amb l’administració, obtenció de permisos i certificats oficials, enviament d’informes final d’obra, justificació de canvis en la llicència, etc.).\nESOLVE és experta a integrar en un únic projecte tot el relatiu a la millora mediambiental del subsòl amb les necessitats pròpies de la construcció (tant en obra civil com en el sector industrial). Per a això disposa d’un equip multidisciplinari, cada dia més nombrós, d’especialistes en millora del subsòl liderats per professionals experts en tota mena de problemàtiques, no només mediambientals sinó geotècniques i constructives.\n← ESOLVE aposta per les tecnologies de descontaminació In situ\tESOLVE reforça els seus serveis de gestió de riscos i compliance ambiental amb Toc de Gestió →


Hotel Pasha Lignamo Sabbiadoro Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nViale Venezia 90, Lignano Sabbiadoro, Lignamo Sabbiadoro, Itàlia, 33054 - Veure al mapa\n"I liked the staff because they were very nice, helpful and f..."\nAl visitar Lignamo Sabbiadoro, vosté es sentirà com a casa a Hotel Pasha, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Hotel Pasha asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, express check-in/check-out, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, mini bar per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent platja privada. Hotel Pasha és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Lignamo Sabbiadoro.\nTots els tipus de viatgers (398) Parelles (229) Viatgers en solitari (23) Famílies amb infants petits (59) Famílies amb infants grans (27) Grups (60)


Sellent posa en marxa la renovació de la seua xarxa d'aigua potable\nDurant les pròximes setmanes, els carrers Bonaire i Blasco Ibáñez de Sellent veuran renovada la seua xarxa subterrània d'aigua potable.\nEste procés de renovació s'engloba dins la campanya d'inversions de la Diputació de València i la seua quantia total serà de 44.703 €. L'objectiu de la renovació, a més de millorar la xarxa d'aigües potables, resideix en la necessitat de complir amb els Objectius de Desenvolupament Sostenible marcats per les institucions.\nTal i com comenta l'alcaldessa de Sellent, Raquel Sancho, és un gran avanç per a la localitat: "Guanyem en sostenibilitat i benestar. Estes obres eren d'extrema necessitat. Els últims mesos, estes mateixes xarxes d'aigua havien patit bastants avaries i això havia causat moltes molèsties als veïns de les rodalies. Ara tot anirà millor i no es malgastarà tanta aigua".\nA més de les despeses que ocasionaven estes avaries, també es produïen problemes de pressió i continus talls en el subministrament. De moment, les obres ja han començat al carrer Bonaire, on s'estendran durant els pròxims dies. Seguidament, es realitzarà el mateix procés al carrer Blasco Ibáñez per tal de solucionar els problemes.\nMás en esta categoría: « Sellent invertirá 71.000 euros en obras destinadas a favorecer el desarrollo sostenible del municipio Benimuslem activará los servicios de Aula Matinal y Ludoteca en la escuela municipal »


AUTOVIA A-2 A LA SELVA MARÍTIMA\nEl desdoblament de l’N-II a les comarques gironines avança a diferents ritmes. Mentre que els trams que enllacen Caldes i Fornells estan en execució, altres com el de la Selva Marítima fins al mes d'octubre no se n'ha decidit el traçat. En aquest sentit al llarg de tot l'any els ajuntaments de Tordera i Blanes han intentat que la nova autovia A-2 no passés pel seu terme. La Declaració d'impacte ambiental (DIA) ha apostat per l'opció sud que afecta els paratges de Sant Daniel i el Vilar (Blanes). Aquest fet ha indignat els grups polítics blanencs i una Plataforma opositora al traçat que han acusat l'alcalde Josep Marigó i el conseller Joaquim Nadal de pactar en contra de la voluntat del municipi. La decisió s'ha produït l'endemà d'iniciar el procediment per a expropiar les finques afectades per l'ampliació de la C-32.\nArticles posteriors 2007, 2008, 2009, 2010, 2011\nEl projecte de desdoblament de l’N-II entre Tordera i la Jonquera, el va aprovar el Ministeri de Foment (MIFO) l'any 2004 però va optar per fragmentar-lo en trams d'entre 4 i 10 km. Aquell any només es van licitar dos sectors entre Caldes de Malavella i Fornells de la Selva. El tram més polèmic era el de la Selva Marítima que havia d'enllaçar Tordera i Maçanet de la Selva. Pendent de l'ampliació de la C-32 entre Palafolls i Tordera, la nova autovia A-2 ha de permetre connectar aquesta autopista amb l'AP-7.\nEn principi, es va fer públic un projecte que afectava el terme de Blanes. Després de creuar la Tordera, es desplaçava cap al sud i passava per la vall de Sant Daniel, a tocar d’una urbanització. Tenia el suport del consistori blanenc i el de Tordera, mentre que només s'hi oposava Esquerra Republicana de Catalunya (ERC) de Blanes. A banda de l'impacte sobre la vall de Sant Daniel, es creava un gran enllaç a les portes de la població per unir l'autovia amb la futura ronda de Lloret de Mar (segona prolongació de la C-32 de dos o quatre carrils).\nEl novembre de 2005 el MIFO va presentar un segon traçat amb un impacte menor que va ser molt ben rebut per part de Blanes. Consistia en una via que després de superar la Tordera avançava en paral•lel a l'actual N-II. A final de desembre, i per tal de recuperar el consens perdut, el Departament de Política Territorial i Obres Públiques (DPTOP) va presentar un traçat alternatiu per a l'opció sud que consistia a allunyar l'autovia de les cases de Sant Daniel i mitigar l'impacte de l'encreuament viari. La notícia va coincidir amb la presentació de la Plataforma Salvem el Vilar i Sant Daniel que tenia com a objectiu preservar els dos paratges.\nDesacord entre Blanes i Tordera\nEl 3 de gener de 2006 els grups municipals de Blanes i Tordera es van reunir al consistori blanenc amb l'objectiu de defensar un únic traçat. Només es va aconseguir el compromís de reunir-se de nou juntament amb el Ministeri de Foment i el DPTOP. Els representants de Blanes no veien amb bons ulls la proposta de la Generalitat, ja que afectava el santuari del Vilar i mantenia –encara que amb un impacte menor– el nus de comunicacions entre l'autovia i la futura ronda de Lloret. El mateix dia, la Plataforma Salvem el Vilar i Sant Daniel presentava en forma d'al•legacions les nou-centes signatures en contra del traçat sud.\nL'1 de febrer es van reunir les quatre administracions implicades. Malgrat que no es va arribar a cap acord, la Generalitat es va comprometre a estudiar l'alternativa nord. El dia abans, el ple municipal de Blanes havia votat per unanimitat defensar els paratges de Sant Daniel i el Vilar.\nPressió de Blanes a favor de l'opció nord\nAl llarg de la primavera es van succeir les accions tant polítiques com populars per tal d'evitar el desdoblament per Sant Daniel. El 6 de març un centenar de vehicles van recórrer en marxa lenta la distància entre Tordera i Blanes. Alberto García, portaveu de la Plataforma Salvem el Vilar, va afirmar que l'objectiu de la manifestació era “impedir la pèrdua de l'únic pulmó verd que queda entre el Maresme i la Costa Brava". Joan Puig, regidor d’ERC de Blanes i diputat al Congrés espanyol, va assistir a la marxa i va criticar molt durament el paper del conseller del DPTOP Joaquim Nadal (Partit dels Socialistes de Catalunya, PSC), i el va convidar a defensar l'opció nord per l'estalvi econòmic (70 MEUR) i un impacte ambiental menor.\nEl 26 d'abril l'alcalde de Blanes, Josep Marigó (PSC), va encapçalar una delegació amb els grups municipals i el portaveu de la Plataforma per reunir-se amb representants dels ministeris de Medi Ambient i Foment. Els polítics de Blanes van descobrir amb sorpresa que l'opció nord pràcticament no s'havia estudiat.\nL'endemà, el secretari per a la Mobilitat, Manel Nadal (PSC), va visitar el Ministeri de Foment per informar-se de la tramitació del projecte. Després de la reunió va declarar que la discussió entre els dos ajuntaments podia “ajornar l'obra deu anys més”.\nEl 12 de maig, el ple municipal de Blanes aprovava per unanimitat una moció que instava al MIFO a estudiar l'impacte del traçat per Tordera per tal que les dues alternatives gaudissin de les mateixes oportunitats. Tot i això, també hi havia disputes internes a Blanes, especialment entre el PSC i ERC. El dia 28 de maig, el confidencial Sa Palomera –proper al partit republicà– feia públic que l'alcalde s'havia negat a signar el manifest de la Plataforma. Malgrat aquest fet, dies després, el ple municipal aprovava l'adhesió al col•lectiu opositor. Josep Marigó no va voler respondre la interpel•lació de Joan Puig que afirmava que el conseller Joaquim Nadal s'havia reunit diverses vegades amb el batlle de Tordera, Joan Carles Garcia (Convergència i Unió, CiU), mentre que havia declinat fer-ho amb ell mateix.\nFoment licita el desdoblament entre Tordera i Maçanet\nEl 25 de juny el MIFO va licitar la redacció del projecte de desdoblament Tordera-Maçanet (8,5 km). La partida era de 2,5 MEUR però no es concretava quin traçat es tiraria endavant.\nL'endemà, el ple municipal de Blanes va mostrar el desacord amb la decisió. Joan Puig va declarar que les condicions del concurs deixaven entreveure que s'apostava pel traçat per Sant Daniel. Així mateix va intentar que el ple donés facultats als serveis jurídics municipals per impugnar el procediment. Malgrat que els grups de CiU, PSC i Esquerra Unida i Alternativa (EUiA) també estaven molt molestos amb el MIFO, es va decidir estudiar el cas i posposar la decisió d'interposar un contenciós administratiu. Finalment, aquest tràmit es va tirar endavant al setembre.\nEl desdoblament per Sant Daniel\nEl 23 d'octubre CiU, EUiA, ERC i el Partit Popular (PP) de Blanes van aprovar una moció per tal d'impugnar l'inici de les expropiacions per a ampliar l'autopista C-32 entre Palafolls i Tordera. Josep Marigó va justificar el vot negatiu del PSC, ja que, a diferència dels altres grups, considerava que aquest fet no tenia res a veure amb el desdoblament de l’N-II. L'endemà, es feia públic que la Declaració d'impacte ambiental (DIA) es decantava per l'opció sud. ERC de Blanes considerava que hi havia hagut un pacte entre Marigó i Nadal, fet que consideraven “una traïció”.\nPer la seva banda, l'alcalde de Tordera es mostrava molt satisfet, ja que considerava que es tractava de l'alternativa menys agressiva amb el territori, atès que creava un corredor únic per a les dues noves infraestructures (A-2 i C-32).\nDies després, la Plataforma es manifestava en el tradicional aplec al santuari del Vilar. Diverses pancartes acusaven l'alcalde i el conseller del DPTOP de destruir el paratge.\nA finals de novembre, l’alcalde de Maçanet Antoni Trincheria (Acord per Maçanet, AM) va acusar a Blanes d'endarrerir les obres amb la impugnació de la DIA. Trincheria s’havia manifestat sempre favorable al traçat sud, ja que era el que afectava menys el seu municipi. D’altra banda, havia aconseguit que el MIFO acceptés les seves propostes de modificació del tram Maçanet-Sils licitat el febrer de 2006. El projecte inicial provoca l’aïllament del veïnat del Pibitller i la urbanització de Montbarbat.\nEl desdoblament avança a diferents ritmes arreu de les comarques gironines\nEl mes d'octubre de 2006 el Ministeri de Foment va licitar amb una dotació de 26,9 MEUR el tram Sils-Caldes. D'altra banda, tant el DPTOP com el Ministeri apostaven per fer passar el desdoblament entre Fornells i Medinyà per l'AP-7. L'autopista a l'alçada de la ciutat de Girona tindria quatre carrils per sentit, ja que s'aprofitaria la construcció del tercer carril per incorporar-hi la nova A-2. Aquesta proposta té l'oposició de l'Ajuntament de Sarrià de Ter i de la Plataforma Salvem Sarrià que defensen el desdoblament per l’actual traçat.\nPer la seva banda, al nord de Girona el procés està molt endarrerit i només es va licitar el juliol de 2006 la redacció del projecte Medinyà-Bàscara. De cara al 2007 el pressupost per al conjunt de la infraestructura a les comarques gironines és de 33 MEUR. Les partides majors són per als trams en els quals s'inicien les obres (Caldes-Sils-Maçanet), mentre que els que rebran menys diners són els de Fornells-la Jonquera (0,5 MEUR) i el polèmic Maçanet-Tordera (2,3 MEUR).


TOT MITES I LLEGENDES: OYA DEESSA IOURUBA DE LES TEMPESTES\nOYA DEESSA IOURUBA DE LES TEMPESTES\nEn la mitologia iouuba ella és deesa del riu Niger , està relacionada amb la santeria del Carib i el Camdomblé del Brasil , inclús amb la Religio catolica com la verge de la Candelaria.\nElla crea l´esperit del vent , de les tempestes , els huracans, i els raigs que el va adquirir del seu marit Changoquan ella balla es crean els tornados. Al mateix temps està relacionada amb la fertilitat , la màgia , és la guardiana del inframón , ella ajuda els morts en la transició cap aquest pas.\nOya vol dir en ioruba ella toregi , quan balla té una cua de caball , la seva roba té tots els colors menys el negre té els ulls molts grans i oberts i crida sovint és una deesa "rara" en la mitologia iouruba ja que fa feina d´home i no de dona propia de la cultura iouruba.\nOya no podia tenir fills i va consultar al babalaò i aquest li va dir que era perque menjaba carn de xai i això estava prohibit , en compensació va donar 18000 cargols de mar, carn de xai i roba de colors , poc després va tenir nou fills i per això es coneguda com la mare dels nou fills.\nEl simból d`aquesta deesa guerrera és la llança , també se le representa per mitjà d`un objecte fet de metall en forma en forma de raig o descàrrega elèctirica.Quan baixa porta a la mà un sabre i una cua de cavall o iruke símbol de l`autoritat\nPublicat per Sergi Justribó Àvila a 22:02\nEtiquetes de comentaris: ÀFRICA, DEESSES-GODDESS, MITOLOGIA AFRICANA\nIXCHEL DEESSA MAIA DE LA LLUNA I L`AMOR\nXOCHIQUÉTZAL DEESSA DE L´AMOR AZTECA\nLA DEESSA SIOUX DEL BÚFAL BLANC\nATAHENSIC/ AWEHAI DEESSA IROQUESA DEL CEL


La CAM es fusionarà amb Cajasur, Caja Cantàbria i Caja Extremadura\nCaixa d'Estalvis del Mediterrani (CAM) ha anunciat un acord amb Cajasur, Caja Cantàbria i Caja Extremadura que haurà d'aprovar-se en els consells d'administració de cada entitat.\nFonts properes a la CAM han informat que la proposta s'ha presentat al Banc d'Espanya i que, si es concreta, es crearà el tercer grup de caixes espanyola i cinquè grup financer, amb més de 135.000 milions d'euros en actius, una xarxa de 2.300 oficines i una plantilla de 14.000 empleats.\nAquesta nova entitat responsable de la gestió serà un banc amb seu a Madrid, tal com fixa la normativa sobre SIP. A més, amb vista al futur, els protagonistes assenyalen que l'objectiu és "crear un grup financer amb ambició de convertir-se en un dels principals grups del sistema financer espanyol i enfortir la solvència de les entitats participants, anticipant-se als futurs requeriments de Basilea III".\nD'aquest acord s'ha despenjat durant aquest dilluns la caixa basca BBK i segons la proposta que han traslladat al Banc d'Espanya, el primer executiu serà Manuel Menéndez, actual president de Cajastur. El president de l'entitat fusionada serà el que ocupi el mateix càrrec en la CAM, Modest Crespo. El capital estaria repartit de la següent manera: un 40% en mans de la CAM, el mateix percentatge en poder de Cajastur, mentre que Caixa Extremadura tindria el 11% i Caixa Cantàbria un 9%.\nSegons destaquen les entitats en un comunicat, la fórmula escollida per a la unió permet als seus quatre protagonistes "mantenir la seva personalitat jurídica, la seva implantació regional de negoci minorista, així com els seus òrgans de govern i obra social independents, posant en comuna les polítiques de riscos, tresoreria, qualificació crediticia, control intern i requeriments regulatoris".


L’Ajuntament de Girona proposa una cinquantena d’activitats per a joves aquesta primavera - Ajuntament de Girona\nL’Ajuntament de Girona proposa una cinquantena d’activitats per a joves aquesta primavera. La programació inclou cursos, tallers, xerrades informatives, jornades, cinema, debats, divendres lúdics, concerts i mostres artístiques, entre altres, que es desenvoluparan entre els mesos d’abril i juny de 2019.\nAquest divendres s’obriran les inscripcions de les activitats que s’han programat als espais joves de la ciutat: L’Estació Espai Jove, Els Químics Espai Jove i El Güell Espai Jove.\nL’Estació Espai Jove continuarà amb la novena edició del cicle de tallers de mobilitat internacional “El Rodamón”, les aules d’estudi per a alumnes de batxillerat i els grups de conversa de diferents idiomes. Un any més també dinamitzarà diferents propostes a l’Expojove, el saló de formació, ocupació i emprenedoria de les comarques gironines.\nEls Químics Espai Jove organitzarà novament una extensa oferta formativa de cursos i tallers. Cal destacar-hi projectes com la Ràdio Atòmica i, pel que fa a la formació, oferirà novament tallers d’èxit escolar i d’orientació acadèmica. A l’equipament també s’hi desenvoluparà el recurs educatiu “Tabú”, una nova proposta que pretén ser una eina que ens permeti fer front a aquelles violències que s’han naturalitzat pel fet de ser quotidianes.\nPer la seva banda, El Güell Espai Jove ha dissenyat un cop més diferents accions per fomentar la formació, participació i l’ocupació dels joves del barri de Santa Eugènia, Can Gibert del Pla i Sant Narcís. Entre aquestes propostes, cal destacar les formacions professionalitzadores, cursos i tallers, activitats lúdiques i esportives i les sortides del grup excursionista jove. També es durà a terme la festa final de Unity, un projecte que ha girat entorn a la cultura hip-hop i que ha tingut una bona resposta de participació.\nTota la programació d’activitats és gratuïta i es pot consultar a les pàgines web que hi ha a continuació i les inscripcions es podran fer en línia a partir del proper divendres 15 de març.\nEnllaç web Estació Espai Jove\nEnllaç web El Güell Espai Jove


Taller d'informàtica per a la gent gran al Punt Òmnia de la Seu - FÒRUM.ad\nTaller d’informàtica per a la gent gran al Punt Òmnia de la Seu\nOn: 28/02/13 16:15\nEl Punt Òmnia de la Seu d’Urgell impartirà del 14 de març al 13 de juny un curs gratuït d’iniciació a la informàtica (nivell 0) adreçat a persones a partir de 60 anys. El curs tindrà lloc cada dijous, d’11 del matí a 12 del migdia.\nPer a poder participar en aquest taller d’informàtica cal fer la inscripció entre el 4 i el 8 de març a l’Oficina d’Atenció Ciutadana (OAC) de l’Ajuntament de la Seu d’Urgell. Les inscripcions seran presencials i per ordre d’arribada. Hi ha un màxim de 8 places.\nPrevious Post: Les joves voluntàries europees a l’Oficina Jove de l’Alt Urgell finalitzen el seu projecte\nNext Post: El Naturlandia Fons pariciparà diumenge a la Marxa de l’Arp


Espais El Món en jocs | La Colla en Ruta\nEl projecte EspectacleSpectacular es nodreix de diverses companyies dedicades al món de les arts de carrer. Suggereixen propostes artístiques que transformen els carrers, les places o els parcs de qualsevol poble o ciutat, convertint-les en un lloc de trobada lúdica, creativa i intergeneracional. Mitjançant els seus jocs i instal·lacions, aconsegueixen que gent de qualsevol edat, procedència creença o condició social juguen juntes en un mateix espai compartint, cooperant, pensant, intuint, sentint, descobrint, sorprenent-se.\nCompanyies que formen EspectacleSpectacular\nReivindicant el carrer com a lloc de trobada, Itinerària practica la intervenció efímera i festiva de l’espai públic. Les seves creacions, instal·lacions construïdes bàsicament de ferro i fusta, són estructures senzilles i ginys de mecànica\nbàsica a la vista. Una proposta marcadament participativa que desperta la curiositat dels participants de totes les edats.\nCompanyia Toc de Fusta\nA Toc de Fusta pretenen treballar la fusta i fer-ne autòmats de gran format. Juguen i fan jugar amb els mecanismes que els componen. Tracten de traslladar a places i carrers els petits trencaclosques que intenten resoldre quan construeixen un autòmat. I fer-ho per als més menuts, sense oblidar que a tots i tot es ens agradaria algun cop tornar a ser xiquetes i xiquets.\nKatakrak és una companyia d’art de carrer, creada el 2005 que basa la seva feina en tres eixos fonamentals: la creativitat, el reciclatge i el joc. Als tallers, la companyia selecciona i manipula objectes en desús o materials rebutjats i els converteixen en artefactes originals i únics. En les instal·lacions de Katakrak la participació activa del públic és indispensable i reivindiquen així les places, els parcs i els carrers com a espais comuns de lleure i convivència.\nEl Laberint és una experiència col·lectiva per a totes les edats, capaç de transformar qualsevol espai quotidià (plaça, carrer, parc…) en una trobada lúdica. Una insòlita xarxa de parets transparents, passadissos franquejats per enigmàtiques portes on el que saps i el que fas crearà el teu propi camí. Una instal·lació de gran format que planteja el més excitant repte atemporal.\nTiteretú són 5 mans gegants de titellaire construïdes amb fusta i ferro amb les seves entranyes de mecànica bàsica a la vista. El púbic deixarà de ser un simple espectador per convertir-se en el protagonista de la història: el titella! Utilitzant el cos com a única eina, els participants resoldran jocs d’equilibri, precisiói coordinació.\nInstal·lació interactiva de carrer construïda artesanalment. Els amics d’en Crusó és una col·lecció de 21 espais formada per autòmats de gran format que baten les ales per sobre el públic, autòmats de dues cares que entren en moviment quan algú juga a l’altre costat autòmats titella, jocs mecànics i trencaclosques del viatge d’en Crusó. I a més, un espai especial per a xiquetes i xiquets de 2 a 5 anys perquè juguin al seu ritme. Una invitació a treure’s les mans de les butxaques i descobrir lliurement i sense instruccions cada mecanisme, per donar tot el protagonisme a la imaginació. Amb enginy i destresa els espectadors esdevenen protagonistes d’un espai d’oci intergeneracional lúdic i creatiu!


DOGV del 20 juliol 2017\nDOGV de 20/07/2017, Núm 8017\nORDRE 31/2017, de 17 de juliol, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s’aproven les bases reguladores per a la concessió de subvencions a federacions esportives per al desenvolupament del programa Esport a l’Escola.\nRESOLUCIÓ de 20 de juny de 2017, del director general de Centres i Personal Docent, per la qual s’inclou un aspirant en la llista d’aspirants seleccionats en el procediment selectiu d’accés al cos de catedràtics de Música i Arts Escèniques convocat per Ordre 55/2015, de 18 de maig.\nRESOLUCIÓ de 7 de juliol de 2017, de la Universitat de València, per la qual es fa l’oferta pública d’una plaça d’investigador/a en formació d’aquest organisme amb contracte laboral temporal. Projecte: «Programa Santiago Grisolia de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport (GRISOLIAP/2017/087), CPI-17-199».\nRESOLUCIÓ de 10 de juliol de 2017, de la Universitat de València, per la qual es fa l’oferta pública d’una plaça d’investigador/a doctor/a sènior d’aquest organisme amb contracte laboral temporal. Projecte: «Elaboración del catálogo de suelos forestales en el ámbito de la prevención de incendios forestales y gestión forestal de la Comunitat Valenciana. CPI-17-200».\nRESOLUCIÓ de 7 de juliol de 2017, de la Universitat de València, per la qual es fa l’oferta pública d’una plaça d’investigador/a en formació d’aquest organisme amb contracte laboral temporal. Projecte: «Programa Santiago Grisolía de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport (GRISOLIAP/2017/029), CPI-17-202».\nRESOLUCIÓ d’11 de juliol de 2017 de la Universitat de València, per la qual es fa l’oferta pública d’una plaça d’investigador/a en formació d’aquest organisme amb contracte laboral temporal. Projecte: «Programa Santiago Grisolía de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport (GRISOLIAP/2017/061), CPI-17-203».\nRESOLUCIÓ d’11 de juliol de 2017, de la Universitat de València, per la qual es fa l’oferta pública d’una plaça d’investigador/a en formació d’aquest organisme amb contracte laboral temporal. Projecte: «Programa Santiago Grisolía de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport (GRISOLIAP/2017/015), CPI-17-204».\nRESOLUCIÓ de 7 juliol de 2017, de la Universitat Jaume I, per la qual convoquen nou places pel sistema de promoció interna per a l’accés al cos de catedràtics d’universitat.\nRESOLUCIÓ de 28 de juny de 2017, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es procedeix a la substitució de membres del Consell Escolar de la Comunitat Valenciana.\nRESOLUCIÓ de 28 de juny de 2017, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s’autoritza el centre privat Escuela Familiar Agraria El Campico, de Jacarilla (Alacant), per a impartir un cicle formatiu en la modalitat semipresencial o a distància.\nRESOLUCIÓ de 28 de juny de 2017, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual s’autoritza el centre privat de Formació Professional CEU San Pablo València, d’Alfara del Patriarca, per a impartir cicles formatius en la modalitat semipresencial o a distància.\nRESOLUCIÓ de 14 de juliol de 2017, de la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, per la qual es concedeixen sis beques per a la realització de pràctiques professionals en promoció lingüística en les dependències de la Subdirecció General de Política Lingüística i Gestió del Multilingüisme.\nDECRET 94/2017, de 14 de juliol, del Consell, pel qual s’autoritza la supressió d’ensenyament universitari oficial dels graus en Disseny, en Ciències de l’Activitat Física i l’Esport i en Turisme, de la Universitat Europea de València.\nDECRET 95/2017, de 14 de juliol, del Consell, pel qual s’autoritza la supressió d’ensenyaments universitaris oficials dels màsters universitaris en Investigació en Ciències de la Infermeria i en Nutrició Clínica i Comunitària de la Universitat d’Alacant.


Manteniment industrial a Sant Feliu de Buixalleu - Girona - Tallerspacs TALLERS PACS - Manteniment industrial professional - manteniment industrial caldereria - treballs en acer i alumini - manteniment industrial de cellers\nMANTENIMENT INDUSTRIAL A SANT FELIU DE BUIXALLEU\nA Tallers Pacs estem especialitzats en el manteniment industrial a Sant Feliu de Buixalleu. La nostra experiència ens permet oferir un servei professional de la màxima qualitat. El nostre equip humá compte una àmplia experiència en diversos sectors. Som experts en manteniment industrial calderaría, oferint muntatge i reparació incloent el desmuntatge i trasllat de maquinària vella. Tallers Pacs, manteniment industrial caldereria al seu abast.\nEL MILLOR MANTENIMENT INDUSTRIAL A SANT FELIU DE BUIXALLEU\nA Tallers Pacs som especialistes en manteniment industrial a Sant Feliu de Buixalleu, els nostres clients i experiència avalen la nostra professionalitat i el nostre servei. Realitzem treballs de metalmecánica, aplicacions especials, trasllats, urgències, avaries, manteniment caldereria i actualitzem els seus equips per poder gaudir de les noves tecnologies. A Tallers Pacs, gaudirà d'un servei de manteniment industrial a Sant Feliu de Buixalleu a l'alçada de les seves necessitats i amb la millor relació qualitat-preu.


Institut d’Oncologia de la Catalunya Sud - Hospital Universitari Sant Joan de Reus\nL’Institut d’Oncologia de la Catalunya Sud (IOCS) és el Centre de Referència Oncològic de la Demarcació de Tarragona, i està compost per diferents serveis i unitats:\nServei d’Oncologia Mèdica\nServei d’Oncologia Radioteràpica\nUnitat de Cures Pal·liatives Oncològiques\nUnitat de Consell Genètic en Càncer\nL’IOCS és un servei multihospitalari que porta a terme un Programa Integral d’Atenció Oncològica a la demarcació de Tarragona, i que atén uns 3.500 pacients nous a l’any.\nPresta servei als hospitals de Sant Joan de Reus, Joan XXIII de Tarragona, Sant Pau i Santa Tecla de Tarragona, Verge de la Cinta de Tortosa i Pius de Valls, coordinant-se a través de trenta-nou comitès de tumors que cobreixen totes les patologies. A l’Hospital de Joan XXIII de Tarragona, Verge de la Cinta de Tortosa i Pius de Valls, es du a terme a més, l’atenció directa en forma de consultes externes, l’administració de quimioteràpia, la psicooncologia i el consell genètic.\nL’IOCS està acreditat per a la formació d’especialistes en Oncologia Mèdica i Oncologia Radioteràpica. Té a càrrec la docència d’oncologia a la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut (URV), tant a la Unitat Docent de Sant Joan de Reus, com de Joan XXIII de Tarragona.\nCol·labora estretament amb la FUNCA en els programes de prevenció i diagnòstic precoç del càncer i com assessor clínic en el Registre poblacional de Càncer de Tarragona. I amb la Lliga contra el Càncer de les Comarques de Tarragona i Terres de l’Ebre en accions de voluntariat, Grups d’Ajuda Mútua per a pacients amb càncer i amb la impartició de conferències sobre temes oncològics a tota la demarcació de Tarragona.\nL’IOCS el formen un total de 105 professionals que inclou: personal mèdic, de la bioquímica, de la psicologia, de la infermeria, de l’administració i de l’equip tècnic. La seva missió és vetllar perquè els malalts de càncer de les nostres comarques rebin el tractament oncològic segons els estàndards internacionals, associat al tracte humà que la situació requereix.\nJoan Borràs Balada\nKepa Amillano Parraga\nCinta Albacar Miró\nMaria Masvidal Hernández\nInes Cabezas Montero\nFélix Muñoz Boza\nSara Serrano Solares\nSergio Peralta Muñoz\nFrancisca Martínez Madueño\nMaría José Miranda Pallarés\nClara Lucía Gozalvez\nIvan Henriquez López\nJordi Trilla Martín\nMònica Arguís Pinel\nMauricio Murcia Mejía\nFreddy Arlex Castaño Zuleta\nDulce Rodríguez Mesa\nMiguel Arquez Pianetta\nBeatriz Rubio Cantavella\nMarta Rodríguez Balada\nResidents d’Oncologia Mèdica\nBelén Ruiz Aguado\nAnna Vidal Rodríguez\nAlba Cochs Sarobé\nIrene Marsal Navarro\nMarc Grifoll Escoda\nLola Delamo Palomares\nResidents d’Oncologia Radioteràpica\nJunior Anderson Gómez Ramos\nJohana Cristina Acosta Arteaga\nPablo Araguas Mora\nInmaculada Martinez Prats\nTrinidad Álvarez Ramos\nYolanda Torrijos Carrasco\nAlba Torres Donoso\nSebastía Cabré Gallego\nXavier Mateo Dominguez\nCristrina Anguera Arbolí\nFrancisca Isern Català\nMa. Teresa Parejo Arrondo\nLourdes Bayona Esclat\nMargarita Moreno Mancho\nAna Llurba Asensio\nBerta Griso Jurado\nAnna Rofes Navarro\nMontserrat Olivé Vilella\nMisericòrdia López Blesa\nVanessa Marin Llauradó\nMontserrat Querol García\nBlanca Santamaria Llabería\nLaia Orteu Curulla\nMontserrat Sellarés Sabaté\nIsabel Virgos Matilla\nIrene Olivan Borràs\nRosa Carrasco Morales\nBlanca Reina Jimenez\nMar Francisco García\nZaira Solé Rodenas\nEduard Renau Curto\nNatalia Torregrosa Jiménez\nIrene Amador Rubí\nSara Lozano Pérez\nGina Castellano Tuesta\nJose Luis Añón Vera\nRafa León Amo\nCésar Esteban Jimenez\nAdolfo Monllau Vidriales\nHelena Pascual Compte\nDolors Salsench Boronat\nBerta Caballé Gutiérrez\nAnna Serena Pons\nMaria Bono Mas\nJordi Pastor Balaguer\nEstefania Macias Valera\nMontserrat Muñoz Rodriguez\nMontserrat García Casado\nJessica Gallego Hortoneda\nYolanda García Pujol\nAlicia Ugalde Rosales\nMariana Jiménez López\nCarmen Freixes Ros\nCarmen Garcia Buendia\nGrace Ugalde Rosales\nMinerva Meléndez García\nFuensanta Fernandez García\nJaume Espasa Anguera\nMeritxell Pagès Torres\nTècnics de Radioteràpia\nEva Jiménez Herrera\nIgnasi Blanco Llobet\nMarta Gómez Franguet\nSílvia Ceña Lamana\nMontse Grau Álvarez\nAdrian Martínez Moreno\nYovana Polo Yagüe\nHelena Moya Francesc\nRocio Jiménez Romero\nJudith Montferré Marcos\nElia Abelló Lafragueta\nJosé Bardají Bertomeu\nMaxim Artigues Sentís\nJosé Manuel Feijoo Morote\nMarina Gomez Nievas\nMeritxell Ribot Graset\nNúria Cabré Rubio\nAnna Estrems Borràs\nEstrella Gallego Castellano\nCristina Lampurdanés Cidoncha\nTelèfon: 977 310 300, extensions: 50110, 50111 i 50112\nHorari d’atenció: Atenció continuada 24 hores, amb oncòleg/òloga de guàrdia de presència física tots els dies de l’any, que dona servei a l’Hospital Universitari de Sant Joan de Reus, a la resta d’hospitals amb accés telefònic directe i a les possibles consultes dels pacients.\nUnitat d’Hospitalització: cobertura 24 h, els 365 dies de l’any.\nHospital de Dia d’Oncologia: atenció de 7 a 21 h, per a l’administració de tractaments i urgències oncològiques, a excepció de les urgències vitals que són ateses al Servei d’Urgències general per l’oncòleg/òloga de guàrdia, amb suport de la resta de professionals d’urgències.\nServei de Radioteràpia: cobertura de tractament de 7.30 a 22 h, de dilluns a divendres, podent treballar els dissabtes en cas d’avaria o revisió de la màquina.\nUnitat de Cures Pal·liatives Oncològiques: atén els pacients de 8 a 17 h, de dilluns a divendres, fent-se’n càrrec, fora de l’horari, el metge/essa oncòleg/òloga de guàrdia a l’Hospital de Dia d’Oncologia.\nUnitat de Consell Genètic: de dilluns a divendres, de 8 a 17 h.\nUnitat de Psicooncologia: de dilluns a divendres, de 8 a 17 h.\nUnitat de Recerca Clínica: de dilluns a divendres, de 8 a 16 h.\nCorreu electrònic: oncologia@hospitalsantjoan.cat\nUbicació (Color lila):\nPlanta d’hospitalització: Primera planta\nConsultes externes: Planta baixa\nRadioteràpia: Planta -2\nHospital de Dia d’Oncologia: Planta -2\n1- Tractament farmacològic del càncer (quimioteràpia, hormonoteràpia, teràpia dirigida a dianes moleculars, immunoteràpia), a càrrec de professionals especialitzats per diferents localitzacions tumorals (càncer de mama, càncer digestiu, càncer urològic, limfomes, melanoma, etc). A més a més de l’atenció a les consultes externes i a la planta d’hospitalització de l’HUSJR, els professionals de l’IOCS atenen a les consultes externes i administren aquests tractaments a l’Hospital Universitari Joan XXIII de Tarragona, al Pius Hospital de Valls i també a l’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta.\n2- Tractament radioteràpic del càncer amb les tècniques i equipaments més moderns, a càrrec de professionals especialitzats per diferents localitzacions tumorals. El Servei de Radioteràpia, amb base a l’IOCS de l’HUSJR, disposa de dues unitats satèl·lit de tractament, una a l’antic Hospital de Reus i l’altra a l’Hospital de la Santa Creu de Jesús a Tortosa.\n3- Unitat de Cures Pal·liatives Oncològiques, coordinada amb els diferents serveis i unitats de l’IOCS i de l’HUSJR, així com amb els grups d’atenció domiciliària (PADES) i Centres Sociosanitaris de la demarcació. L’IOCS com a Centre Designat amb Integració d’Oncologia i Cures Pal·liatives per la ESMO (Societat Europea d’Oncologia Mèdica), adopta una política d’atenció precoç en cures pal·liatives i de no abandonament en el pacient amb càncer avançat.\n4- La Unitat de Psicooncologia atén els pacients de càncer i els seus familiars a les consultes externes i a la planta d’hospitalització de l’IOCS a l’HUSJR, així com a l’Hospital Universitari Joan XXIII de Tarragona, a l’Hospital de la Santa Creu de Jesús i a l’Hospital de Tortosa Verge de la Cinta. Coordina 12 Grups d’Ajuda Mútua de pacients amb càncer a diferents localitats de la demarcació de Tarragona.\n5- La Unitat de Consell Genètic en Càncer atén els pacients i famílies que requereixen un estudi per sospita de càncer hereditari. Aquests poden ser remesos per qualsevol especialista, metge d’atenció primària o bé per iniciativa del propi pacient. La Unitat està capacitada per al diagnòstic i la gestió de les principals síndromes de càncer hereditari, i passa visites a l’HUSJR, a l’ l’Hospital Universitari Joan XXIII de Tarragona i a l’Hospital de la Santa Creu de Jesús-Tortosa.\nDossier complet DINA4 de l’Institut d’Oncologia de la Catalunya Sud\nDossier DINA5 (butxaca) de l’Institut d’Oncologia de la Catalunya Sud\nConsells de salut (capítol 20: prevenció del càncer i capítol 22: Prevenció del càncer ginecològic)\nReportatge del Diari de Tarragona (2017) “Oncología, un pequeño hospital dentro del Hospital Sant Joan de Reus”\nTríptic de la Unitat del Consell Genètic del Càncer\nIII Jornada d’Infermeria Oncològica 2017 “Càncer ginecològic: parem-nos-hi a pensar”\nII Jornada d’Infermeria Oncològica 2015 “Càncer colorectal: què en sabem”\nI Jornada d’Infermeria Oncològica 2013 “Una mirada al present”\nTractament radioteràpic (informació general)\nTractament amb radioteràpia al coll\nTractament amb radioteràpia al tòrax\nTractament amb radioteràpia a la mama\nTractament amb radioteràpia a l’abdomen\nReservori venós central (port-a-cath)


Berenar sota les moreres. Presentació de Joaquim Mallafrè\nPresentació "Berenar sota les moreres".\nText: PRESENTACIÓ DE JOAQUIM MALLAFRÈ, traductor i membre de l'IEC\nBerenar sota les moreres.\n- Contrast amb Déjeuner sur l'herbe d'Edouard Manet; aquí punt de vista femení.\n- No parlaré tant de les històries concretes, ni identificaré els personatges -no vull espatllar la lectura- com dels temes de la novel•la i de punts que m'han interessat -no es pot esgotar tot, però no podreu negar que m'ho he llegit amb interès- que situo en uns corrents del tot actuals, en una reflexió no únicament literària. Cadascú de vosaltres hi pot trobar altres punts d'interès i connexions particulars. Una obra no té mai una bona lectura tancada, al marge de tot allò que no diu, però que el lector hi posa. I, naturalment, l'autora té tota l'autoritat de dir-hi la seva.\n- Si hagués sabut que havia de presentar 4 novel•les, una per a cada dona protagonista, les de les seves famílies i històries col•laterals que se'n deriven, potser m'hi hauria pensat, a presentar-les. Si a més, l'acció se situa el 1998, 2004 i 2014 amb uns antecedents el 1934 i un capítol del 2009 podeu comprendre que la gran riquesa de l'obra m'obligaria a una presentació que no s'acabaria mai. (Cp.: Isidre Grau: Els colors de l'aigua origina altres novel·les). La riquesa és una qualitat, però és tan sobreabundant que exigeix una lectura complexa, que vol una atenció considerable. Jo suggeriria en una 2a. edició desitjable, una taula de personatges i de les seves interrelacions. Però teniu una novel•la de novel•les pel preu d'una i he de dir, que l'interès està assegurat. Hi ha novel•les de les quals diem que sobren pàgines, que n'hi ha de prescindibles. Aquí l'acció és trepidant, d'amors convulsos, compatible, en conjunt amb una sensació de melangia, potser la consciència d'unes vides agitades, intenses, que es reuneixen al cap d'anys de no tractar-se i que s'escolen irremeiablement cap al final; en un cas, un final imminent. Y ahí lo dejo.\n- McGuffin productiu: (Des de Ten little Indians a Les distàncies) 4 dones de 60 anys, amigues de joves, que es troben és el punt de partida. Reunió cordial, però històries secretes. «Nenes, em sento molt feliç que ens hàgim retrobat. Gràcies a tu, Olívia -va dir l'Elisa-. Un cop trencat el gel, ens hem tornat a conèixer. Veieu? Som les mateixes, per moltes coses que ens hagin passat sembla que encara som al pis d'estudiants» (247) «Però havia transcorregut massa temps i escoltant-les havia endevinat que totes havien desat en el seu fons més reservat el secret més recòndit, que no revelarien mai» (id.) Conèixer els seus secrets està reservat als lectors\n- Novel•la femenina -són històries de dones, 3 de Reus i 1 de Girona- i d'un feminisme post-Capmany o Beauvoir. Si en la literatura tradicional trobem una certa indulgència per les infidelitats masculines, l'evolució igualitària d'avui és indulgent amb les infidelitats femenines. En la novel•la del XIX la dona té un protagonisme, però hi ha noció de culpa, d'adulteri, d'infidelitat (Ana Karènina, Madame Bovary, Effie Brest, El cosí Basilio, La Regenta, Laura a la ciutat dels sants), que en una bona part de la literatura actual desapareixen. Parlar en la literatura d'avui de paraules com adulteri, infidelitat, resulta anacrònic, potser reaccionari.\n- Històries d'amors i desamors: Hi veiem relacions molt obertes. A Berenar sota les moreres trobem els amors d'un home gran amb una noia més jove (Cp.:Mercè Rodoreda, M. Dolors Orriols // Lolita...), d'una dona gran amb un home jove (una parella a la terrassa (80), Colette: Cheri), d'una casada enamorada del marit, però amb nombroses aventures per la feina, o un amor lèsbic, alliberador, que resulta ser el més plàcid de l'obra. (amb un desenvolupament obert en l'actualitat com en tota la temàtica gai: Carol de Todd Haines, amb Kate Blanchett, Rodney Mara, de P. Highsmith, on curiosament, s'estableix una relació de domini molt masculina i de classe). Els homes de l'obra tampoc s'estan de trobar nova parella, però no és un tema que es tracti especialment.\nOlívia = Carles, que porta un celler, l'àvia de Tivissa, però Patrick. Història dels pares.\n«Allò que havia existit entre ella i en Patrick estava compost d'enamorament, sí, però sobretot d'atracció sexual. Dos cossos que es complementaven i que gaudien junts, res més.» (81)\nRetrets de les filles (91)\nElisa, avort, = Guillem, = Jordi (vídua) = Guillem (relació tempestuosa i inevitable). Moguda universitària (135) Advocada a Londres amb la Carla. Filla d'Enriqueta Bosch i Alfonso Cassany, néta de Raimundo i Rosa\n«Era una atracció sexual i amorosa que arribava a fer-li por» (139)\nPia = Àngel (=Sara), fill Àlex, divorciada. Pollyanna, Hannelore. Medicina Vall d'Hebron. Filla única, el pare amb la cama tallada de la guerra. Experiència als 11 anys. Formatge afrodisíac:\n«Van dinar a la cuina. En acabar tot l'ambient estava impregnat de formatge fos. Després van passar part de la tarda escoltant música.» (163)\nMagalí Mir, 5 germans = Terry.TWA, USA, Irlanda 2 fills Francis i Robert. Beu. 2a vida Reus , família «malgrat que ella mai no s'havia enamorat dels pilots amb els quals es divertia» (182),\n«Durant anys havia estat una dona alliberada, m'agradava seduir els pilots que m'atreien, i els viatges i les estades als hotels resultaven agradables. Quan tornava a casa hi trobava en Terry, el meu home intel•lectual, voltat de llibres i de bonhomia. Jo l'estimava , però no podia evitar viure aventures amoroses que em divertien, com si forméssin part de la meva vida laboral. Sempre havia pensat que no fèiem mal a ningú i que la vida són quatre dies» (178) «mai no s'havia enamorat dels pilots amb els quals es divertia. En Terry sempre havia estat el seu únic amor» (182)\n- Personatges: Gràcies per la cita (199). Encara que de procedència social diversa, les protagonistes piquen més alt que el que el seu origen explicaria ("mamà", és un signe sociolingüístic clar en un fragment immillorable: «De vegades em sorprenies, com aquella temporada que volies que et diguéssim mamà, com feien els fills de la senyoreta Nuri, a casa de la qual anaves a planxar cada setmana la tarda de dijous que la minyona lliurava. A mi m'agradava dir-te mare, però et semblava que era més bonica l'altra paraula, perquè sonava francesa i la utilitzaven moltes famílies de Reus de la petita burgesia. En Quico no estava per romanços i va optar per mame pronunciant el fonema final neutre com si fos una e oberta, característica fonètica de la majoria de reusencs en aquella època» (94)\nSón dones amb possibilitats: el món és accessible a través dels viatges; són dones que clarament han progressat econòmicament.\nGaleria de personatges secundaris que donarien per a d'altres novel•les.\nTeresa Fàbregas, Elena Forniés, Antònia Abelló (224)\nRamon Pichot, Picasso, Casagemas (46)\n- Paisatges. Preparació, Plasticitat, Viatjada. Tot experimentat?\nReus: «no en sabia [d'anglès] ja que durant el batxillerat havien estudiat francès» (143). «A finals de gener d'aquell any 69 van assistir a un concert de la M. del Mar Bonet» al Pavelló del R.D. i jo al Tinell, «una cafeteria situada al soterrani d'unes galeries...» (113), el film Helga al Fortuny (116). Descripció del col•legi de la Presentació (174),\n«Sorprenentment en el somni, la casa de Tivissa on vivia l'àvia estava ubicada a la vora del mar» hi passa l'estiu (148)\nEl Giverny de Claude Monet, Irlanda [«Vaig travessar el Ha'penny Bridge i vaig seguir caminant per la ribera del Liffey pel Wood Quay» (179)], Londres, Kythnos (jo a Myconos i a Delos, unes altres de les Cíclades), Berna i la Jungfrau.\n- Plasticitat, sensacions «L'àvia li feia uns berenars especials, pa amb oli i sucre i de vegades pa amb vi i sucre. Amb el vi la molla de la llesca quedava tintada de color granat fosc tirant a negre amb els cristalls blancs al damunt que es fonien aviat» (150)\n«Portava un vestit un dit més avall del genoll de color rosa fort, amb màniga fins al colze rivetejada i coll rodó també amb un viu ample de la mateixa roba, el cinturó cosit al vestit que feia que la cintura se li marqués.» (154)\n«El xalet i el jardí havien envellit: soques cargolades, escorces escamades, pintura escrostonada a la façana; dia rere dia de sol estiuenc, de tardor i d'hivern, de pluja, de tramuntana i de salobre» (169)\n«Tot tenia un gust diferent: la melmelada de taronja amarga, el pa de motlle, la mantega, la carn del rosbif, la bossa de patates fregides amb gust de ceba que l'Elisa no havia tastat mai» (141)\n- Amistat amb la família Amorós-Corbella, pares, als primers escrits de la Cuca i col•legues, la sensibilitat poètica del Xavier Amorós fill. Amb molt de gust faig aquesta presentació.\n- També vull subratllar el paper d'Onada, que li ha publicat 4 de les darreres novel•les.\nLa trajectòria de la M.L. Amorós és llarga, com a autora i com a persona activa en la vida literària i acadèmica:\n- Jurat dels Premis literaris Ciutat de Tarragona\n- Lletres reusenques\n- «Reusenques de Lletres» .\n- Lletres a taula\n- «Llibres del Delicte»: Assassins del Camp, amb Margarida Aritzeta, Joan Cavallé, Jordi Folk, Lourdes Malgrat, Rosa Pagès, Olga Xirinachs...\n- Articles, contes\n- Introduccions i presentacions\n- Roseta (2018) amb documentació de Carme Puyol i dibuixos de Teresa Llorach\n- Els destinataris de la Cuca són els joves, tant professionalment com literàriament en primer terme, i contrast en les novel•les per a un públic adult, amb temes realistes i visió actual.\n*fantasia, misteri / realisme\n*Retrats femenins / Guerra i conseqüències en les novel•les d'adults és un tema present, la nostra o la de Bòsnia.\n*Reus / varietat geogràfica (el Picarany, Cambrils, Tivissa, Barcelona, Girona, Argelers, Catalunya del Nord, Occitània (versos provençals): Tan m'abelis joys et amors e chans...» (podria ser un lema), Suïssa, Irlanda, Romania, Bòsnia, USA.)\n- 9 Juvenils: Poppis i Isolda (1986) Fantasia, un gos i una gata que es converteixen en humans. Ramon Vidal de Besalú, Arnau de Vilanova, helicòpters i follets.\nAquella tardor amb Leprechaun (1988, Premi El vaixell de vapor, dedicada al Ramon). Un elf irlandès\nEl misteri dels Farrioles (1987) Rita a la recerca dels seus orígens\nDietari secret (1990) Un quadern trobat a les golfes ens introdueix a un món de misteri i aventures\nJardí abandonat (1993) Una misteriosa casa gran abandonada\nD'on vens, Jan? (1994) un amor adolescent. Traducció al castellà\nUna setmana de Pasqua (2000) recupera personatges de Jardí abandonat\nMe'n torno al carrer Kieran (2008)\nEl misteri de la capsa magnètica (2015, Onada). El misteri d'una capsa de música\n- 7 Adults: Els til•lers de Mostar (1996),\nVora el llac (1999) 3 generacions: Guerra civil, postguerra, anys 70.\nUn glop de calvados (2003) Retrats femenins\nLa força d'Aglaia (2016, Onada) Una dona abandonada rep el missatge d'un antic company, amb el replantejament de la vida\nEl retorn de l'Àngela (2017, Onada) Retrobament amb la casa i el jardí, Reus. Surt Girona)\nLa casa de Rose Warren (2018, Onada). Èxit Reus 1936, en Pere se'n va al front. Botigues. Diversos escenaris)


Cuina d'emergència: Crema catalana\nPublicat per Cocina de emergencia a 19:48\nTapa't de tapes 28 d’abril de 2014, a les 8:10\nQue bona!! M'encanta, la crema! Hi tinc debilitat!! ha ha ha\nles receptes que m'agraden 14 de maig de 2014, a les 13:39\nFelicitats per les 100 entrades! Bona feina! Et torno la visita, jejeje he donat una volteta al teu blog i m'encanta el que he vist, vaig a posar al meu blog un enllaç del teu als meus blocs preferits per no perdre'm cap de les teves receptes, un petó Joan R.!\nCocina de emergencia 14 de maig de 2014, a les 15:20\nMoltísimes gracias Pilar


Mas = Sarkozy, l'argumentari de CDC ! directe!cat\nSi fa unes setmanes tota la intel·lectualitat orgànica de Convergència sortia en tromba amb l'argumentari del partit a defensar el fitxatge de Maria de la Pau Janer per la llista del PP de Balears, ara toca equiparar Artur Mas amb Nicolas Sarkozy. Mas podrà passar a la història com l'aspirant més comparat pels seus fans i opinadors amb presidenciables: des de Kennedy passant per Al Gore i continuant ara amb Sarko.\nAquesta setmana obria el foc l'intel·lectual orgànic de David Madí, Salvador Sostres i divendres ho feia Jordi Cabré, nebot de Xavier Trias i director d'un digital de l'òrbita convergent en un article també, com SS, a l'Avui. I sembla que continuaran d'altres. Cal dir que Sostres va ser molt més descarat en la seva lloança a Mas que no pas Cabré.\n21 de maig de 2007, 23.21 h\nDeixant apart les comparacions, l'unic de cert és que en Mas seria més bo per Catalunya que tota aquesta trepa de pelacanyes i aprofitats que tenim ara al govern.\n21 de maig de 2007, 13.37 h\nEl pitjor que li pot passar al nacionalisme-independetisme és seguir amb aquesta dinàmica penosa i tan sectària de donar les notícies. Quina pena!\n21 de maig de 2007, 10.12 h\nAixí a 1era vista i veig una diferencia entre el Mas i el Zarko. El 1er porta 5 anys a la oposició i el segon ha estat president la 1era vegada que s´ha presentat.