Aprovat el planejament urbanístic del Centre direccional de Cerdanyola | NacióSabadell\nAprovat el planejament urbanístic del Centre direccional de Cerdanyola\nS'hi construiran uns 5.300 habitatges al voltant del Castell de Sant Marçal\nper Redacció , 31 de juliol de 2019 a les 14:38 |\nRecreació de com quedarà el Centre direccional, amb el Sincrotró i el Castell de Sant Marçal | TeS\nLa Comissió territorial d’urbanisme de l’Àmbit Metropolità de Barcelona, amb la presència del secretari d’Hàbitat Urbà i Territori, Agustí Serra, ha aprovat inicialment el Pla director urbanístic (PDU) que ha d’ordenar el Centre direccional de Cerdanyola del Vallès. Aquest és un entorn que històricament s'ha volgut protegir de la construcció, però que finalment, i després d'una primera urbanització amb la instal·lació d'empreses com Stradivarius o la construcció del Sincrotró Alba, ara cedirà espai al maó.\nEs tracta d’un sector ja previst al Pla general metropolità (PGM) de 1976 com una nova centralitat metropolitana, amb una superfície de més de 407 hectàrees. També es va executar gran part de la primera fase de les obres d’urbanització, com l’ampliació de la carretera BV-1413 que connecta amb Sant Cugat, l’eix de la Ciència, el viaducte de connexió amb la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), serveis bàsics o restauració d’abocadors, entre d’altres.\nUn nou pol metropolità\nAquest espai està cridat a convertir-se en un nou punt d'atracció empresarial, però també residencial, i compta amb un dels corredors verds més importants de la serra de Collserola i és a tocar del Parc Científic i Tecnològic i la UAB. El PDU aprovat el 2014 que ordenava l’àmbit i possibilitava continuar amb el seu desenvolupament va ser anul·lat per sentència judicial, per la qual cosa el nou pla el substitueix.\nRecreació de com quedarà el Centre direccional, amb el Sincrotró i el Castell de Sant Marçal. Foto: TeS\nAquest pla preveu integrar el nou nucli residencial i empresarial que sorgirà de l'espai de camps actual per garantir la seva connexió. De la mateixa manera, es vol intensificar la relació amb la UAB i el parc de recerca a través d'activitats vinculades a la universitat, consolidar l'activitat empresarial en aquest entorn i impulsar un desenvolupament residencial coherent amb les necessitats generades, tot plegat sense malmetre el corredor natural.\nModel urbà complex i compacte\nDels 5.377 habitatges previstos, 2.843 seran lliures i 2.534, amb protecció oficial. La superfície comercial s’ha reduït considerablement respecte al PDU anterior, i se situa al costat de l’estació d’ADIF i els baixos dels edificis d’habitatges dels carrers principals.\nPel que fa a les zones d’activitat econòmica, amb 1,5 milions de metres quadrats de sostre, es reorganitzen dins de l’àmbit per disposar-les en illes de grandària mitjana en comptes d’en macroilles.\nEl Pla preveu un sistema d’espais lliures de 178 hectàrees, incloent els espais fluvials, amb diferents escales, diferenciant el parc-corredor de Can Fatjó, d’importància metropolitana, de la xarxa d’espais verds mitjans entre Can Fatjó i Can Planes.\nCarrers i carreteres\nEl pla també dissenya una xarxa viària amb quatre vies longitudinals i cinc transversals per garantir la continuïtat amb les trames urbanes existents i la mobilitat dins de la nova ciutat. Pel que fa a la mobilitat, el PDU preveu la millora dels accessos a la B-30 i a la C-58, noves connexions amb transport públic mitjançant un carril bus segregat, un possible ramal de la línia d’FGC que es connectarà al Parc amb dues estacions, i línies d’autobús per a una bona comunicació amb la ciutat. La futura avinguda dels Gorgs/Magrans, a més, redueix la seva amplada dels 70 als 50 o 45 metres, en funció de la zona, per dotar-la d’un caràcter més urbà.\nEl PDU ha estat sotmès a un procés de participació ciutadana, que ha servit per recopilar la posició del territori, i ara, un cop aprovat inicialment, s’exposarà a informació pública durant 45 dies.\nENQUESTA Esteu d'acord amb la projecció d'un nou centre econòmic i residencial a Cerdanyola?\nVallès Occidental, Economia, urbanisme, Cerdanyola del Vallès, Centre direccional


Guia Musical Festes de Sant Pasqual de Vila-real – La caixeta musical\n12:00 h Obertura de festes amb DJ\nA l’avinguda d’Europa, s/n, obertura de festes amb DJ. Organitza Skate Bar.\n17:00 h Música en directe i discomòbil\nAl carrer de Sant Vicent, 4, música en directe i discomòbil. Organitza la Penya Samfaina.\n18:00 h Tardeo amb el grup de flamenc Sarao i el DJ Sergio Porcar\nAl carrer de Sant Antoni, 15 baix, tardeo amb el grup de flamenc Sarao i el DJ Sergio Porcar. Organitzen la Penya Trafec i Warannä Entertainment.\n18:30 h Actuació del grup Jarana\nAl carrer de Zumalacárregui, 18, actuació del grup Jarana. Organitza la Penya Xorles en Borles.\n19:00 h Patxi Ojana\nA la plaça Major, 34, actuació de Patxi Ojana. Col·labora Asador Gades. Organitza la Regidoria de Festes.\n19:00 h Actuació del grup Decajón\nAl carrer del Pare Molina, 3, actuació del grup Decajón. Col·labora Bonica Tasca-Bar. Organitza la Regidoria de Festes.\n19:00 h Actuació de Distrito\nA la plaça de Colom, actuació de Distrito, versions de rock. Col·laboren Au Cacau i Gastro Álex y Eze. Organitza la Regidoria de Festes.\n19:30 h Orquestra Sauron\nAl carrer de la Fàbrica, 3, orquestra Sauron. Fins a les 22.00 h. Col·labora Taberna Milagros. Organitza la Regidoria de Festes.\n19:30 h Concert de la Societat Unió Artística Musical de Montroi\nA l’Auditori Municipal Músic Rafael Beltrán Moner, concert de la Societat Unió Artística Musical de Montroi. Directors: Bernardo Mora Fandos, Luis Sanjaime Meseguer (director convidat). Organitzen la Filharmònica de Vila-real, la Regidoria de Cultura i la Junta de Festes.\n22:00 h Discomòbil amb DJ Palmito\nAl carrer de Zumalacárregui, 14, discomòbil amb DJ Palmito. Organitza la Penya El Balconet.\n23:30 h Discomòbil 10é aniversari amb els DJ Iker Nieto i Óscar Alegre\nAl carrer Major Sant Doménec, 31, discomòbil 10é aniversari amb els DJ Iker Nieto i Óscar Alegre. Organitza la Penya La Moixaina.\n23:30 h Rock per la Llengua\nA la plaça Major, Rock per la Llengua, amb l’actuació de La Fúmiga i Zoo. Organitzen les regidories de Normalització Lingüística i Festes.\n23:55 h Discomòbil FEN Festival i els DJ Adry Bass i Óscar Alegre\nAl Raval del Carme, 16, 5é aniversari amb la discomòbil FEN Festival i els DJ Adry Bass i Óscar Alegre. Organitza la Penya Sense Perres.\n00:00 h Discomòbil 10é aniversari\nAl carrer de la Mare de Déu dels Desemparats, 2, discomòbil 10é aniversari amb Cristian Bovea DJ i Marc Villanova. Organitza la Penya La Titubà.\n00:00 h Tarannà Sound 2.0\nAl carrer de l’Aviador Franco, 3, Tarannà Sound 2.0. Organitzen Warannä Entertainment i la Penya Tarannà.\n00:00 h Los Replicantes\nAl carrer Major Sant Doménec, 16, actuació de Los Replicantes. Organitza la Penya Picú.\n00:00 h Dúo Camaleón\nAl carrer del Salvador, 62, actuació del Dúo Camaleón. Organitza la Penya Beu i Fuig.\n00:30 h Los Makis\nAl Raval del Carme, 37, actuació de Los Makis. Organitza la Penya Pata Negra.\n00:30 h Orquestra Sauron\nAl carrer de la Fàbrica, 3, orquestra Sauron. Fins a les 03.00 h. Col·labora Taberna Milagros. Organitza la Regidoria de Festes.\n01:00 h Festa Nizza Club Vila-real\nAl Recinte de la Marxa, Festa Nizza Club Vila-real. Organitza la Junta de Festes\n11:30 h IX Trobada Coral\nAl jardí de Jaume I, recepció de les corals participants en la IX Trobada Coral. Seguidament, desfilada i cant per l’itinerari següent: Molí, Pius XII, Ramón y Cajal, plaça Major, Major Sant Jaume, Sant Pasqual, Polo de Bernabé, Ignasi Vergara, Montpeller, Solades i Joanot Martorell. Organitzen l’Associació de Filles de Maria del Rosari, la Regidoria de Tradicions i la Junta de Festes.\n16:00 h Music Time Events-DJ Toni Carrillo\nAl carrer del Salvador, 65, Music Time Events-DJ Toni Carrillo. Organitza la Penya Makarró.\n16:00 h Tardeo amb DJ Palmito\nAl carrer del Bisbe Rocamora, 62, tardeo amb DJ Palmito. Organitza l’AC Penya El Garbonet.\n17:00 h Actuació del Dúo Alabama\nAl carrer de Pere Gil, actuació del Dúo Alabama. Col·laboren La TaVerda i L’Antic Café Tertúlia. Organitza la Regidoria de Festes.\n17:00 h Tardeo musical amb Antonio Romero\nAl carrer de la Pietat, 19, tardeo musical amb Antonio Romero. Organitza la Penya L’Esquella.\n17:00 h Tardeo musical amb Morón 5\nAl carrer del Molí, 3, tardeo musical amb Morón 5. Organitza la Penya L’Abaetjo.\n17:30 h Tardeo flamenc amb De Alma\nAl passeig de l’Estació, 5, tardeo flamenc amb De Alma. Organitza la Penya L’Esvalot.\n18:00 h Tardeo flamenc amb Rumba Sierra\nAl carrer de Benicarló, 40, tardeo flamenc amb Rumba Sierra. Organitza la Penya Capçots.\nAl carrer de l’Hospital, 20, actuació del grup Jarana. Organitza la Penya Bequelló.\n19:00 h Tardeo flamenc\nA la plaça de la Vila, 3, tardeo flamenc. Col·laboren Fundació Caixa Rural i El Casino. Organitza la Regidoria de Festes.\n19:30 h Toc manual de l’avemaria\nAl campanar de la basílica de Sant Pasqual, el grup d’Amics de les Campanes de Sant Pasqual realitzaran el toc manual de l’avemaria repicada.\n19:30 h Actuació de Rumbología\nAl carrer de Santa Caterina, encreuament amb Joan Baptista Llorens, actuació de Rumbología. Col·labora Taberna Los Galgos. Organitza la Regidoria de Festes\n19:30 h Espectacle folklòric Ballem\nA l’Auditori Municipal Músic Rafael Beltrán Moner, espectacle folklòric Ballem, a càrrec del Grup de Danses El Raval. Organitzen la Junta de Festes i la Regidoria de Cultura.\n22:30 h Nit de rock\nA l’encreuament de la plaça del Llaurador amb el carrer de Sant Joaquim, Nit de rock, amb els grups Distorsión, Ministerio de Interior i Santa Matanza. Organitzen Bar del Belga i la Regidoria de Festes.\nAl carrer de la Serra d’Irta, 21, discomòbil amb DJ Luisen i DJ Valera. Organitza la Penya L’Embroll.\n23:30 h Rumba Sierra\nAl parc de la Panderola, actuació de Rumba Sierra. Col·labora Bar Panderola. Organitza la Regidoria de Festes.\n00:00 h Blas Cantó\nA la plaça Major, actuació de Blas Cantó. Organitza la Junta de Festes.\n18:00 h Tardeo flamenc amb el grup Rumba Sierra\nAl carrer de les Creus Velles, 19, tardeo flamenc amb el grup Rumba Sierra. Organitza la Penya La Taina.\n18:00 h Concert\n22:30 h Actuació del grup rociero Jakaranda\nAl carrer del Comte de Ribagorça, 7, actuació del grup rociero Jakaranda. Organitza l’Associació Cultural Flamenca Andalusa de Vila-real.\n23:45 h El musical We love Queen\nA la plaça Major, el musical We love Queen. Organitza la Junta de Festes.\nA la sala d’actes de la Caixa Rural Vila-real, concert. Organitza la Societat de Música Acadèmica de Vila-real, la Caixa Rural Vila-real i la Regidoria de Cultura.\n22:00 h Final de VMOL, V Concurs de grups musicals i artistes de música electrònica\nA la plaça Major, final de VMOL, V Concurs de grups musicals i artistes de música electrònica. Organitza la Regidoria de Joventut.\n19:30 h Actuació de Papá Chamán i The Moody Sun\nAl carrer de Nules, 1, actuació de Papá Chamán i The Moody Sun. Col·labora Bar Casa Albes. Organitza la Regidoria de Festes.\n19:30 h Tardeo flamenc amb Decajón\nAl carrer Major Sant Doménec, 31, tardeo flamenc amb Decajón, 10é aniversari de la Penya La Moixaina.\n23:00 h Tribut a Luis Miguel\nA la plaça Major, tribut a Luis Miguel. Organitza la Junta de Festes\nDiana a càrrec del Grup de Dolçainers i Tabaleters de Vila-real pels carrers de la ciutat.\n18:00 h Concurs de DJ i discomòbil\nA l’avinguda d’Europa, s/n, concurs de DJ i discomòbil. Organitza Skate Bar.\n19:30 h Actuació del grup Jarana\nAl Raval del Carme, 16, 5é aniversari amb l’actuació del grup Jarana. Organitza la Penya Sense Perres.\n20:00 h Audiovisual Mestres del rock\nAl Vila-Beer Irish Pub, carrer de València, 56, audiovisual Mestres del rock, amb Led Zeppelin, Metallica, Pink Floyd i Red Hot Chili Peppers, a càrrec de Dionís Marmaneu. Entrada lliure.\n22:00 h Orquestra Los Replicantes\nAl carrer de Zumalacárregui, 14, orquestra Los Replicantes. Organitza la Penya El Balconet.\n22:00 h XXII Nit de Ronda\nA l’Auditori Municipal Músic Rafael Beltrán Moner, XXII Nit de Ronda. Premis Flor de Taronger. Organitza l’Orquestra de Pols i Pua Francesc Tàrrega. Col·laboren les regidories de Normalització Lingüística, Tradicions, Cultura, Junta de Festes i Caixa Rural Vila-real.\n22:30 h Los Dalton\nAl carrer de Santa Caterina, encreuament amb Joan Baptista Llorens, actuació de Los Dalton. Col·labora Taberna Los Galgos. Organitza la Regidoria de Festes.\n22:30 h Grup de ball de l’Associació de Veïns Barri de l’Hospital\nA la plaça del Llaurador, actuació del grup de ball de l’Associació de Veïns Barri de l’Hospital i de l’orquestra Avenida Sur. Organitza la Junta de Festes i la Regidoria de Participació Ciutadana.\n23:00 h Rumba Sierra\nAl carrer del Taronger, 17, actuació del grup Rumba Sierra. Organitza la Penya Curdellat.\n23:00 h Show Pascual Herrera DJ\nA la plaça de la Vila, 3, Show Pascual Herrera DJ. Col·labora Fundació Caixa Rural i El Casino. Organitza la Regidoria de Festes.\n23:30 h Actuació del grup flamenc De Alma\nAl passeig de l’Estació, 5, 5é aniversari amb l’actuació del grup flamenc De Alma. Organitza la Penya Sarau.\n00:00 h Hamlet i Killus\nAl Recinte de la Marxa, actuació de Hamlet i Killus. A continuació, Festa Touché Club Vila-real amb Adry Bass, Iker Nieto, Font i animació Touché. Organitza la Junta de Festes.\n14:00 h Festa reggae Dub drum and bass\nA l’avinguda d’Europa, s/n, festa reggae Dub drum and bass. Organitza Skate Bar.\n17:30 h Postisound\nAl carrer del Rei en Jaume, 15, Postisound. Organitza la Penya Postiguet.\n18:00 h Jugant, jugant\nA la plaça Major, Jugant, jugant, amb l’actuació de Xarxa Teatre amb l’obra El dolçainer de Tales. En commemoració del 30é aniversari de l’AC El Trull, Grup de Dolçainers i Tabaleters de Vila-real. Organitzen la Regidoria de Tradicions i la Junta de Festes.\n18:00 h Actuació del grup Sonia y sus secuaces\nAl carrer del Pare Molina, 2, actuació del grup Sonia y sus secuaces. Col·labora Tejemaneje Bar. Organitza la Regidoria de Festes.\n18:00 h DJ Manhattan\nAl carrer de Pere Gil, actuació de DJ Manhattan. Col·laboren La TaVerda i L’Antic Café Tertulia. Organitza la Regidoria de Festes.\n19:30 h N’Rockats\nAl carrer de Pere Gil, actuació de N’Rockats. Col·laboren La TaVerda i L’Antic Café Tertulia. Organitza la Regidoria de Festes.\n19:30 h Belle De Z\nAl carrer de Santa Caterina, encreuament amb Joan Baptista Llorens, actuació de Belle De Z. Col·labora Taberna los Galgos. Organitza la Regidoria de Festes.\n20:00 h Concert de flamenc gospel\nAl jardí del Pou d’Amorós, concert de flamenc gospel. Organitzen l’Associació Cultural Cristiana de l’Església de Filadèlfia de Vila-real, la Regidoria de Tradicions i la Junta de Festes.\n23:30 h Discomòbil 15é aniversari amb el DJ Toni Rico (Kal-Kat)\nAl carrer de Benicarló, 40, discomòbil 15é aniversari amb el DJ Toni Rico (Kal-Kat). Organitza la Penya Capçots.\n00:00 h Miss Caffeina\nA la plaça Major, actuació de Miss Caffeina. Organitza la Junta de Festes.\n19:45 h La Década Prodigiosa\nA la plaça Major, concert de La Década Prodigiosa. Organitza la Junta de Festes.


Glaucs s'acomiada del públic després de sis anys amb un concert a Salt\nEl grup de pop-rock Glaucs s'ha acomiadat dels escenaris amb un concert a la sala La Mirona de Salt. Els Glaucs han dit l'últim adéu com a grup juntament amb alguns dels seus companys de viatge, els Lax'n'Busto, Quico Pi de la Serra i Juanjo, dels Gossos. Els Glaucs van fer carrera a partir del seu primer CD, de títol idèntic al nom del grup, però abans s'havien donat a conèixer com a Pene's in Fronteres. Fa poc es van sumar als concerts de la Generalitat a València i Madrid, per ampliar el circuit de la música feta des de Catalunya, però han decidit plegar i engegar projectes individuals.\n06/12/2002 - 00.00 Actualitzat 09/11/2006 - 09.42\nSegons Jofre Bardagí el motiu principal de la dissolució és la desídia a l'hora de fer cançons, "a causa de la quantitat de cops que hem rebut des que vàrem començar a editar discos, com el fet que dues de les tres discogràfiques que han editat els nostres treballs pleguessin i ens deixessin sense cobrar, i la manca de resposta després de tants esforços", ha explicat. "Ara l'únic que sabem és que és l'hora de plegar, tot i que la majoria de nosaltres ens continuarem dedicant a la música, en el meu cas treballant en composicions per a anuncis, teatres o bé cantant individualment", ha declarat Bardagí. Segons Bardagí, després de vuit anys de concerts, gires i discos com a grup, ja no els queda res a oferir: "Després de tants esforços i tan poca sort amb les discogràfiques, creiem que és millor plegar veles, tot i que l'amistat es manté i no descartem formar un altre grup en un futur." La carrera discogràfica de Glaucs va començar ara fa sis anys, dos anys després de començar a tocar, quan prenent el relleu d'altres formacions que havien fet història dins de l'onada de l'anomenat rock català, com Sopa de Cabra o Sau, van editar el seu primer CD amb RCA. Tot i això, Bardagí assegura: "Sempre hem estat una mica desmarcats del rock català perquè no creiem en cap altra distinció que no sigui música bona i música dolenta, i potser per això alguna part del públic que segueix aquest moviment no ens ha seguit." Per al concert de comiat, que han enregistrat de cara a un possible CD, els Glaucs han recuperat tots els membres que han passat per la formació durant aquests sis anys. Al concert han interpretat les millors cançons de sempre, incloses als CD "Glaucs", de 1996; "Simberia", de 1998, i "Si vols venir", del 2000, editat per Julio Records, a més dels de la maqueta que van editar el 1995, "No fingirem".


❗ Telecinco es queda de pedra: «Vaig arribar a pesar tan sols 43 kg»\nSteisy s'ha sincerat com mai sobre la seva dura batalla contra l'anorèxia\nper Daniela De Amorín dimecres, 7 d’octubre 2020 - 09:26h\nPatricia Steisy forma part de la plataforma de Mediaset Mtmad | Instagram | Mtmad\nEls seguidors de Telecinco s'han quedat en xoc després de l'última revelació d'Steisy. La 'exsuperviviente' s'ha sincerat com mai sobre la seva dura batalla contra l'anorèxia, deixant un dur relat molt difícil de pair. Patricia Steisy ha narrat un dels episodis més complicats de la seva vida a través del seu canal de 'Mtmad', la plataforma digital de Mediaset a Youtube.\nPatricia Steisy se sincera sobre l'anorèxia que va patir d'adolescent\nDesprés de conèixer la recaiguda de Violeta Mangriñán en l'anorèxia, la també 'extronista' de 'Mujeres y Hombres y Viceversa' ha volgut aportar el seu testimoni sobre aquesta malaltia que va patir a la seva adolescència. Tot va començar quan tenia tot just 18 anys i el seu insaciable desig de ser més prima per complir amb cànons de bellesa imposats, ja que ella reconeix que no es veia amb sobrepès.\n«Quan deixes de menjar notes el canvi, tens uns resultats ... Això fa créixer el teu ego. Necessitava portar-me al límit, automaltractarme, per sentir-me bé» explicava 'l'extronista' amb total naturalitat. Tal va ser la seva obsessió per aprimar-se que va arribar a baixar fins als 43 kg. «Estava trasbalsada, m'autolesionava. Em portaven a casa meva desmaiada perquè no menjava res» ha revelat Steisy.\nPatricia Steisy va superar l'anorèxia amb l'ajuda familiar i professional\nLa seva situació estava començant a passar factura a la seva família, que estava molt preocupada per la primor de la jove. Fins a tal punt va arribar la situació, que la reacció de la seva mare quan va veure-la nua, la va impulsar a sortir de la malaltia.\n«Va començar a plorar i xisclar dels nervis, era un sac d'ossos ... Em va obligar a anar al metge i aquell senyor va ser molt dur amb mi» va explicar Steisy. Després d'anar a un professional que va ser molt dràstic amb ella, fins i tot va arribar a advertir-la que necessitaria un ingrés, la jove va començar a esforçar-se per canviar la seva alimentació.\nAfortunadament Steisy ha aconseguit superar la malaltia, però li han quedat unes seqüeles que encara romanen avui dia.\nCony amb la grossa, què bona està la grossa. Ara vas i ho cascas ... 👙 @houseofbkn\nUna publicació compartida de PATRICIA STEISY (@patriciasteisyofficial) el 14 Ago, 2020 a les 03:35 PDT\nDe fet, les crítiques que ha rebut recentment després de pujar de pes a causa de la «depressió explosiva intermitent» que pateix actualment li ha fet reviure aquell episodi de la seva vida.\nAls seus 29 anys, Steisy ha volgut aportar aquest testimoni per animar a totes aquestes persones que com ella han patit o estan patint aquesta dura malaltia.\nLa germana de Melyssa de 'La isla' no es talla i diu tot el que pensa de Tom en directe


James Harden MVP Swingman (Houston Rockets) Samarreta Nike NBA Connected - Home. Nike.com ES\nNike ha llançat aquesta samarreta Swingman completament en negre, per retre homenatge a James Harden en la seva temporada com a MVP. La samarreta Nike NBA Connected dels Houston Rockets presenta un detall en els colors de l'equip i un estampat visual que representa els reconeixements de la carrera de Harden.\nNike ha llançat aquesta samarreta Swingman completament en negre, per retre homenatge a James Harden en la seva temporada com a MVP. La samarreta Nike NBA Connected dels Houston Rockets presenta un detall en els colors de l'equip i un estampat visual que representa els reconeixements de la carrera de Harden.\nNom, dorsal i reconeixements de James Harden\nDigues la teva. Sigues la primera persona a fer una ressenya sobre James Harden MVP Swingman (Houston Rockets).


Tres cubà - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl tres és un instrument musical derivat de la guitarra que consta de tres cordes dobles. És molt usat en Cuba, Santo Domingo i Puerto Rico on hi ha una versió de l'instrument amb tres cordes triples.\nGuitarra i tres\nCom que és més petit que la guitarra i té cordes dobles, fa un so més agut i més intens. Per aquest motiu s'utilitza com a instrument solista sobretot en el son cubà, deixant la guitarra en el paper d'acompanyant.\nL'afinació varia depenent del músic i l'àrea geogràfica de procedència. Unes vegades, l'afinació coincideix amb les tres primeres cordes d'una guitarra (mi, si, sol, aquest últim octavat). Altres vegades, se li augmenta un semitò a la corda del centre deixant el sol octavat. La nova afinació coincideix amb la tríada de do major (mi, do, sol).\nEntre els més famosos "treseros" estan Pancho Amat i Faustino Oramas de Cuba i Mario Hernández a Puerto Rico.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Tres cubà\nEl tres en Cuba i Puerto Rico(castellà)\nEl tres cubano (anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Tres_cubà&oldid=21676711»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 13 ago 2019 a les 13:00.


Obertes les inscripcions a diversos cursos - Notícies de l'Ajuntament de la Vila de Masquefa\nL’Ajuntament de Masquefa ja ha obert les inscripcions a quatre de les accions formatives per a persones adultes previstes per a aquest nou curs. Concretament les persones interessades ja es poden apuntar a la xerrada ‘Clients diferents, estratègies de venda diferents’, adreçada a comerços, empreses i emprenedors, al curs per a la preparació de la prova d’accés a Cicles Formatius de Grau Mig o Cicles Formatius de Grau Superior, a un taller monogràfic per a aprendre a usar Twitter i Linkedin com a eines per a buscar feina, i també a un curs de prevenció de riscos adreçat a operaris de la construcció.\nLes inscripcions es poden fer online a la pàgina web de l’Ajuntament (www.masquefa.cat) o presencialment al Centre Tecnològic Comunitari (avinguda Catalunya, 60).\nLes accions formatives per a les quals s’obre el període d’inscripció són les següents:\n. Xerrada ‘Clients diferents, estratègies de venda diferents’\nHorari: de 15 a 16.45h\nInscripcions: fins al 20 de setembre\n. Preparació prova accés a CFGM o CFGS\nData: inici 1 d’octubre\nHorari CFGM: de dilluns a dijous de 10 a 13.30h\nHorari CFGS: dilluns, dimecres i dijous de 17 a 18.30h\nPreu CFGM: 50€ curs\nPreu CFGS: octubre-desembre 150€, gener-març 150€ i abril 50€\nInscripcions: fins al 26 de setembre\n. Taller per aprendre a utilitzar Twitter i Linkedin com a eines de recerca de feina\nInscripcions: fins al 18 de setembre\n. Prevenció de riscos per a paletes\nData: 23,24,25 i 26 d’octubre de 2012\nHorari: de 17 a 20.30h\nInscripcions: fins a 11 d’octubre\nEl dia 18, sessió informativa sobre la nova oferta de cursos per a adults\nD’altra banda, el dimarts 18 de setembre, a les 10 del matí, es farà al Centre Tecnològic Comunitari una sessió informativa en què es donarà a conèixer tota l’oferta de cursos que l’Ajuntament i les entitats han organitzat per a les persones adultes aquesta temporada.\nLa nova oferta formativa inclou cursos d’àmbits com les Tecnologies de la Informació i la Comunicació, l’aprenentatge de llengües, els coneixements de base i els accessos als sistema educatiu i la formació per a l’ocupació. Els masquefins també poden apuntar-se a cursos d’expressió artística i esports organitzats per les entitats.\nA més de la xerrada, tota l’oferta formativa s’ha recollit en una guia que ja es pot consultar online a la pàgina web de l’Ajuntament (www.maquefa.cat). La guia també la podeu trobar en suport paper a l’Ajuntament (C/ Major, 93) i al Centre Tecnològic Comunitari (avinguda Catalunya, 60).\nCategoria: TICPer Ajuntament de Masquefa 13/09/2012


Bartra, operat del canell després de les explosions - Diari de Girona\nBartra, operat del canell després de les explosions\nEl jugador ha volgut enviar un missatge per tranquilitzar els seus fans un cop ha abandonat la clínica\nEl jugador català va patir una fractura del radi després de resultar ferit per la triple explosió ocorreguda quan l'equip es dirigia al seu estadi per jugar contra el Mònaco - La policia, que parla d'atac "deliberat", troba una nota reivindicativa\nEl jugador espanyol del Borussia Dortmund Marc Bartra es recupera després de ser intervingut aquesta passada nit d'una fractura al radi de la seva canell dret a causa de les ferides sofertes per les tres explosions registrades quan l'autobús de l'equip alemany es dirigia al seu estadi per jugar el partit d'anada de quarts de final de la Lliga de Campions contra el Mònaco.\nEl jugador ha penjat a Instragram una imatge en la que se'l veu cansat però somrient i on assegura que es troba bé després de l'operació. El jugador ha volgut donar les gràcies pels suports rebuts i anima els seus companys per al partit d'avui.\nA més de la fractura, el jugador tenia diversos vidres clavats al braç i la mà drets fruit del trencament de diversos vidres de l'autobús. Un policia que viatjava amb moto darrere de l'autobús també va resultar ferit.\nLa policia i la fiscalia de Dortmund van assegurar que no han descartat cap possibilitat sobre les causes de la triple explosió, tot i que parlen d'un atac "deliberat", i van informar que han trobat un escrit en el qual es reivindica l'autoria de l'atac.


La imatge: Un cistell ple de bolets\nEl regne dels fongs es considera apart de les plantes i els animals al tenir un cicle vital i un desenvolupament reproductor diferent. El seu nombre i complexitat supera la resta d'éssers vius: es calcula que hi ha més d'un milió d'espècies diferents. Si vols saber més coses llegeix l' article dels bolets. A més pots saber més amb el reportatge de la Revista Tretzevents\nJa hem vist que el principal ús dels bolets es troba a la cuina. També hi ha alguns que es poden usar en el camp de la medicina. Tenen molta presència també en la cultura popular, ja que són la casa dels barrufets o d' alguns gnoms. També juguen un paper primordial en els videojocs de Mario Bros, ja que el fan créixer i aguantar més danys dels enemics. Aquest joc ha fet que el bolet aparegui en molts logotips de marques pensades per als joves.\nVés a l'especial de la tardor>>\nReportatge sobre la temporada de bolets\nS'han de consumir únicament aquells bolets que se saben identificar sense cap mena de dubte.\nManual il·lustrat del bon boletaire\nEl programa Caçadors de bolets de TV3 ens recomana unes animacions per convertir-se en un bon boletaire.


Visita a Nougrapats d'un grup de joves de la Trobada de Taizé • Càritas d'Urgell\nVisita a Nougrapats d’un grup de joves de la Trobada de Taizé\nDins de la campanya de promoció per conèixer Nougrapats, empresa d’inserció laboral de Càritas d’Urgell, ha estat visitada per un grup de joves.\nEl dissabte dia 8 d’octubre va tenir lloc a La Seu d’Urgell la Xª Trobada de grups de pregària de Taizé de Catalunya, una iniciativa del Secretariat interdiocesà de Joventut de Catalunya i Balears i de diferents grups de persones properes a la Comunitat de Taizé.\nUna de les activitats per als participants va ser conèixer una realitat diocesana caritativa. En aquest cas: l’empresa d’inserció laboral “Nougrapats”, el projecte de Càritas diocesana que integra al món laboral uns 15 treballadors a partir del reciclatge de la roba de segona mà.\nA la dinàmica van participar unes 15 persones. El gerent de Nougrapats, Toni Cadena, va explicar al grup el funcionament i la missió de l’empresa, mentre els guiava per la nau on es fa la tria, el tractament i l’emmagatzematge de la roba.\nNougrapats i Cáritas d’Urgell agraeixen als organitzadors l’haver inclòs aquesta visita a la jornada, i també als joves per l’interès que hi van mostrar.


Els pobles de l'Albufera | L'Albufera de Valencia\nEl Parc Natural de l'Albufera està format per un total de tretze municipis. Poblacions amb una història, necessitats, interessos i personalitats singulars i compartides pel seu sentiment albuferenc.\n21.000 hectàrees de paratge natural repartides entre pobles com el Palmar, el Saler, Pinedo, Silla, Catarroja, Massanassa, Alfafar...\nLocalitats que, a més de tindre un gran afecte per l'Albufera, se senten orgulloses de pertànyer a un dels llocs més bells de València, a poc més de 10 quilòmetres de la capital.\nConeix alguns dels pobles més destacats de l'Albufera\nLa pedania de Pinedo, situada al nord de la llacuna de l'Albufera i al sud de la ciutat de València, correspon al districte de Poblats del Sud i tenim notícies d'este com a nucli de població a partir del segle XIX.\nEl seu nom prové de la pineda que separava la platja de la zona de la marjal i, en l'actualitat, la seua costa gaudix de gran fama. La platja de Pinedo limita al sud amb la del Saler, ja dins del Parc Natural de l'Albufera.\nPodem accedir a esta pedania valenciana a través de la carretera o bé per mitjà del carril bici que comença en la Ciutat de les Arts i les Ciències.\nEl nom d'esta pedania segurament fa referència al grup de barraques en què s'emmagatzemava la sal extreta de les salines ubicades en la zona pròxima a la zona del Racó de l'Olla abans de transportar-la a València capital.\nAlgunes de les barraques més famoses de la zona van ser les del Cubano, Montoliu, la barraca del Cotero o la de la Tia Rosario. Totes elles, ja derruïdes, eren part d'esta pedania valenciana tan coneguda en l'actualitat pels seus locals dedicats al comerç i l'hostaleria.\nDes del Saler poble en direcció al mar passem pel Col·legi Lluís de Santàngel, lloc en què destaca el famós Piverot, un exemplar de pi pinyoner amb 175 anys.\nEncara que els orígens del Palmar no estan molt clars, es diu que el seu nom es deu al d'una 'illa coberta de margallons silvestres'. Un exemplar, el margalló, amb què els habitants de Torrent fabricaven graneres.\nSegons pareix, l'origen dels habitants de la hui coneguda com a zona del Palmar van ser els pescadors del poble de Russafa, els quals es van traslladar a poc a poc a esta illa. Cap a l'any 1854, el Palmar estava habitat per 289 persones, tenia 65 barraques i una ermita. No obstant això, un incendi en 1855 va destruir quasi tot el poblat.\nJa entrat el segle XX, en els anys trenta, el Palmar va deixar de ser una illa després de la construcció dels ponts sobre les séquies del Racó de l'Olla, la Nova i la Sequiota, que l’unixen a la carretera de Natzaret-Oliva.\nA hores d'ara, a pesar que el Palmar és sobretot una població dedicada al turisme gastronòmic, manté el seu caràcter pescador a través de la Comunitat de Pescadors, on cada segon diumenge d'agost es realitza el sorteig de redolins (punts fixos de calada per a la pesca preferentment col·lectiva).\nL'origen de la població està molt lligat a un dels canals de l'Albufera, la Gola del Perellonet.\nDesprés de la construcció en els anys trenta del segle XX de la carretera de Natzaret- Oliva es van incrementar les construccions. En els quaranta el Marqués de Valterra construïx el poblat de pescadors del Perellonet, format en els seus inicis per 26 vivendes i una xicoteta església inaugurada en 1953.\nEn els seixanta i setanta, els blocs d'apartaments comencen a aparéixer en detriment del paisatge dunar. Un conglomerat d'edificis que encara persistixen en l'actualitat i que contrasten d'una manera acusada amb els camps i horts que es protegixen del salnitre del vent marí amb baladres i canyes.\nAltres pobles de l'Albufera\nA més de les pedanies valencianes de Pinedo, el Saler, el Palmar i el Perellonet, hi ha altres municipis i poblacions amb l'Albufera en el seu ADN, com Albal, Albalat de la Ribera, Alfafar, Algemesí, Beniparrell, Catarroja, Cullera, Massanassa, Sedaví, Silla, Sollana, Sueca i Castellar-l’Oliverar.


Museu Champollion (Figeac) | Del telègraf a internet\nFont de la imatge: Patrimoines midipyrenee\nEl Museu de Champollion i de les Escriptures del món està situat a la bonica ciutat de Figeac, una ciutat d’època, excel·lentment conservada, situada a poc més de 500 Km de Barcelona, que dedica aquest museu a un dels seus fills il·lustres: Jean François Champollion, qui va dur a terme el desxiframent de l’escriptura jeroglífica.\nL’escriptura jeroglífica es va desenvolupar a l’antic Egipte més de 3.000 anys abans de Crist. Segles després, ja abandonat el seu ús, els clàssics (grecs i romans) sospitaven que era un sistema d’escriptura, però en desconeixien el significat.\nDes de ben antic forces estudiosos van especular sobre el seu significat però fins el segle XIX de la nostra era no es va arribar a descobrir-lo. Un dels que més s’hi van acostar va ser l’anglès Thomas Young, físic que va treballar en el camp de l’òptica i la teoria de la naturalesa de la llum, interessat també pel camp de la lingüística, que va sospitar que l’escriptura jeroglífica era una barreja de signes ideogràfics i fonètics, però no va arribar a completar el seu desxiframent.\nVa ser Champollion qui va produir el desxiframent recolzant-se en el seu profund coneixement de els llengües d’Egipte i en el contingut de la pedra Rosetta, descoberta el 1799, i actualment conservada al Museu Britànic. La pedra Rosetta conté un mateix text escrit en 3 versions: jeroglífica, demòtica i grega. L’escriptura demòtica és una versió cursiva de l’escriptura jeroglífica. Champollion va iniciar els seus treballs de ben jove, l’any 1807 amb tan sols 17 anys i va assolir el desxiframent 15 anys més tard, el 1822, després de constatar que els noms estrangers eren escrits amb signes fonètics, i, en el cas de noms de deus i faraons, encerclats en cartutxos, i d’estudiar amb profunditat una munió de textos i inscripcions.\nLa visita al museu és una excel·lent oportunitat per, a més d’acostar-nos a la figura de Champollion, familiaritzar-nos amb la història dels sistemes d’escriptura, ja que el museu permet fer un passeig per sistemes d’escriptura diferents, exposant-nos com diferents comunitats van resoldre de forma diferent, d’acord amb els seus condicionants, la problemàtica de la comunicació.\nEl museu disposa una col·lecció important d’objectes classificats per àmbits que ens permetran transportar-nos a diferents espais i moments de la història de l’escriptura, des d’un llibre dels morts egipci, una tauleta d’escriptura pre-cuneiforme, un manuscrit en pergamí (bíblia de Paris) de 1230 o un escriptori portàtil del segle XVII.\nA l’exterior del museu, la deliciosa Plaça de les Escriptures, obra de Joseph Kosuth, que ha disposat al peu de la casa natal de Champollion una immensa llosa de granit negre (11 x 8 m), que reprodueix fidelment la pedra Rosetta, en un context que us seduirà i transportarà als moments en què va nàixer l’escriptura, aquesta gran invenció, que va facilitar la transmissió del coneixement i la comunicació\nCentraletes automàtiques de telèfon\nNanotecnologia i empoderament energètic d’Internet de les Coses


Amputen diversos dits a Ainhoa Arteta després de patir un infart Amputen diversos dits a Ainhoa Arteta després de patir un infart – El Món\nAmputen diversos dits a Ainhoa Arteta després de patir un infart\nLa soprano hauria patit una aturada cardíaca molt llarga, el que hauria causat necrosi en alguns dits\nAinhoa Arteta, a 'Masterchef' - TVE\nJennifer Navarro 10/09/2021 3:02 pm\nMales notícies per a Ainhoa Arteta. Els metges han hagut d’amputar diversos dits a la soprano, que hauria patit un infart a finals del mes d’agost. La notícia no s’hauria filtrat a la premsa fins ara, que la revista Semana assegura en exclusiva que el seu estat de salut és delicat. Arteta hauria patit una aturada cardíaca de tanta duració que alguns dels seus dits s’haurien acabat necrosant. Els metges els haurien hagut d’amputar d’urgència, segons informa la revista.\nAquest no és l’únic problema de salut que ha patit la cantant en els últims mesos. Recordem que aquest estiu va haver de ser ingressada d’urgència per una infecció al ronyó que va derivar en sèpsia. Li van donar l’alta el 25 d’agost, des de quan es troba a Bilbao recuperant-se de l’ensurt. La seva salut s’ha vist molt debilitada des que es contagiés de coronavirus, el que va afectar-la tant fins al punt de necessitar traslladar-se per l’aeroport en cadira de rodes per no quedar esgotada del tot.\nAinhoa Arteta, en un reportatge d’Europa Press\nTot això pel que fa a la salut, però a aquesta situació se li han de sumar els problemes personals amb el marit que han derivat en una separació. Fa només un parell de dies es filtrava a la premsa que la parella ha decidit divorciar-se només dos anys després de la boda, el que suposa la quarta separació de la soprano. Ara se centra en recuperar-se de tot plegat, encara que ella encara no s’ha pronunciat sobre l’infart, la pèrdua dels dits i ni tan sols del divorci. Sempre ha estat molt discreta respecte a la seva vida personal, però és d’esperar que digui alguna cosa ara que aquesta situació s’ha filtrat a la premsa. Un silenci que no ha impedit que els seguidors comencin a omplir els seus perfils de la xarxa de missatges d’ànims i bons desitjos.


Cerca: Nutrició al camp MATERIA\nPortal de la FAO (Organització de les Nacions Unides per l'Agricultura i l'Alimentació) que col·labora en l'objectiu de garantir la seguretat alimentària per a tothom i assegurar que les persones tinguin accés regular a aliments de bona qualitat que els permetin portar una vida activa i saludable. Proporciona accés a documents programàtics bàsics.\nDietètica, Agricultura, Alimentació, Nutrició, Drets humans\nPortal de la Facultat de Ciències de la Universidad Nacional de Educación a Distancia (UNED) que proporciona informació sobre diversos temes relacionats amb l'alimentació, la nutrició i la dietètica. Dirigit a usuaris interessats en la prevenció i tractament de malalties amb base nutricional. És molt correcte i presenta recursos de la temàtica relacionats amb embarassos, lactància, infància, adolescència, tercera edat, càncer, malalties cardiovasculars, diabetis i esport. També conté una selecció d'enllaços.\nDietètica, Alimentació, Salut, Nutrició


Perfilada la plantilla del Femení A - ceeuropa.cat\n13 Juny 2018\tRedacció\nClara Clemente, una de les jugadores renovades Arxiu CE Europa (Fran Capell)\nA les renovacions ja anunciades de les tres capitanes, Kaky, Andrea Porta i Pili Porta, cal afegir la continuïtat una temporada més de les següents jugadores: Ari, Moyano, Zaira, Carla, Laia Castilla, Eybis, Júlia, Granados, Anna Sitjà, Sònia, Clara i Nany. A més, s’han tancat ja quatre noves incorporacions, que són la defensa Joanna Vega (Levante Las Planas), la migcampista Ariadna Lara (Sant Gabriel) i les davanteres Maria Farreras (Pallejà) i Naira López (Sant Gabriel).\nEl club no dona per tancat ni el capítol de renovacions ni el de noves incorporacions. Pel que fa al cos tècnic, el nou entrenador Toni Camacho ha completat el seu staff amb Albert Buza, com a segon entrenador, i Xavi Martínez com a preparador físic. Els entrenaments s’iniciaran el dilluns 6 d’agost i el plat fort de la pretemporada serà la segona edició del Trofeu Vila de Gràcia, que es jugarà a mitjans d’agost en una data i davant un rival encara per determinar.


"Les noves generacions són el nostre futur i, per tant, són també el futur de les Quinquennals" | Ajuntament d'Alcanar\nInici Ajuntament Comunicació i premsa Notícies "Les noves generacions són el nostre futur i, per tant, són també el futur de les Quinquennals"\nEl pregoner de les Festes Quinquennals 2019 és el canareu Xavier Forcadell, de 38 anys. El deveu recordar d'adolescent, quan passava les tardes a la biblioteca envoltat de llibres fins que es feia l'hora d'anar a classe de bàdminton al poliesportiu, o de més menut encara, quan feia d'escolanet a missa. A dia d'avui la seua trajectòria acadèmica i professional, en l'àmbit del dret i la gestió pública, no ha parat d'ascendir. Doctor en dret públic, professor associat a la Universitat Rovira i Virgili (URV), funcionari de carrera i coordinador de la Diputació de Barcelona són algunes de les fites que ha assolit en els darrers anys. Sempre disposat a col•laborar amb l'Ajuntament d'Alcanar, en aquest número de Viure Alcanar hem volgut conversar amb ell.\n- Què suposa per a vostè ser el pregoner de les Festes Quinquennals d'Alcanar 2019?\nÉs un immens honor, la veritat. El pregó és un element molt simbòlic, carregat de litúrgia, ja que en el fons traspua un reconeixement, en el qual tu no et veus mai mèrits suficients, però alhora te’ls reconeixen. I això, que passe a casa teua, al teu poble, és encara més gratificant. Fer-ho a més en any de Quinquennals és ja el màxim a què pots aspirar. Per tant, és una felicitat completa, però justament per tot això, i en la mesura que ets d’aquí i ho has viscut sempre i saps el que representa, ets molt conscient de la responsabilitat que tens. Per això procuraré estar a l’alçada d’un repte d’aquestes dimensions.\n- Com recorda les Festes Quinquennals de xicotet?\nLes recordo ple de nostàlgia. Tinc records amb els meus pares i germà, lògicament. En tinc agafat de la mà de ma mare, que justament, com sabeu, es diu Remei, veient l’acte d’inici de les festes al pavelló vell i l’envelat adjacent, que s’hi instal•lava molt engalanat. Tinc records també amb amics a diferents carrers del municipi. I sobretot en tinc a la carretera Nova, el meu carrer des de sempre. Sento nostàlgia per moltes dones i homes que avui no hi són però que recordo molt, perquè formaven part de tot el meu món llavors. La veritat és que ho recordo com una cosa molt especial, tot el poble unit. Creients i no creients, practicants i escèptics..., però a l’hora de la veritat tothom colze a colze amb un fi comú que es descriu i es justifica en aquells precisos segons en què la Mare de Déu passarà per davant de casa... Emocionant, difícil de descriure.\n- I enguany com les viurà?\nÉs evident que d’una forma especial. Més carregat de maduresa, i sentint-te inevitablement una mica més implicat encara. Les viuré en família i amb amics. Amb unió, amb joia, explicant a tothom que puga les interioritats d’aquesta festa, i sobretot deixant testimoni als més joves, en aquest cas als meus nebots, l’Aleix i l’Andrea, perquè prenguen encara més consciència que tenim la responsabilitat canareva de continuar allò que els nostres avantpassats varen iniciar. Les noves generacions són el nostre futur i, per tant, són també el futur de les Quinquennals. Els nostres infants i joves no en tenen prou consciència ara, de la importància col•lectiva i del que representen aquestes festes, com no la teníem nosaltres a la seua edat, però algun dia parlaran d’aquesta festa amb orgull, en seran els nostres ambaixadors arreu, com avui ho fem nosaltres.\nAl pregó parlaré de tot això, de què signifiquen i representen aquestes festes per a la nostra col•lectivitat, i de com des de la transversalitat religiosa, però també social, també cultural, també lúdica, etc., el nostre poble posa el millor de si mateix. És l’esperit canareu de les Quinquennals, esperit que ens fa imbatibles i que ens caldria traure més sovint entre Quinquennals. És un esperit que manifesta unitat, discrepància, però amb acords finals, treball conjunt, metes compartides, orgull manifest, amor al que es fa, sensació i realitat de fer les coses ben fetes... En definitiva, en Quinquennals Alcanar es posa davant del mirall i mostra la seua millor imatge. I Alcanar s’agrada, i s’ho creu, perquè és veritat i és objectiu. I això ho hem de saber aprofitar i explotar més cada dia de l’any.\n- Com compagina la vida a Barcelona amb la d'Alcanar? Enyora el poble?\nEnyoro molt Alcanar, la seua gent i les seues coses, sempre que estic fora. Quan vivia a Tarragona em passava, ara a Barcelona també. Però afortunadament he trobat un equilibri vital, perquè hi torno tots els caps de setmana. Hi tinc la família, els amics. M’agrada el paisatge, el poble, les seues coses, i també l’agricultura, que m’obliga a estar-hi més a sobre. Els caps de setmana, quan ens ajuntem tota la família, anant amb mon pare per les finques, passejant amb la Marta per les Cases, xarrant amb amics i coneguts, fan que aquí trobe la desconnexió que necessito davant unes obligacions laborals diàries que certament són complexes.\n- Precisament la seua tesi doctoral reivindica el rol dels governs locals per a assolir una Catalunya més plena. En què es basa?\nCatalunya és una nació de base municipalista, que s’articula amb un sistema de xarxa constituït per municipis i ciutats. No es pot entendre aquest país sense la força local, sense el pols municipal, sense aquesta xarxa institucional que es retroalimenta. I això és una constant històrica, des del segle IX-X amb les vegueries, amb la Catalunya medieval, el 1714 amb la caiguda del Consell de Cent de Barcelona, amb la Mancomunitat de Catalunya de la mà del president Prat de la Riba, que fa renàixer Catalunya des de la base local, la Generalitat republicana i la divisió comarcal de Pau Vila –i Rovira i Virgili–, el restabliment de la Generalitat i la presidència del Molt Honorable Josep Tarradellas també a la Diputació de Barcelona, i els darrers 40 anys d’ajuntaments democràtics. No s’entendria Catalunya sense aquesta força del món local, malgrat que no sempre s’haja reconegut del tot. Però aquest món local avui necessita redefinir-se també per a poder desenvolupar el paper que li correspon a la Catalunya del segle XXI. Vol dir que necessita racionalitzar les seues estructures, millorar i ordenar el seu règim prestacional i competencial, el seu sistema de finançament, apostar per una innovació i modernitat institucional constant, i, sobretot, creure d’una forma inequívoca en l’equilibri territorial. Si el territori es despobla, si la gent no té oportunitats a qualsevol punt del país, el sistema entrarà en crisi, com s’està evidenciant.\n- Vostè ha de voltar molt pel territori per a fer pedagogia sobre la seua tesi. Se sent un ambaixador d'Alcanar?\nUna mica sí. La gent que em coneix sap que al llarg de l’any és habitual fer-hi venir gent que conec, a qui els he parlat molt d’aquest territori i del nostre poble. Per tant, al llarg de l’any en parlo cada dia com qui diu, però, quan puc, és habitual portar-hi gent a buscar mandarines o taronges a les planes, a visitar el Remei i el poble, a dinar a les Cases, etc. Ah!, i per cert, no només tots repeteixen, sinó que, amb el temps, porten més gent. I sobretot, quan ens retrobem, el primer que em diuen és que mai han menjat unes taronges com aquestes, o que enlloc es menja com a les Cases. Des de fora ens admiren i lloen molt més del que nosaltres ens pensem. I això és molt positiu.


L'agent de Dembélé complica la renovació amb el Barça\nLa renovació de Dembélé està estancada per la pretensió del seu representant\nRedacció Esports | dijous, 2 de desembre del 2021, a les 17.54\nLa renovació d’Ousmane Dembélé està encallada des de fa setmanes, tal com ha reconegut el propi president Joan Laporta. El jugador acaba contracte el 30 de juny del 2022, i diversos mitjans apunten que el principal problema és la pressió del seu representant i equip d’agents perquè no renovi. Aquestes en són les raons principals.\nLa renovació de Dembélé, una qüestió de diners\nLa petició principal de Moussa Sissoko, l’agent de Dembélé, és que el Barça augmenti el salari del francès. La raó és que, segons Albert Masnou, del diari ‘Sport‘, el francès cobra al Barça uns 10 milions d’euros, i els seus representants s’enduen un 5 % de comissió d’aquest sou. Per tant, anualment guanyen 500.000 euros amb l’extrem blaugrana. Una xifra molt inferior a la que s’enduen altres agents. És per això que si l’oferta blaugrana fos més elevada, el percentatge de comissió seria més alt.\nL’agent del futbolista considera que Dembélé podria cobrar molt més en altres clubs com el Manchester United, el Newcastle o el PSG. Quedar-se al Barça, a més, implicaria que el jugador tampoc no cobraria una prima de fitxatge i, per tant, menys comissió per a ell i el seu equip de representants.\nLa qüestió ve de lluny. Quan el davanter va ser traspassat del Borussia de Dortmund al Barça, per uns 135 milions d’euros, els agents no haurien cobrat cap comissió degut al preu final de la venda i a l’alt salari del jugador. És per això que ara voldrien compensar.\nSi finalment Dembélé es converteix en un agent lliure aquest estiu, tant el jugador com els agents podrien cobrar una sucosa prima de fitxatge de qualsevol equip que el volgués incorporar.\nEl cas de Haaland i els seus agents\nEls agents de Dembélé prenen d’exemple altres jugadors que aquest estiu quedaran lliures, com Mbappé o altres que podrien canviar de club tot i tenir contracte, com Haaland. En aquest cas, el jugador passarà a tenir, a partir de l’estiu, una clàusula de 75 milions d’euros per poder fitxar per qualsevol club europeu. A aquest preu, s’hi hauria de sumar la comissió del representant Mino Raiola i també una comissió per al seu pare. Raiola demana 40 milions i el pare de Haaland 20 milions més.\nEls representants de Dembélé consideren que el seu jugador està al nivell dels grans cracs mundials, i que és candidat a guanyar la Pilota d’Or. És per això que confien a poder cobrar una generosa comissió que el Barça ni pot ni vol pagar.\nEl president del Barça, conservador en la renovació de l’extrem francès


Els micropobles catalans demanen un finançament propi per continuar existint | ALBERT VILAR | Girona | El Punt Avui\nEls micropobles catalans demanen un finançament propi per continuar existint Els micropobles catalans demanen un finançament propi per continuar existint Els micropobles catalans demanen un finançament propi per continuar existint Els micropobles catalans demanen un finançament propi per continuar existint + Els micropobles catalans demanen un finançament propi per continuar existint E-mail\nVista general del nucli urbà de Colomers, al Baix Empordà./ A.V.\nVista aèria d'Ordis, a l'Alt Empordà. AJUNTAMENT D'ORDIS.\nEls micropobles catalans demanen un finançament propi per continuar existint Els micropobles catalans demanen un finançament propi per continuar existint Els micropobles catalans demanen un finançament propi per continuar existint Els micropobles catalans demanen un finançament propi per continuar existint Els micropobles catalans demanen un finançament propi per continuar existint E-mail\nPer a la fixació de la renda mínima municipal, el redactor de l'estudi, l'economista Ramon Morell, planteja dues categories de municipis segons la població, deixant obert si ho ha d'assumir la Generalitat o l'Estat espanyol. Així, fins a 250 habitants fixa una renda de 150.000 euros, i de 251 a 500, de 250.000, que s'actualitzaria anualment. En aquesta línia, també defensa un capítol específic dins el fons de cooperació local.\nL'altra gran demanda de millora és què les subvencions del Pla Únic d'Obres i Serveis de Catalunya, dedicades al finançament d'obra pública, haurien de ser del 100% del cost del projecte. I també es proposa que es creï una línia de crèdits amb uns interessos molt tous; que l'impost de béns immobles tingui en compte l'ús de la finca; que es faciliti la mobilitat de la gent gran; que es disposi de línies especials per acabar amb les insuficiències dels serveis urbanístics bàsics, i que s'inverteixi en depuradores.\nPer tirar endavant la proposta, presentada a finals de gener, Morell creu que s'han d'obrir dues línies de treball. D'una banda, amb les dues grans entitats municipalistes. Per ara, però, l'entitat no hi ha pogut parlar. «Esperem poder ser complementaris; no volem suplir-los. Nosaltres no prestem serveis», va dir el president de l'entitat, Toni Lloret. I, de l'altra, cal crear una comissió mixta amb la Generalitat. Lloret va explicar que insisteixen a poder presentar l'estudi al conseller d'Economia i Finances, Antoni Castells. Finalment, també es vol presentar al Senat, segons va explicar el president de l'associació. L'entitat ja ha aconseguit fer algun pas endavant, com ara el conveni amb el Departament de Justícia en què es fixa el seguiment de les persones que fan serveis a la comunitat. Al març, tenen una trobada amb la Societat general d'Autors i Editors (SGAE) per tractar els drets dels artistes.\nEl president està convençut que l'estudi pot ser una bona eina per incrementar el nombre de pobles associats i, al mateix temps, per poder tenir més força de cara a poder solucionar els seus problemes, quasi endèmics. L'entitat aplega uns 60 pobles.\nELS 78 PENDENTS\nSanta Llogaia d'À.\nLa Tallada d'E.\nSant Aniol de F.\nColomers i Boadella, d'origen\nColomers (Baix Empordà) i Boadella i les Escales (Alt Empordà) van ser els dos municipis gironins que van participar en la creació de l'Associació de Micropobles de Catalunya (AMC), ara fa dos anys amb l'objectiu de tenir un interlocutor directe amb les administracions supramunicipals, sense quedar amagats darrere les ciutats o poblacions amb un índex demogràfic elevat. En aquest temps, vuit municipis gironins més s'han integrat a l'entitat. es tracte dels termes de Vallfogona, Sant Mori, Ordis, Vilamaniscle, Pedret i Marzà, Brunyola, Cantallops i Riumors. I es confia que amb el temps, l'entitat vagi incorporant els 78 pobles gironins que tenen menys de 500 habitants. La majoria d'aquests pobles amb poca població es troben a la comarca de l'Alt Empordà, on n'hi ha actualment 29. Darrere seu es troba el baix Empordà, amb 17; Ripollès, amb 11; la Garrotxa, amb 8, el Gironès i la Cerdanya gironina, amb 6 cadascun, el Pla de l'estany, amb 4, la selva, amb 3, i els municipis osonencs d'Espinelves i Vidrà. Actualment, la millor presència gironina prové de pobles de l'Alt Empordà, amb 7. Les comarques del Baix Empordà, el Ripollès i la Selva, en tenen un. La resta de comarques gironines no tenen, per ara, cap municipi integrat en l'entitat de municipis petits.\nSous dels alcaldes\nEl director general d'Administració Local de la Generalitat, Carles Bassaganya, creu que algunes de les reclamacions estructurals proposades, com el 100% del Pla Únic d'Obres i Serveis, «no són possibles». Tot i això, Bassaganya recorda les accions de la Generalitat per mirar d'arribar fins al 95% de l'ajut. A més, el director general va recordar la compensació econòmica per als alcaldes de pobles de menys de 2.000 habitants que es va començar a aplicar l'any passat. Alguns alcaldes que cobren la remuneració, que va dels 861 als 1.458 euros mensuals, les utilitzen per pagar la dedicació de tot el consistori, i altres, per cobrir petites despeses que sorgeixin en la tasca municipal diària.\nL'escola, el primer pas\nEl gran problema que tenen els ajuntaments petits, arran de la burocratització existent, és la dedicació voluntària dels polítics, i també les poques hores de serveis tècnics. Molts dels polítics i tècnics, però, són conscients que la vida d'un poble comença per la bas, per l'escola. Per això, molts han apostat els darrers anys per tirar endavant una llar d'infants, que fa que les famílies es quedin al municipi. Són de recent creació les llars de Parlavà i Ullastret. A part, un altre problema d'aquests pobles és el manteniment i millora dels serveis urbanístics bàsics, com ara l'aigua, el clavegueram i l'enllumenat, i la impossibilitat d'assumir-ne d'altres, com poden ser la seguretat i la sanitat.\nMolt de territori, però molt poca població\n«El problema és que es legisla des de la ciutat i pensant en la ciutat»\nEl Punt. Comarques Gironines 28-02-2010, Pàgina 10


¿Viuran més de lloguer les noves generacions? - Api.cat\nHome Api\t¿Viuran més de lloguer les noves generacions?\nby Anna Gaya August 6, 2016 0 comment\nLes noves generacions tenen altres formes de consum; des dels mitjans de transport col·laboratius, passant per la contractació i consum de tot tipus de serveis online, fins a la forma de viatjar, etc. D’alguna manera, els joves tendeixen a pagar per l’ús puntual d’un bé o un servei, més que comprar-lo.\nAquest canvi generacional en els hàbits i formes de consum és d’esperar que també influeixi en el sector immobiliari. Significa això que els joves no compraran habitatges i optaran per viure de lloguer?\nLes noves generacions i el lloguer\nSegons l’empresa Alquiler Seguro, que ha realitzat una enquesta a 900 famílies espanyoles, el 47,3% dels espanyols es veu vivint de lloguer dins d’una dècada.\nI això ho atribueixen al que anomenen “generació no crèdit”, també coneguts com a “generació perduda”. Bàsicament es refereix als nascuts entre els ’80 i els ’90, joves que han sofert el pitjor impacte de la crisi en plena etapa formativa i/o laboral. Per tant, una generació que no té estabilitat laboral ni capacitat d’estalvi com per poder plantejar-se la compra d’un habitatge. Per aquest motiu opten més aviat per buscar cases de lloguer a Barcelona, per exemple.\nEs calcula que a Espanya hi ha 11 milions de persones entre 20 i 39 anys que formen part de la “generació no crèdit”, cinc milions dels quals, encara viuen amb els seus pares i 2,5 milions no tenen ocupació.\nEls resultats d’aquesta enquesta mostren que, a Espanya, més del 75% de les persones viuen actualment en règim de propietat, però que en els pròxims 10 anys només el 49,4% pensa que seguirà sent propietari. Els altres, es veuen vivint de lloguer.\nDels enquestats que ja viuen de lloguer: el 50,6% afirma que ho fa “perquè no pot comprar”, el 32,5% per la “flexibilitat” que ofereix aquest règim i l’11,9% per motius “laborals o d’estudi”.\nEn aquest context, i si la realitat socioeconòmica del país no canvia molt, és possible que el lloguer amb opció a compra sigui una fórmula que vagi guanyant adeptes.\nEstàs d’acord amb l’enfocament d’aquesta enquesta? Creus que els joves preferiran viure de lloguer que comprar-se un habitatge?\nTendals vela: ombra i disseny per a la teva terrassa o jardí\nDecoració africana: naturalesa i exotisme en la teva...\nAjudes al lloguer a Catalunya\nRadiografia del sector immobiliari: el què millora i...\nPatrocini esportiu a les immobiliàries\n5 frases que no has de dir si...


Un estudi analitza la incidència del cicle econòmic en la incapacitat temporal\nEl professor de la Universitat de València José María Peiró ha dirigit, per encàrrec de Umivale, un estudi en el qual analitza la incidència del cicle econòmic en la taxa d’incapacitat temporal (IT). Col·loquialment coneguda com a absentisme laboral per motius de salut, la IT ha anat augmentat considerablement a Espanya, a mesura que l’economia es va anar recuperant durant el període 2014-2019.\nL’informe porta per títol “Els canvis en la taxa d’incapacitat temporal abans, durant i després de la crisi econòmica”. Junt al professor Peiró, membre de l’Institut d’Investigació en Psicologia dels Recursos Humans, del Desenvolupament Organitzacional i de la Qualitat de Vida Laboral de la Universitat de València (IDOCAL) han participat en l’estudi els investigadors Tobias Hauth i Juan M. Mesa.\nMentre en 2013 es perdia el 2,70% del temps de treball dels empleats espanyols a causa d’una baixa per malaltia o accident, aquest indicador va anar augmentant gradualment fins al 4,12% en 2019. Aquest increment, afirma l’informe, suposa un elevat cost tant per al sistema públic de salut com per a les empreses, estimat en uns 42.530 milions d’euros durant l’any 2019, equivalent al 3,42% del PIB del mateix any, i això representa un llast per a la competitivitat de l’economia espanyola. Per als investigadors, “la dada que de mitjana aqueix any 787.747 empleats espanyols no van acudir al treball tots els dies de l’any per IT visualitza fins i tot més la magnitud del fenomen”.\nL’objectiu principal de la investigació explica el professor Peiró, “és il·luminar les possibles raons d’aqueix augment de la IT, concurrent amb l’eixida de la crisi econòmica a Espanya i explorar les vies de millora a través de la consideració dels punts de vista de diferents actors rellevants i grups d’interés. A més de contribuir a l’enteniment de les diferents interpretacions i posicions sobre aquest fenomen d’aqueixos diferents grups i a la comunicació constructiva i fructífera entre ells”. Per a dur a terme el treball, els investigadors van convidar a 79 participants de diferents col·lectius: empreses, advocats i mútues, organismes públics (Agència Valenciana de Salut, Inspecció de Treball, INSS, INVASSAT i Jutjats socials), així com membres de les organitzacions sindicals. Els assistents van ser agrupats en onze taules redones, o focus group, que van abordar les diverses temàtiques del problema amb una metodologia de discussió semiestructurada. Posteriorment es van analitzar les intervencions mitjançant un programa d’anàlisi de dades per als elements quantitatius i a més es va realitzar una anàlisi qualitativa de les aportacions.\nLa IT és una situació laboral que està prevista quan un treballador està impedit per a treballar per malaltia o accident i rebent assistència sanitària. Diversos participants assenyalen que no tota situació amb alteració de la salut comporta necessàriament una IT. En el procés de decisió s’ha de prendre en consideració les condicions i característiques del treball a exercir juntament amb la condició de la persona. És important assenyalar, recorda l’informe, que la IT sol comportar una prestació de la Seguretat Social, amb la finalitat d’alleujar el minvament salarial que puga significar una baixa per a un treballador. Els informants en analitzar aquest fenomen han considerat tant l’ús adequat de la mateixa com l’abús que es produeix quan un treballador es troba en situació de IT sense que concórreguen els criteris sanitaris i legals d’aquesta.\nSobre l’anàlisi quantitativa de les dades de contribucions realitzades segons les temàtiques, l’informe destaca que els tres mecanismes explicatius de l’increment de la IT més referits entre quasi tots els col·lectius han resultat: la inseguretat de l’ocupació, la deterioració en les condicions laborals i els canvis legislatius.\nEn l’anàlisi qualitativa, els investigadors constaten que durant les reunions de grup els participants van plantejar un ampli ventall d’interpretacions i explicacions causals sobre l’evolució de la taxa de IT. L’anàlisi comença per distingir les dues fases principals del cicle econòmic, la recessió (aproximadament entre 2008 i finals de 2013) i la subseqüent expansió (des de finals de 2013 fins a 2018). Per la fase de la recessió els participants van proporcionar dos mecanismes fonamentals per a explicar la reducció dels nivells de IT. Primer, destaquen que els criteris a l’hora d’aplicar acomiadaments col·lectius eren, entre altres, els nivells de compromís i absentisme dels treballadors. Amb l’acomiadament de treballadors amb nivells elevats d’absentisme, possiblement les empreses es van quedar amb plantilles amb menors taxes d’absentisme. Els mateixos acomiadaments van empitjorar la situació en el mercat laboral, generant una inseguretat d’ocupació que, segons els informants, va fer que els treballadors anaren més reticents a sol·licitar baixes. Sent la resta de condicions les mateixes, una població treballadora que gaudeix de millor salut, amb més compromís i que a més està reticent a sol·licitar baixes per la situació difícil del mercat laboral pot haver produït la baixada de la IT en la primera fase de la crisi econòmica.\nNo obstant això, segons assenyala l’informe, per a explicar la subseqüent pujada de la IT eixint de la crisi durant els anys d’expansió, els informants van obrir un ventall més ampli de possibles explicacions. Segons indiquen, en aquesta fase les empreses van tornar a contractar més treballadors amb dos efectes principals en la IT: primer, va augmentar la percepció de seguretat en l’ocupació que va fer que els treballadors ja no foren tan reticents a sol·licitar baixes i segon, probablement es van incorporar en major mesura en la població treballadora emprats amb possibles problemes de salut o amb una tendència cap a majors taxes d’absentisme. A més, com a mesura d’ajust a la crisi i facilitat en part per la reforma laboral del 2012, els participants van destacar que les empreses gradualment van reduir la qualitat de les condicions laborals durant la fase d’expansió, amb conseqüències adverses per a la salut dels treballadors. Això, expliquen els investigadors “ha anat generant una percepció d’injustícia i desequilibri entre els empleats, que alguns pogueren haver intentat reequilibrar a través d’una IT. Finalment, també els canvis en el sistema públic de salut com els nous parts de confirmació (2014) i la reducció de recursos per al sistema provocat per la contenció de la despesa, poden haver contribuït a l’augment de la IT”.


El Barça de la Tati (Joan Maria Pou)\nEl Barça formava part de la identitat de la Tati des de sempre. Quan explicava a la gent que era sòcia des del dia que va néixer se li dibuixava un somriure de satisfacció a la cara, i als ulls només hi havia orgull. El Barça era, sobretot, el seu pare. El Barça era aquell espai seu i de l'Emili. Anaven xino-xano al camp mentre xerraven de la vida. Primer converses entre un adult i una nena, més endavant entre el pare i l'adolescent que ho qüestionava tot i finalment d'adult a adult. Moltes vegades, després d'un partit, la Tati estava molta més estona explicant les converses amb son pare que no pas comentant què li havia semblat el joc. De fet, només estava pendent al cent per cent del camp quan el futbol era bonic (el Barça de Guardiola la fascinava) o quan el partit era molt important. En la resta de casos es passava moltes estones observant el comportament dels seus veïns de lateral segona graderia, admirada per com un partit de futbol podia ser un laboratori perfecte per entendre la condició humana. La Tati va ser a les finals de París i Roma. Amb qui? Amb son pare, per descomptat. De tant en tant recordava com va patir a Saint-Denis, quan el Barça perdia per culpa del gol de Campbell i l'Emili no parava de repetir, abatut, que no podia ser, que no podia ser, que no podia ser. I després l'explosió d'alegria amb el gol d'Eto'o, que ella sabia que jo narraria d'una manera singular, i el deliri col·lectiu amb el gol de Belletti. El seu pare va perdre els papers i ella no podia parar de cridar.\nEl 28 d'abril del 2010 l'Inter de Milà de Mourinho va eliminar el Barça de Guardiola de la Lliga de Campions. Amb aquella derrota s'esvaïa el somni de guanyar la Champions al Bernabéu i triomfava la mesquinesa. Era aquella època en què semblava que el Barça no podia perdre i el xoc de l'eliminació va ser brutal. Quan vaig arribar a casa després de la transmissió, la Tati plorava molt. Em vaig espantar però de seguida em va dir: "Estic tan contenta d'estar tan trista per un partit de futbol! Vol dir que el càncer ja m'està deixant espai per recuperar la normalitat". Quina delícia de frase, vaig pensar. I els dos vam plorar una estona més per un puto partit de futbol. Aleshores el càncer encara era curable.\nLa Tati i jo ens vam conèixer al Gol Nord del Camp Nou (a Barça TV), vam recollir junts la insígnia de plata del club i vam compartir un grapat de partits fora de casa. S'asseia al meu costat, obria de bat a bat aquells ulls verds que miraven amb avidesa i mentre jo narrava tenia un foli i un bolígraf a prop per fer-me observacions de tot tipus. A vegades intentava fer-me riure amb algun comentari enginyós. Era la meva crítica més contundent. Quan li agradava una narració em sentia l'amo del món. Quan em deia que aquell dia no havia estat gaire fi, l'escoltava una mica decebut i gairebé sempre acabava pensant que tenia raó. A la Tati li agradaven les narracions diferents. Que cantés. Que celebrés els gols fent alguna cosa especial. Fa unes setmanes em va dir: "Ara fa temps que no cantes, que no expliques un gol d'aquella manera teva". Si el Barça de Gerardo Martino me'n dóna l'oportunitat, potser ha arribat el moment de tornar a cantar.


Pisos - Les corts - MasiFill Patrimonia\nTotes les poblacions barcelona barruera bellaterra estavar hospitalet de llobregat (l') sabadell teia vallromanes\nTotes les zones born - santa caterina camp d'en grassot centro eixample dreta eixample esquerra el clot el poblenou el raval fort pienc horta la sagrada família la sagrera les corts les roquetes sant gervasi – galvany sant gervasi – la bonanova vallcarca vila de gràcia\nPisos – Les corts\nTRAVESSERA DE LES CORTS 282,08029 BARCELONA, ESPAÑA\nPreciós pis molt tranquil e integrament reformat.\nAl 2003 es va reparar íntegrament la patologia que tènia la finca.\nTot demostrable amb informes, ben documentat i segellat per l’arquitecte.\nITE passada i certificat d’aptitud.\nOrientat a Mar i amb Sol de mati fins al migdia. Exterior amb terrassa en una 1a planta.\nReforma amb materials de primera qualitat.\nConsta de tres habitacions, dos dobles i una individual, un bany complet amb dutxa i mampara i ventilat amb finestra.\nCuina d’alta gamma equipada amb forn, microones, nevera, placa vitroceràmica, campana extractora i rentaplats, tot integrat.\nPortes lacades massisses. Parquet AC 5 laminat d’alta qualitat. Aire condicionat amb bomba de fred i calor per conductes. Carpinteria d’alumini i persianes noves amb motorització en el saló amb comandament a distància.\nInstal·lació elèctrica, aigua i gas noves. Escalfador Junker.\nTerrassa de 5,3 m². Galeria amb zona d’aigües interior a celobert. Videoporter, ascensor i finca en bon estat de conservació.\nSituat en zona residencial de les Corts amb multitud de serveis, establiments d’oci, restauració i centres comercials. A dos carrers del centre comercial de L´Illa Diagonal.\nEl producte està promocionat per MAS I FILL PATRIMONIA, que gestiona immobles des de 1932\nPersona de contacte: Xavier Gales 650 239 656\nZip/Codi Postal: 08029\nBarri: les corts\nUpdated on Octubre 17, 2021 at 12:33 am\nCodi de propietat: 4899\nHola, estic interessat en [Pisos – Les corts]\n3 Habitacions • 1 bath • 75\nAparcamientos – Eixample esquerra\nEstudio – Camp d’en Grassot\n1 Habitacions • 1 bath • 41\nCasas – VALLROMANES\n6 Habitacions • 3 Banys • 789\nLocales – El Raval\nPisos – Les corts - TRAVESSERA DE LES CORTS 282,08029 BARCELONA, ESPAÑA\nAvís legal l © 2021 MASIFILL Patrimonia


/* */ /* */ Política de privacitat\nEmpresa 1 Columna\nUna mica d’història del nostre centre de Jardineria.\nvine a veure!\nEmpresa 2 Columna\nPer trobar tot el que busques!\nRespectant el medi ambient.\nProductes 1 Columna\nProductes 2 Columna\nServeis 1 Columna\nAssessorament i diagnòstic\nExteriorisme i jardins\nServeis 2 Columna\nTransport de plantes grans\nOrganització i lloguer de plantes.\nZona infantil, inflables, tubogans i gimcanes\nGaudeix i aprèn sobre animals de corral, tortugues...\nRefrigera`t i relaxa`t!\nMàquines de refrescos i cafés.\nEmpresa: VIVERS GARDEN MONER\nDir. Postal: Carretera Orriols, 15 -- 17130 L'Escala\nDades de contacte del delegat en protecció de dades:\nNo es disposa de Delegat.\n2. Descripció ampliada de la finalitat/és del tractament:\nTractarem les seves dades (per exemple: per a la Gestió administrativa, comptable i fiscal, però vostè haurà de posar la finalitat del seu tractament)\nLes dades personals proporcionades es conservaran mentre es mantingui la relació amb l'entitat i no se sol·liciti la seva supressió per l'interessat, seran conservats conforme als terminis legals establerts en matèria fiscal i comptable, prenent com a referència l'última comunicació.\nL'empresa NO prendrà decisions automatitzades, perfils o lògica aplicada a les seves dades.\nA causa que el tractament és necessari per a l'execució d'un contracte mercantil, en el qual vostè és part , es fa constar que el tipus de contracte que es tracta, és el citat contracte mercantil o la relació *precontractual.\nCom la comunicació de dades personals és un requisit legal o contractual i un requisit necessari per subscriure el citat contracte, s'informa a l'interessat que està obligat a facilitar les dades personals, i així mateix que les conseqüències de no fer-ho poden suposar la no prestació del servei sol·licitat.\n6. Durant el període de durada del tractament, VIVERS GARDEN MONER- no realitzarà cap cessió, excepte obligació legal, ni tampoc transferència alguna.\n• Dret a sol·licitar l'accés a les seves dades personals.\n• Dret a sol·licitar la seva rectificació o supressió.\n• Dret a sol·licitar la limitació del seu tractament.\n• Dret a oposar-se al tractament.\n• Dret a la portabilitat de les dades.\nQualsevol persona té dret a obtenir confirmació sobre si en l'Entitat estem tractant dades personals que els concerneixin, o no. Les persones interessades tenen dret a accedir a les seves dades personals, així com a sol·licitar la rectificació de les dades inexactes o, si escau, sol·licitar la seva supressió quan, entre altres motius, les dades ja no siguin necessaris per a les finalitats que van ser recollits.\nEn determinades circumstàncies, els interessats podran sol·licitar la limitació del tractament de les seves dades, en aquest cas únicament els conservarem per a l'exercici o la defensa de reclamacions. En determinades circumstàncies i per motius relacionats amb la seva situació particular, els interessats podran oposar-se al tractament de les seves dades. En aquest cas, l'entitat, deixarà de tractar les dades, salvo per motius legítims imperiosos, o l'exercici o la defensa de possibles reclamacions.\nEn compliment del previngut en l'article 21 de la Llei 34/2002 de serveis de la societat de la informació i comerç electrònic, si vostè no desitja rebre més informació sobre els nostres serveis, pot donar-se de baixa en la següent adreça de correu electrònic de l'entitat, indicant en l'assumpte "No enviar correus".\nLes dades personals que tractem en VIVERS GARDEN MONER procedeixen directament de vostè:\n• Codis o claus d'identificació\n• Adrecis postals o electròniques\nCopyright © 2022 Vivers i Garden Moner. Tots els drets reservats.


Per fi un tren que connecta el centre de Barcelona amb l’aeroport - Comunicatur\nInici | Transport | Per fi un tren que connecta el centre de Barcelona amb l’aeroport\nL’administració espera que el tren llançadora de l’aeroport de Barcelona pugui entrar en servei en 2018. El proper mes de setembre sortirà la licitació per a la seva construcció.\nPer fi tira endavant el projecte de connexió ferroviària entre el centre de la ciutat de Barcelona amb la T1 de l’aeroport. Una infraestructura fins ara mal connectada que s’acosta als 40 milions de passatgers anuals. El futur tren tindrà una freqüència de 15 minuts i unirà les estacions Clot-Aragó, Passeig de Gràcia i Sants amb la terminal de més trànsit del Prat. El trajecte serà d’entre 17 i 25 minuts.\nEls càlculs de demanda d’aquest tren estaria entre 7 i 9 milions d’usuaris l’any. Els cost de l’obra és d’uns 210 milions d’euros que els aportarà el Ministeri de Foment i l’operador privat que guanyi el concurs d’adjudicació del servei.\nEl Ministeri ja ha anunciat que està enllestint els passos previs a la publicació de la licitació. La Generalitat espera que la posada en marxa no superi els tres anys. El bitllet d’aquest servei de transports que utilitza la fórmula públic-privat serà d’uns 6 euros per trajecte.\nAquesta nova línia de tren se sumarà la connexió de metro de la L-9 entre Zona Universitària i la T1 que està previst que entri en servei el 2016.\nLes obres de l’Aeroport de Barcelona ampliaran la seva capacitat fins als 70 milions de passatgers\nPrimero fue en Italia, después en Hong Kong y también en Japón, la activación de alertas está generalizándose en lo… https://t.co/EZ9to8C56W14 hours ago


Un poc més a prop de la nova escola de primària. | Partit Popular de Sineu\nUn poc més a prop de la nova escola de primària.\nPublicat el 19 Desembre 2009 per ppsineu\nEls tràmits que permetran construir la nova Escola d’Educació Primària de Sineu es van reduint. La comissió de Patrimoni i Urbanisme del Consell de Mallorca ha aprovat la modificació de les NNSS que es van proposar per a poder dur a terme la construcció del centre escolar. Per part de l’Ajuntament, s’hauran d’aprovar les normes subsidiàries modificades abans del mes de maig del proper any.\nEs preveu que s’iniciï la construcció de la nova escola pública durant el primer trimestre de l’any 2010, degut a que aquest projecte és de primera necessitat, al millorar les instal·lacions educatives dels més joves del poble. S’invertiran més de quatre milions d’Euros en el projecte, que donarà cabuda a cinc centes places educatives pels al·lots i al·lotes sineuers. A més de qualificar els terrenys rústics on s’ha de construir el centre escolar com a urbanitzables, s’ha acordat la construcció d’una pantalla vegetal davant del centre escolar, per evitar l’impacte visual que pugui causar el mateix a la zona d’Es Cós, i en general a la panoràmica del nostre poble.\nCom vam proposar en el programa electoral de les passades eleccions municipals de l’any 2007, volem donar solucions a les mancances i necessitats del nostre municipi i els seus veïnats, i aquesta, n’és una passa més.


Per Que no hi veu, en Nofre?, fa dervers d'un any\nNo entenc com els hotelers no s´han pronunciat en contra. Els creuers són hotels flotants i una competència per a ells!\n"Els quatre de sempre" més uns quants més, com que no tenen res per empegallir se, surten a les fotos i fan manifestacions. Tot el contrari dels que voten a la ultradreta, que com que saben que és una cosa dolenta, ho fan d'amagat i no ho diuen a ningú.\nEls mateixos de sempre: lloguer turistic, carretera de campos, creuers, independencia i presos, Empero el que és important no és saber que volen sino a qui representen. A les darreres eleccions municipals i autonomiques els que defensaven els mateixos que aquests quatre, tragueren una miseria de vots. MES , podem, ERC,c baixaren en vots, i pel que fa al partidet del sr. Domene, me pens que no arribar a 1000. Per tant si hem de tenir en compte l'opinio dels ciutadans, aquest parell respresenten el que representen. Es a dir res de res.\nI l'aeroport? Demanam que es tanqui a la nit per poder dormir tranquils i que contribuesqui a la millora de l'entorn, en tots els sentits.


Carmayola Nomad mini Satin negre | Gadgets & Cuina\nAquesta Bossa porta-aliments Nomad Mini té un disseny modern amb paret rígida i un material exterior en acabat setinat de gran resistència, el que li dóna una imatge elegant. És perfecta per portar el menjar a la feina, no ocupa espai i et donarà un look molt sofisticat!\nLa seva cremallera de doble obertura facilita l'accés i el seu interior està recobert de material aïllant, metal·litzat i de fàcil neteja, que protegeix de possibles vessaments i taques per si vols portar-la en una motxilla o bossa. No obstant això, si prefereixes penjar de l'espatlla, té una cinta extensible molt còmoda. La seva nansa també et permetrà portar-la a la mà. És una bossa molt manejable!\nTambé conté dues butxaques interiors de reixeta per portar tovallons, coberts, o qualsevol cosa que puguis necessitar.\nEs recomana netejar amb un drap humit suau i sabó. Sobretot no introduir mai la bossa al rentaplats o la llavadora. Els tuppers es venen per separat.\nCarmayola Nomad mini Satin negre?


Avenços en gestió clínica: Decisió clínica compartida: les lliçons del Dr. Montori\nL'entrevista mèdica és un assumpte entre experts\nEl metge és un expert sobre els pros i contres de les opcions clíniques, mentre que el pacient és un expert sobre la seva pròpia manera de veure les coses. Si els dos actors es reconeixen l'experiència respectiva, llavors només han de cercar un entorn de conversa que sigui prou productiu com per generar una solució raonable entre l'evidència científica i els valors del pacient.\nTotes les persones estan capacitades per compartir decisions\nHi ha un corrent, afirma el Dr. Montori, que pensa que els candidats a la decisió clínica compartida són les persones de nivell socioeconòmic alt, però això és només un mite. Segons la seva experiència, l'actitud del metge és, moltes vegades, la clau per implicar, fins i tot indigents, a un procés que, si es fa bé, acabarà ajustant l'actuació mèdica a la manera com les persones viuen.\nLa decisió clínica compartida no és només per a patologies greus\nLa decisió clínica compartida hauria d'afectar a tota l'activitat mèdica, des de la preventiva (l'exemple de la idoneïtat de prendre estatines és un dels més coneguts, veure post de 4/10/13) a la terapèutica complexa o al final de vida. L'èxit rau només en una qüestió de saber crear el clima afavoridor i de desenvolupar els instruments de suport que siguin apropiats al tema tractat i a l'entorn específic.\nL'empatia i els materials de suport\nEl metge ha de ser empàtic per captar la manera diferent de viure la malaltia que té cada persona. L'empatia és, doncs, un element necessari, però no suficient, perquè a més cal saber ser eficaços, i per això existeixen molts materials, sobretot a la xarxa que, amb major o menor fortuna, informen a les persones sobre tota mena de patologies, però com que el procés de decisió clínica compartida va més enllà, els instruments informatius han de ser útils per donar suport al diàleg productiu entre els dos experts.\nSegons l'experiència de l'equip del Dr. Montori, de més de deu anys d'elaboració de materials de suport a la decisió clínica compartida, aquests instruments estan demostrant que implicar el pacient pot comportar un afegit de dos o tres minuts a la consulta "paternalista" estàndard. Algú pensarà que això pot ser com una nova burocràcia afegida al consultori, però no s'ho creguin: la decisió clínica compartida és el futur de la medicina.\nPer acabar, un exemple\nEl Dr. Montori explica al video un exemple d'una entrevista mèdica: "Mr Jones, li hem trobat el LDL colesterol a 101 mg/dL i segons les guies de pràctica clínica hauria de tenir-lo a 100. Per aquest motiu li prescriuré una medicina per abaixar-lo i ens veiem d'aquí a tres mesos per confirmar si el medicament li ha fet efecte". En aquesta circumstància, el pacient només pot contestar: "El que vostè digui, doctor, vostè és el que en sap". Llavors Mr Jones prendrà les pastilles i tornarà al metge al cap de tres mesos, després d'haver-se fet una nova anàlisi de control. Si, per exemple, el colesterol ha baixat, el pacient pensarà que s'ha beneficiat del medicament. Però, la pregunta és: ¿la reducció del risc de patir un problema vascular que li ofereix aquell fàrmac és proporcionada al risc d'haver-lo de prendre per sempre més? Montori afirma que ara disposem de materials sobre riscos, com el que ell mateix mostra al video, perquè les persones puguin decidir prendre la medicació des d'una perspectiva més àmplia que no pas una simple xifra de laboratori.\nEn resum, a la decisió clínica compartida hi ha dos experts (el metge hi posa la tècnica i el pacient hi posa la vida) que elaboren el pla terapèutic personalitzat, en un diàleg de cerca de les actuacions més adequades.


17 juny, 2020 - Notícies en canal\nRecollida porta a porta i sense contenidors\nOntinyent incrementa el “porta a porta” per a la totalitat dels seus residus. Si la capital de la Vall d’Albaida es caracteritza per mantenir un sistema de recollida d’escombraries molt infreqüent ja en municipis de la seva mida i fins i tot menors, ara el repte és més gran: el consistori proposa la separació total en origen dels residus i, per tant, un control de les escombraries més efectiu i compromès des comerços i llars. Això implicarà la completa eliminació dels contenidors, cosa que ja succeeix en gran part de el casc urbà i de l’disseminat. En tot cas, la mesura “inclosa en el Pla Integral de Residus de la Comunitat Valenciana” s’implantarà a partir de 2021, segons han apuntat fonts consistorials.\nDes del consistori que presideix Jorge Rodríguez assenyalen que aquest sistema «ja és present a ciutats europees de grans dimensions com Munic, Milà o Brussel·les, però a Espanya només s’aplica per ara en municipis petits, de no més de 3.000 habitants», han assegurat . El nou model, que té per objecte «reduir l’ús de recursos i aconseguir un reciclatge de qualitat», inclou aspectes com la ja assenyalada eliminació dels contenidors de la via pública, la creació d’un calendari amb freqüència de recollida adaptada a les diferents zones de la ciutat i la incorporació de xips a les borses.\nLa regidora de Sostenibilitat de l’Ajuntament d’Ontinyent, Sayo Gandia, destaca que amb l’arribada d’aquest model «es millorarà la imatge dels carrers a l’eliminar els contenidors i s’evitaran problemes de salubritat al no acumular residus». El sistema, explica, «és molt més personalitzat, funcional i d’acord a les necessitats d’Ontinyent, i té en compte, fins i tot, el canvi de residència que realitzen un gran nombre de famílies a l’traslladar-se amb l’arribada de l’estiu a la seva segona habitatge ubicat en l’extens disseminat de cases de camp que hi ha al nostre terme municipal ». Gandia afegeix que a l’separar els residus en origen, el servei «necessitarà de la implicació de la ciutadania; una participació activa de la qual no dubtem des de l’ajuntament ja que som la ciutat de més de 30.000 habitants líder a la província de València en reciclatge per persona, el que demostra la gran sensibilitat que tenen els veïns i veïnes d’Ontinyent respecte a l’entorn », assegura.\nA l’desaparèixer els contenidors de la via pública, assenyalen des del consistori, «la separació la faran els propis veïns i veïnes a casa», insisteixen des de l’administració local. Per això, l’Ajuntament d’Ontinyent distribuirà diversos cubs i bosses homologades per a la separació de el paper i el cartró, el vidre, i la matèria orgànica i l’anomenat FORM (restes de menjar i restes vegetals de mida petita) entre les diferents habitatges de la ciutat, segons han detallat.\nCubs que portaran un xip\nSegons avancen des del consistori, cada cub comptarà amb un xip per corroborar que la separació de residus s’ha fet correctament. «És un xip” aclareixen “que facilitarà en un futur la implantació de l’anomenat pagament per generació, és a dir, que cada domicili únicament pagaria pels residus que generi aconseguint així, un sistema de pagament per reciclatge més just i d’acord amb la realitat de cada llar », segons van afegir des de l’equip de govern.\nPublicat el 17 juny, 2020 17 juny, 2020 Categories OntinyentDeixa un comentari a Recollida porta a porta i sense contenidors


Montserrat de dalt a baix (I) | El muntanyenc\nFotos: Miquel Vilaplana\nMontserrat de dalt a baix és un recull de poemes sobre sensacions, idees que em passen pel cap en la soledat de les reunions, quan el silenci es fa tan espès com una pedra que cau. El primer poema parla de la gènesi de la muntanya i dels seus racons més íntims; el segon neix d’una plàcida tarda a Sant Benet i el record que guardo d’en Josep Maria Alsina; el tercer és un homenatge a la regió de les Agulles; el quart sorgeix de l’emoció d’un bivac solitari a Trinitats i el darrer és un agraïment a les aigües que han excavat i conformat la muntanya amb el seu pas.\nParet nord dels Frares Encantats (Foto: F Guxens i M. Vilaplana)\nAsseguren els geòlegs que Montserrat va sorgir lenta, d’un mar d’aigües somes a prop de l’estuari d’un riu impetuós que, baixant d’altes muntanyes ja inexistents, va forjar les formes arrodonides de les pedres que arrossegava. Poc a poc, després, les pluges van anar dissolent les parts més toves de la xarxa que els moviments tectònics havien llaurat entre la duresa del conglomerat forjat per dipòsits calcaris al fons d’aquell mar. El resultat no podia ser més sorprenent, tant, que costa de creure que tanta bellesa sols és el resultat de l’atzar.\neres de silenci\nsedimentant un mar antic,\nrius sense nom\nque ningú no ha vist.\nfranges d’arenes vermelles\ndolomies, fòssils, llicorelles…\nTemps va ser temps,\nmestressa de la plana\nmiratge de les pedres\nreina de llegendes\nNevada i blanca\nenllà del nord\nel serrat insòlit,\nestructura de l’aresta,\ngeometria del díedre,\narrodonida dels merlets.\nde les teves insondables\nel teu vel de bromes\nl’or vell dels teus dies,\nde les teves nits.\nSóc a dalt. Sota els xiprers, a l’angle dret de l’ermita, juguen a pilota uns escaladors. M’assec al muret que tanca l’entrada de la placeta per l’est i observo el guarda que, assegut al cantell, se’ls mira, la porta mig oberta a l’escalfor benigna del refugi. Privilegiats espectadors del moment en calma creuem una mirada i un somriure en el fluir perfecte del temps. Tan senzill!\nPrimavera a Sant Benet\nTan senzill com aquesta lletania que cal dir a poc a poc.\nmarfulls i sabines\na l’ombra fosca\nxiprers i alzines\na l’hivern, boires\na l’estiu, sol.\nContrallums i carenes\nLa Fina, el Dau, la Bola\ni la Boleta\ndel Portell Estret\nrepartides al voltant\nla Perla Blanca!\na les boïgues i als avalls\nHe sentit tota la nit\nel cric-crac plàcid dels grills\na la punta més solitària del món:\na la Quarta Trinitat\nmés enllà de la porta que no duu enlloc.\nTothom és a baix,\nen el pampallugueig de les viles\nque el Llobregat lliga\namb la seva cinta terrosa.\nA voltes, rauquen\ntambé les granotes a les cisternes\ni l’udol de les aus nocturnes\nsegueix el pas de les hores,\nUna ventada em desvetlla,\namb la primera llum\nla lluna, mitjana a ponent,\npinta de negre l’orgue dels Flautats.\nAl meu assedegat país, a voltes, la mediterrània mar porta les més ferotges tempestes. De cop una ventada forta i el coixí de plom que s’aplana damunt la serra es desferma en llamps i pedregades. En uns moments, el soroll dels trons es confon amb el brogit dels torrents en un estrèpit imparable.\nSón les aigües que més tard, en l’assecada, s’escolen gota a gota cap a les cisternes, omplen els pous i vénen a les petites fonts de les balmes. Els pous de la Sajolida i de la Quarta Trinitat; el bassals dels Corbs, i de la Coma Alta; les fonts de la Cajoleta i de l’Avellaner…\nLa història de la muntanya és plena d’avingudes que canvien la fesomia de les valls i s’emporten cap a la plana, rugint, tones i tones de còdols que s’escampen pels oliverars.\nMirall de còdols als Ecos (Foto:Eulàlia Sancho)\nde la pica\nde mirall subtil.\nEntre les heures,\nredós de la petita balma\nl’orella d’ós en flor\nreposa enmig de molses\nhi ha falgueres\nde cristall negre,\ndel lentíssim degoteig.\nsaltant les agulles\nl’eco dels trons.\nTempesta d’estiu a Agulles


Escola Patufet | Nou Patufet\nBTV ens acompanya el primer dia de curs …\nby Escola Patufet\nComencem el primer dia de curs acompanyats de BTV … El programa Catakrac tria la nostra Escola per fer l’inici de curs i alguns alumnes són presentadors per un dia.\nUs informem que dins del pla de millora de l’edifici de Bruniquer, 25, està prevista una actuació sobre la façana de l’Escola per aquest estiu. Per tal de poder començar les obres de rehabilitació a l’acabament del curs escolar, cal fer uns treballs previs d’adequació. Els treballs començaran aquest cap de setmana, amb la col·locació […]\nBon dia a tots i totes! Des de l’Avi Pepe us escrivim per anunciar-vos que les inscripcions al Casal d’Estiu es tancaran el dimarts dia 10 de Juny. Per a nosaltres és de vital importància saber el més aviat possible quants nens i nenes serem a cada setmana, de quines edats i en quin horari, per […]\nGuanyadors a la rua de Gràcia!!\nTal i com diria el gran filòsof, en dues paraules: IM-PRESSIONANT. Així és pot qualificar la jornada de dissabte, 1 de març de 2014. Impressionant i històrica. Malgrat estiguem en ple i cru hivern i envoltats de sensació de crisi. Malgrat que alguns diuen que veuen brots verds. Dissabte a la tarda, més que brots […]


Literatura catalana contemporània | En defensa dels escriptors mallorquins\nTurmeda | 28 Novembre, 2006 17:54\nAleshores, quan un mallorquí s'ha destacat per ser una persona honrada i arreu s'ha provat la seva vàlua (en el passat Gabriel Alomar hagué de patir la mateixa persecució per part de la dreta i l'extrema dreta mallorquines), quan això s'esdevé, deia, els reaccionaris (en tenim proves a voler) es llancen desesperats, terribles en llur irracional dèria destructiva, contra la nostra intel·lectualitat i calumnien, menteixen, ordeixen brutes conspiracions per aconseguir que aquell autor o autora no pugui publicar una novel·la, un llibre d'assaig...(Miquel López Crespí)\nEn defensa dels escriptors mallorquins.\nSalvador Espriu, un gran escriptor nacionalista i antifeixista.\nEl feixisme ens barrà el pas al coneixement dels creadors més importants de la cultura catalana. Durant quatre dècades provà -ben cert que inútilment- d'esborrar les senyes d'identitat dels Països Catalans. Els ideòlegs i policies al servei de la dictadura volien anihilar completament el record de qualsevol signe progressista que hi hagués dins del nostre àmbit nacional. Estaven prohibits Lorca i Rafael Alberti, Neruda i Blas de Otero, Antonio Machado i Miguel Hernández. Era encara més impossible conèixer bona part dels nostres literats. El cert és que, en aquells anys de tenebror dictatorial, en sordina, clandestinament, anàvem connectant amb la poesia d'un Espriu o un Pere Quart (per posar-ne uns exemples) i també amb els aspectes més progressius i avançats de la poesia espanyola de contingut popular (Lorca) i antifeixista (Alberti).\nDesembre de 1976: Miquel López Crespí, moments abans d'entrar a la presó, s'acomiada de la seva mare, Francesca Crespí Caldés. Carme Lacort i molts d'amics més també anaren a mostrar la seva solidaritat amb l'escriptor represaliat pel feixisme. El feixisme sempre ha atacat, perseguit, calumniat i torturat els escriptors d’esquerra. En temps de la guerra civil els afusellava, com a Lorca.\nAra l'extrema dreta s'ha autotransformat. Hi ha l’extrema dreta espanyola, com de costum i l’extrema dreta nostrada, més subtil en el seu odi contra l’esquerra. Han sorgit altres fantasmes provinents del nostre més tèrbol passat d'ignorància i repressió, amb idèntiques intencions: provar de barrar el pas als sectors progressistes de la nostra societat, criminalitzar l'intel·lectual independent o d'esquerres. És per això que l'autoodi més ridícul i vergonyós campa arreu. Pamflets calumniadors, conspiracions de cafè... Són enrabiades d'infant. Odi d'un reaccionarisme ben provat. Absurdes maniobres de capelleta sense futur. Impotència intel·lectual. "No recomanem progressistes!". "Val més que llegeixin estrangers, alemanys, anglesos, qualsevol cosa abans que els nostres, els d'aquí, els nascuts en aquesta terra". Creix i s'amplia l'autoodi. Vinclar l'esquena davant el poderós. Maleir el que no cedeix, l'agosarat. Ningú no és profeta a casa seva: ja ho sabem. Però l'autoodi fomentat pels sectors més violents d'aquesta extrema dreta falsament nacionalista és cosa de pel·lícula. No s'ha tractat mai els intel·lectuals mallorquins com aquests enemics del progressisme els tracten!\nEn llur dèria malaltissa proven de crear una terra curulla d'enveges, posseïda pel més bestial autoodi. Alguns dels qui més haurien de defensar la feina cultural dels mallorquins i mallorquines han esdevingut botxins de la cultura catalana. Els psiquiatres tendrien molts clients si haguessin de guarir els nombrosos practicants d'aquest ferest autoodi destructiu. Aleshores, quan un mallorquí s'ha destacat per ser una persona honrada i arreu s'ha provat la seva vàlua (en el passat Gabriel Alomar hagué de patir la mateixa persecució per part de la dreta i l'extrema dreta mallorquines), quan això s'esdevé, deia, els reaccionaris (en tenim proves a voler) es llancen desesperats, terribles en llur irracional dèria destructiva, contra la nostra intel·lectualitat i calumnien, menteixen, ordeixen brutes conspiracions per aconseguir que aquell autor o autora no pugui publicar una novella, un llibre d'assaig... Parlen amb els directors dels diaris per a aconseguir que l'escriptor no publiqui. Escriuen pamflets, falses cartes al director... Inventen el que sigui necessari per tal de fer malbé el nom de la intel·lectualitat progressista de les llles. S'especialitzen, com els feixistes, amb els dèbils, amb qui no té cap mena de poder econòmic, polític o acadèmic (així poden fer més sang sense perill per a ells). Servils amb els que comanden, no tenen prejudicis en el moment de vinclar l'espinada davant qui els pot oferir el més petit privilegi. Canvien cada moment d'idees per a poder col·locar-se millor. Ahir d'esquerres, avui són de dretes. Res no importa per fer "carrera". Tot els va bé per perjudicar el proïsme. Més d'una vegada els hem vist amagats fins i tot rere les nostres banderes per a poder enganyar més la gent. Són, en definitiva, els nous falangistes que, conscients que no podrien fer aquesta tasca de destrucció dels aspectes progressius de la nostra cultura enlairant el jou i les fletxes o l'esvàstica nazi, dissimulen el seu provat reaccionarisme rere algunes fantasmals sigles de fals posat nacionalista. Una mentida més! Com si els mallorquins fóssim beneits i no coneguéssim el producte avariat que ens volen encolomar!