Un parc que convida a estar-s’hi.\nTé una vegetació variada.\nEl parc disposa d’una biblioteca pública envoltada d’aigua.\nVista de la Biblioteca des d’un altre angle.\nCamí de palmeres.\nDisposa de llocs d’ombra pels dies més calorosos.\nEns regala racons molt atractius.\nLa icona: Dona i ocell, de Joan Miró.\nUn punt que crida especialment l’atenció si passegem per l’eixample esquerre de Barcelona, concretament on comença el carrer Aragó, és una àmplia plaça d’on sorgeix l’escultura Dona i Ocell, obra del pintor, escultor i ceramista Joan Miró a qui s’ha dedicat el parc que aquí comentem. Té 22 metres d’alçària, està feta amb trencadís i és, sens dubte, tot un referent del parc i, per extensió per la seva peculiaritat, de la ciutat. Va ser donada a Barcelona pel seu autor.\nAquest és un parc on el visitant es troba amb una sorpresa en cadascuna de les nombroses entrades, ja que donen accés a espais molt diferents, fins al punt de que a diferència d’on es troba l’escultura, aquí trobem llocs que més que per passejar-hi, son per estar-s’hi perquè es tracta d’una formidable praderia d’uns 6.000 m2 que cobreix un aparcament i un dels dipòsits d’aigües pluvials de la ciutat. Vorejant-la per un dels costats, plataformes de diverses altures es connecten per camins ombrejats amb pèrgoles cobertes d’enfiladisses que condueixen cap a la zona més extensa i rústega del parc.\nHi trobarem bosquets, primer un de palmeres i tot seguit, un de pins. Això és el que veurem a mesura que avancem cap a l’altre extrem del parc, en direcció al carrer Vilamarí, situats en grans extensions de sauló, en un nivell inferior al de la plaça.\nA l’altre costat, tenim una biblioteca; és la gran protagonista de l’accés al parc pels carrers Vilamarí i Diputació. Un edifici acollidor envoltat de canals d’aigua delimitats per franges de xiprers retallats.\nEn quant a la vegetació, aprofitant l’extensió del parc, és molt variada: si les palmeres de Canàries i datileres són les grans protagonistes per la seva abundància, els pins pinyers, els pins blancs i les alzines formen un gran espai de vegetació característicament mediterrani, on també es troben grans eucaliptus.\nI a tocar de la biblioteca, tenim els baladres que comparteixen espai amb les tanques de xiprer i a prop del palmerar destaquen els àlbers. Els oms i els cedres són d’altres espècies arbòries presents en aquest parc.\nA més, a les pèrgoles hi trobarem glicines i buguenvíl·lees.\nPel conjunt, el Joan Miró és un parc molt interessant per la seva diversitat: diferents espais, variada vegetació i diverses possibilitats d’activitats. A més, té en propietat una dada que el fa històric: és el primer que va construir l’Ajuntament sorgit de les primeres eleccions municipals democràtiques, celebrades el 1976, i també el primer en què es va donar un nou ús a espais urbans que tenien equipaments absolutament obsolets.\nAquest vídeo ens permet passejar-nos pel parc:


e-Contractació – Perfil – accés – Consorci AOC\nA C E P\nPer accedir a la part pública de la Plataforma, per part de les empreses i ciutadans, per a consultar la informació publicada per l’òrgan de contractació, no hi ha cap requeriment especial a banda d’una connexió a Internet i un navegador estàndard. La visualització de la informació es pot realitzar des de la mateixa Seu electrònica […]\nEn accedir a la PSCP nomes puc escollir un ens diferent al d’EACAT\nEn accedir a la PSCP només es pot escollir l’ens al qual l’usuari està donat d’alta a la Plataforma. Si l’ens per al qual està donat d’alta a EACAT, no està donat d’alta a la PSCP, l’administrador d’aquest haurà de realitzar l’alta.\nPSCP: requisits bàsics per accedir?\nPer accedir a la secció reservada a l'empleat públic és necessari disposar de: una connexió a Internet un navegador (es recomana Internet Explorer) un lector de targetes criptogràfiques degudament instal•lat un certificat digital personal de nivell 3 o superior (p.e: TCAT P o TCAT en targeta) una màquina virtual Java 1.5 o superior la versió [...]


Startup Rut4: les quatre fases d’acceleració de la startup (Lleida). ACCIÓ - Agència per la competitivitat de l'empresa\nStartup Rut4: les quatre fases d’acceleració de la startup (Lleida)\ndimecres, 5 de desembre del 2018\nDescobreix les quatre fases de creixement d'una startup. Aprèn a accelerar la teva startup evitant errors i prioritzant els esforços allà on realment és necessari.\nLa ruta cap a l'èxit passa per aplicar bé aquestes quatre etapes: Tracció, Màrqueting i Vendes, Sistematització i Equip. En aquesta sessió repassarem els principis bàsics del creixement de qualsevol startup i aprendrem les quatre fases per generar beneficis d'una forma sostenible i predictible.\nStart-ups i Emprenedoria\nAprendre a fer créixer la teva startup amb èxit.\nUna startup o un emprenedor amb un potencial de creixement elevat.


Bon dia, poesia!: d’abril 2014\nVa caure de l'arbre\nD'il·lusió, Déu n'hi do! de Mar Pavón\nIl·lustracions de Rebecca Luciani.\nBarcelona: Abadia de Montserrat, 2004.\nEtiquetes de comentaris: Mar Pavón, poesia en català\nL'estrella es mirava\na l'aigua del mar,\nonades de plata\nla feien ballar.\nUn vespre va caure\ni al fons se'n va anar\nperquè la cridava\nl'estrella de mar.\nPoesia extreta de:\nPOESIES amb suc: antologia de poesia per a infants.\nSelecció de Miquel Desclot.\nPublicat per Bon dia, poesia! a 9:51 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: Olga Xirinacs, poesia en català\nGroc, roig, verd.\nVerd, groc, roig.\nSóc un Arc de Sant Martí\nque ha perdut quatre colors.\nAra visc en un cantó\nplantat com un soldat\ni vigile amb ulls de vidre\nper si els poguera trobar.\nPublicat per Bon dia, poesia! a 9:42 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Carles Cano, poesia en català\nEra una tonada\nAnava pels aires\ncercant una veu\nper fer-se paraula\ni dir coses belles.\nPareu bé l'oïda\nper si l'apreneu!\nPublicat per Bon dia, poesia! a 9:45 Cap comentari:\nSóc una pilota\ni estic cansada\nde ser xutada\na tort i dret;\nsi no se'm xuta\namb vamba ruta,\ni el camp és net!\nL'únic que em toca\ni amb simpatia\nés el porter.\nPer menys d'un ral\nPer ell evito\nfer un mal paper.\nPublicat per Bon dia, poesia! a 9:41 Cap comentari:\nde ferro coure i llautó.\nde nata, mel i coto,\nuna rosa i un petó!\nDibuix facilitat per EB, realitzat per Jorge de P5.\nPublicat per Bon dia, poesia! a 11:37 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Montse Ginesta, poesia en català\nEn Pinxo va dir en Panxo:\nI en Panxo va dir en Pinxo:\n- Punxa'm, sí, però a la panxa, no.\nDites, jocs, cançons i poemes de casa nostra.\nSelecció de Mònica Abad i Il·lustracions de Marifé González\nPublicat per Bon dia, poesia! a 14:10 Cap comentari:\nUn home petit\nUn home petit poca capa porta.\nQui poca capa té,\npoca capa gasta.\nJo que poca capa tinc\npoca capa gasto.\nPublicat per Bon dia, poesia! a 14:02 Cap comentari:\nEmbarbussaments sobre menjar\nAlls tendres couen, secs piquen.\nQui sopa sopa es pensa que sopa i no sopa.\nPublicat per Bon dia, poesia! a 14:00 Cap comentari:\ni l'olor que en fa els aires,\nI FeLiCiTaTS a tots els aragonesos en el seu dia.\nPublicat per Bon dia, poesia! a 9:32 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Joan Maragall, poesia en català\nNo em dol; sé que al regne\nPublicat per Bon dia, poesia! a 9:17 Cap comentari:\nEl cel ben serè,\nentre els pins me'ls miro...\nem fa el cor més gran:\nExtret de "Viu la poesia".\nPublicat per Bon dia, poesia! a 15:35 Cap comentari:\nJo tinc una "bici"\npintada de nou.\nquan vull s'està quieta\ni quan vull es mou.\nAvui no vol córrer\ni no sé per què;\nl'he greixada amb oli\nd'un setrill sencer!\nAmb draps de camussa\ntota l'he eixugat,\ni ja un cop polida\naixí ha rondinat.\n- Estic prima;\nno em tractes prou bé.\n- Si tu ets la més ferma\nde tot el carrer!\n- Mira quines rodes\nté aquella d'allà!\n- Parles d'una moto!\nNo et pots comparar!\nPublicat per Bon dia, poesia! a 15:30 Cap comentari:\nLa sort és una noia\nque em mira sempre des del fons del temps\ni té els ulls clars i riu maliciosa.\nEstimada Marta de Miquel Martí i Pol.\nBarcelona: Edicions 62, 1992.\nPublicat per Bon dia, poesia! a 13:38 1 comentari:\nQuan ho va escriure segur que no es va ni imaginar\nquant la trobaríem a faltar!\nPublicat per Bon dia, poesia! a 12:08 Cap comentari:\nla lluna d'avui serà lluna blava:\nDesembre lunar, desembre s'acaba,\nun any que se'n va i un altre fa entrada:\nPublicat per Bon dia, poesia! a 12:03 Cap comentari:\nOn són les orelles\non és el nasset,\non és la boqueta\ndel meu patufet?\nLi darem lleteta,\ndesprés el xumet,\nfins que se m'adormi\nel meu patufet.\nPoemes i cançons de bressol de Núria Alberti.\nBarcelona: Abadia de Montserrat, 2007.\nPublicat per Bon dia, poesia! a 11:58 Cap comentari:\nque de voreta o de lluny\ncanten un: "Cargol, treu banya!"\nPublicat per Bon dia, poesia! a 16:19 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Josep Carner, poesia en català\nAra que arriba Sant Jordi, regala un llibre, regala cultura!\nPublicat per Bon dia, poesia! a 16:10 Cap comentari:\na la riera.\nVeniu, que l'ombra canta\nal ball de l'aigua fresca.\nPublicat per Bon dia, poesia! a 8:06 Cap comentari:\nCamina de puntetes;\nel jardí s'ha adormit;\nno li trenquis el son.\nEstà somniant flors.\nDemà seran obertes\ni en podrem collir un pom.\nPublicat per Bon dia, poesia! a 7:39 1 comentari:\nde color de lluna\nes penja a les golfes\nDuu la cara dolça\ni no fa por\nquan les orelles de seda\ni el cos de palla.\nVola fent ziga-zaga,\nno es pot encantar\ni esquiva les coses\nabans de xocar.\nPublicat per Bon dia, poesia! a 7:33 4 comentaris:\nPublicat per Bon dia, poesia! a 16:23 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: poesia en català, Ricard Bonmatí\nUn xicot espavilat\ndiscuteix amb la pantalla:\n- El dibuix que he començat,\nno m'explico per què falla!\nHe llegit EL GAT AMB BOTES\ni en vull fer la il·lustració.\nLes tecles em fallen totes,\nno sé per quina raó.\nEl dit quasi se m'enrampa\nde tant fer clic i clic.\nOrdinador! Si em fas trampa,\nhem acabat! Ves què et dic!\n- Xicot, rumia, rumia\ni no me'n culpis a mi!\nSi és per fer un gat, com podria\nobert-te, el "ratolí"?\nTé ales com el cotoliu\nPublicat per Bon dia, poesia! a 16:12 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Endevinalla, Miquel Desclot\nQue vingui! Que vingui!\nJa la primavera.\nQue tornin les flors\nque tothom espera;\ni tant si són blanques,\ngrogues, com vermelles\ntotes seran bones\nper les abelles\nque em faran mel.\nTant que a mi m'agrada\nmenjar-me, a l'hivern\nsobre una torrada!\nPublicat per Bon dia, poesia! a 22:51 1 comentari:\n"Poemes petits" de Lola Casas.\nPublicat per Bon dia, poesia! a 22:46 1 comentari:\nPer fer més duradora la gràcia al jardí\nNo cullis la rosa.\nLa que ara és desclosa\nAvui he acabat de llegir un dels llibres que he utilitzat per a fer el marc teòric del meu Treball Final de Grau, i senzillament, els ho vull recomanar.\nÉs un llibre en el qual podem deduir què és la poesia segons l'autor Miquel Martí i Pol. Un llibre que considero molt profund, igual que la majoria dels seus poemes. Un llibre que narra diferents situacions de la seva vida a través de conferencies donades o, més ben dit, llegides, la majoria, per la seva filla en diferents institucions. Llibre on l'autor explica l'experiència de ser poeta i de la poesia en general.\nEl recomano a tot aquell que estigui interessat en la poesia, ja sigui infantil, juvenil o per adults. I, especialment, per tots els que es considerin Martipolians (jo, des que el vaig descobrir ja em sento una seguidora més).\nSimplement, agafeu-lo a les meravelloses biblioteques públiques del nostre territori o adquiriu-lo en les diverses llibreries si sou uns apassionats dels llibres. Jo, tinc clar quin regal vull per Sant Jordi.\n¿Què és poesia? de Miquel Martí i Pol.\nBarcelona: Editorial Empúries, 2002.\nPublicat per Bon dia, poesia! a 15:44 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: Miquel Martí i Pol, recomanació\nLlibre d'absències de Miquel Martí i Pol.\nBarcelona: Edicions 62, 2002.\nPublicat per Bon dia, poesia! a 10:33 Cap comentari:\nran de la mar.\ns'atura el vent.\nLes veles dormen;\nnomés els rems\nbaten les ones\nPassa el poeta\nDemà, quan l'alba\nbesi la platja\nhi haurà florit.\nPublicat per Bon dia, poesia! a 17:18 Cap comentari:\nVI - Miquel Martí i Pol\nFernando E. Gómez Martín\nEl risc de l'aigua i el silenci


Xina Millor davanter de cuina de fang Front de fabricants i proveïdors i fàbrica - Atac al davanter barat Davant frontal - Symbolsink Co Limited\nDelantó davantera de cuina\nModel núm .: SS-3322CF\nMida global: 33 "x 21 3/8"\nMida del bol: 31 "x 17 3/4"\nPresentació del davantal del davanter de cuina\nAS-3322CF és un davanter davanter de cuina. L'angle zero fa que la pica sigui bella i correcta. La matèria primera de la pileta prové del POSCO, que és famós de bona qualitat. La nostra pica pot generalment estar feta de 16 ga o 18ga. Aquests dos gruixos no faran que la pica sigui fina, doblegada i trencada. Per descomptat, no és tan pesat com sembla. Com a plataforma d'avançada, 33 polzades és perfecta. A les nostres estadístiques de vendes, la pica de 33 polzades és la més popular al mercat. La superfície de la nostra pica està polida per l'última tecnologia, fent que la pica sigui més bella.\nEls embornals d'acer inoxidable de Symbol Farmhouse combinen la moda amb la funció de crear un aspecte contemporani per a la cuina. Fet a mà de l'acer inoxidable T-304 de calibre superior 16 per a la màxima durabilitat, les conques extra profundes acomoden els plats grans amb facilitat. Les línies netes i el disseny davanter del davanter complementen qualsevol decoració, des del tradicional fins al transicional al modern. La pileta té múltiples funcions, llum. A través del processament de precisió, la pica pot fer diferents estils, que es poden combinar amb diferents tipus de taulell de cuina.\nEspecificació de la davantera del davantal de cuina\nEmbalatge del davantal del davanter de cuina\nSymbolsink és un fabricant principal de receptors de cuina. Els productes Symbolink sempre es realitzen amb materials d'alta qualitat i dissenys d'avantguarda. A causa de la bona qualitat i servei que oferim, els nostres clients creixen cada any el seu negoci i amplien la compra de nosaltres. Hem estat perfeccionant i innovant incansablement els nostres productes i serveis. Constantment trobem noves maneres de respondre a les necessitats canviants i els estils de vida dels nostres clients. És aquesta combinació de saber on venim i mirant cap al futur. Volem que experimenti productes que realment millorin la vostra vida. Això és el que ens porta a fer-ho meravellós.\nPuc tenir mostres?\nHot Tags: davantal del davantal de la cuina, Xina, fabricants, proveïdors, fàbrica, venda a l'engròs, barat, millor preu\n33 Undermount de plat doble d'acer inoxidable pi...\n42 polsades Undermout bol doble pica, RD-4219


Sant Jaume de Llierca clou el Nadal amb la Cavalcada dels Reis Mags d’Orient | Web oficial de l'Ajuntament de Sant Jaume de Llierca\nSant Jaume de Llierca clou el Nadal amb la Cavalcada dels Reis Mags d’Orient\nLa tarda del 5 de gener Ses Majestats els Reis Mags d’Orient van fer la seva tradicional cavalcada pels carrers del nostre municipi. Melcior, Gaspar i Baltasar van arribar a Sant Jaume de Llierca a les 19.00 h, acompanyats pels seus patges i patgesses reials.\nEls Reis Mags van continuar recollint les cartes de nenes i nens que encara no les havien entregat al Carter Reial del nostre municipi. L’alcalde de Sant Jaume de Llierca, Jordi Cargol, i la regidora de Cultura, Lourdes Barris, van rebre els Reis d’Orient juntament amb els seus seguicis i van fer entrega a Ses Majestats de la clau màgica que obre totes les portes del nostre poble.\nDesprés dels parlaments els Reis d’Orient van pujar a les seves respectives carrosses per iniciar la Cavalcada acompanyats d’un gran seguici pels carrers del poble fins arribar a la Plaça Major.\nL’activitat ha consistit en un recorregut lineal per la Plaça de l’Ajuntament, on han aparegut personatges màgics i patges que han meravellat als més petits. Nens i nenes han pogut accedir acompanyats dels pares fins a l’espai habilitat per veure Melcior, Gaspar i Baltasar, respectant la distància de seguretat per la pandèmia i evitant d’aquesta forma les aglomeracions.\nEls Reis Mags en agraïment a la rebuda, han obsequiat a tots els infants amb un estoig de colors i mandales de butxaca per a pintar.\nPer la seva part, l’alcalde Jordi Cargol, va explicar que “aquesta és una nit màgica, plena d’emocions i il·lusions. Els Reis Mags ja tenen la clau que obre totes les portes del nostre poble”. “La proposta ha ofert a petits i grans la possibilitat de gaudir de la jornada més màgica de l’any i mantenir viva la il·lusió malgrat la pandèmia” ha afegit cargol.\nLa regidora, Lourdes Barris, va fer una valoració molt positiva de la Cavalcada de Reis i de l’organització de tota l’activitat ja que “avui és un dia màgic per a totes i tots els nens i nenes de Sant Jaume que ho esperen durant tot l’any. Hem d’agrair l’immens esforç que fa la Comissió de Reis per poder gaudir de la Cavalcada de Sant Jaume” .\nClica aquí per veure l’àlbum de fotos dels Reis Mags d’Orient 2022 de Sant Jaume de Llierca


Santanyí trasllada la seva preocupació pel mal estat de les carreteres del municipi a l’Assemblea de Batles i Batlesses | Ajuntament de Santanyi\nsantanyi trasllada la seva preocupacio pel mal estat de les carreteres del municipi\nFa temps que des de l’Ajuntament de Santanyí es reclama una posada a punt a les carreteres que passen pel municipi i que són de titularitat del Consell de Mallorca.\nJa l’any 2014 es van presentar diferents escrits reclamant actuacions per millorar la seguretat a trams de diferents vies, i ahir la batlessa, Maria Pons, va posar el problema sobre la taula de l’Assemblea de Batles i Batlesses celebrada a l’Auditori d’Alcúdia. Segons va explicar, “no és només un problema del nostre terme, a reu de l’illa hi ha importants problemes d’asfaltatge. I la meva responsabilitat és sobre les carreteres que passen pel municipi de Santanyí. Hi ha exemples molt evidents com la carretera que va de s’Alqueria Blanca a Portopetro, o la que enllaça es Llombards i Santanyí”.\nDe fet, la Policia Local de Santanyí ha redactat un informe on detalla punts on el desgast és evident a simple vista i on seria necessari que el Departament de Carreteres del Consell de Mallorca hi fes una revisió. Alguns exemples d’aquestes carreteres són la Ma-19 del punt quilomètric 55,4 al 59,0 (s’Alqueria Blanca – Portopetro), la Ma-6100 entre els quilòmetres 1,8 i 2 (es Llombards – Santanyí), o la Ma-4013 entre el 0 i 1 (Calonge – Cala d’Or).\nTotes aquestes vies suporten un important volum de trànsit, especialment durant els mesos d’estiu. La carretera que connecta el nucli des Llombards és especialment important perquè a més de la quantitat de cotxes, és molt estreta i amb revolts consecutius en alguns trams, i és la que connecta amb el municipi de ses Salines. El consistori ha demanat en diverses ocasions una actuació urgent per millorar el seu traçat i perquè guanyi en seguretat.\nLa batlessa de Santanyí, Maria Pons, també va traslladar a l’Assemblea de Batles i Batlesses una altra qüestió de seguretat. Segons ha explicat, “hem detectat que actuacions com la neteja de voreres i el repintat de marques de seguretat viària s’està fent durant els mesos d’estiu. I aquests són els moments on al nostre municipi, més pressió de trànsit han de suportar, cosa que es tradueix amb més cotxes circulant. Per això consideram que les actuacions de manteniment i seguretat s’haurien de programar a l’hivern, perquè estam augmentant la perillositat a l’hora de circular, tant als veïnats com als qui han decidit passar o visitar el nostre terme”.


Entrevista a Pia Mia: esbrina qui és ella? | CAT.rickylefilm.com\nEntrevista a Pia Mia: esbrina qui és ella?\nPia Mia parla música, la moda, i com es manté en forma\nPia Mia és només 17 anys d'edat, però ja hi ha un brunzit important d'aquesta noia. Oblidar el fet que ella és millors companys amb les germanes Jenner, o que està protegida de Kanye West, pel que sembla. Aquesta noia té talent pel bucketload i si vostè visita el seu canal de YouTube (juntament amb els seus 165K subscriptors devots), veurà per què ella ha estat aclamat com 'Jugador a seguir'. A més de tenir una veu impressionant, és un compositor també - i fins i tot va escriure una cançó per a la banda sonora de Divergent. Ens vam asseure a conèixer una mica més sobre la noia de 17 anys d'edat, de Guam que és l'encarregat de fer esclatar l'escena musical...\nHola Pia. Gràcies per xerrar amb nosaltres en el glamour. Així que ha estat descrit com la 'propera gran cosa' - Com es troba que fa por o emocionant?\nÉs una bogeria per a mi que la gent em la consideren 'propera gran cosa'. Em resulta interessant més de por només perquè m'he estat preparant per a això des que tenia vuit anys d'edat i sembla com si hagués estat esperant per sempre tenir el meu temps. Vinc de la petita illa de Guam (població és de 170.000) i vaig créixer amb un munt de família sempre al meu voltant. Jo només era una noia de les illes senzilla amb grans somnis i si no estava cantant, jo estava assegut sol al meu llit contemplant com podria fer que aquests somnis a partir de Guam. Ara sóc aquí i encara que definitivament no on vaig somiar absolutament encara estic, estic definitivament més a prop. Encara tinc molta feina i sacrifici per davant meu, espero poder fer que les persones que creuen en mi i m'han estat donant suport orgullosos.\nCom descriuria la seva música?\nAl principi jo descriuria la meva música com a música "Wolfpack Unit". No sabia què més per cridar perquè toco molts gèneres diferents. No m'agrada mantenir-me en una caixa, vaig créixer escoltant Celine Dion, Michael Jackson, Whitney Houston, Beyoncé, Mariah Carey.and també una gran quantitat de música clàssica. En un moment donat em vaig formar a l'òpera, m'encanta cantar en altres idiomes com italià i la meva llengua materna, Chamorro, de manera que definitivament guardo la meva música mitjançant el tauler. Si he de nomenar un gènere tradicional de la música, diria rítmica pop. M'inclino més pel costat urbà, a vegades vaig a estar en una pista simplificada només veu i piano, i, de vegades serà més pop. Anem a dir-música pop rítmic Wolfpack Unit. Jaja.\nA qui estàs influenciat per, musicalment?\nMusicalment, estic influenciat sobretot amb la vida en general. Vull que la meva música sigui única i una representació de mi, una gran part de la meva música és l'honestedat. Guardo un diari de la meva vida, i molts dels meus discos es deriven d'aquestes entrades. No tinc por de compartir les meves experiències personals, les pujades i baixades en la meva vida, perquè estic segur que tots van a través d'ells. És la millor sensació quan algú se m'acosta i em diu com la meva cançó completament relacionat amb la seva vida, com va ajudar a superar un moment difícil, o la forma en què els fa feliços. No hi ha res més que pogués demanar, de ser l'extinció dels registres honestos que em permeten tocar les vides d'altres persones.\nHi ha altres dones artistes, que es troben actualment en les cartes que vostè i la seva música inspiren?\nHi ha algunes dones artistes que m'agrada sentir que es troben actualment a les llistes, però sento que la meva música està més inspirat per la meva perspectiva de la vida i les meves pròpies experiències.\nÉs vostè un fan dels actes britànics? Vostè va fer una sessió amb Sam Smith una vegada, ¿t'agrada la seva música?\nÉs clar! En aquest moment, m'agrada Craig David i recentment cobert una de les seves cançons que em vaig obsessionar amb. A més, Sam Smith és un talent increïble, em vaig trobar amb ell quan tots dos tir per l'article "Buzzing.Breaking" de la cartellera fa uns mesos. Això va ser un gran honor! La veu de Sam realment em fa sentir algun tipus de forma, i això m'encanta. Definitivament puc sentir la seva passió a través dels registres, i això és el que porta la màgia d'una cançó, que és clau per a mi.\nMoltes de les nenes mirar a les estrelles musicals femenins com a "sabors" Com el fa sentir? ¿Vostè es troba haver de filtrar una mica en els mitjans socials?\nPersonalment, jo no filtren a través dels mitjans socials. Tinc confiança en el que sóc, i no té por de compartir els meus pensaments i la meva història de vida. Crec que aquesta és una de les principals raons per les quals el Regne Wolfpack i jo són tan sincronitzats. Si puc inspirar a algú a ser ells mateixos, i que no tingui por de compartir els seus dons i les seves passions, llavors estic una mica fas dreta. Vull aprendre dels altres de la mateixa manera espero que puguin aprendre de mi. No estic disposat a seure i pretendre que la vida com un adolescent és fàcil, és molt lluny d'això, viurem en la realitat. Mai em veu amb un somriure fingit.\nQuin és el seu objectiu final?\nEl meu objectiu final és fer la meva contribució a curar el món la manera que pugui, sempre he imaginada que seria a través de la música i és per això que estic fent això. No sé el que això significa exactament, només sé que estic fent el que estava destinat a fer. També espero poder inspirar a altres a seguir els seus cors, ser valent a través dels seus propis camins en la vida i per al treball dur.\nPot actuar, cantar i model, que és el seu favorit?\nLa música és definitivament la meva passió número u. M'encanta l'actuació i modelatge també. En realitat mai vaig voler ser un model, mai havia pensat en això, o fins i tot tenia un desig de fer-ho. Però com tot a la vida, el que està destinat a ser serà, i en certa manera em accidentalment es va trobar amb ell i gaudir de tenir un altre punt de venda de expressar-me. Sempre donaria la benvinguda a actuar en la meva vida. Ja que a l'estar a Los Angeles que he volgut provar-ho. Una de les meves pel·lícules favorites és Columbia, i si alguna vegada va arribar a jugar un paper com Zoe Saldana va fer en això, m'acaba de morir!\nHa tingut un moment 'pellízquenme', però, i si és així, ¿què era?\nHe 'em pessigui' moments cada dia en la meva vida. Despertant a Los Angeles cada dia és una d'elles. Quan estic en l'estudi treballant amb productors i artistes que sempre he somiat amb treballar amb I no pensar-hi, però quan estic al cotxe de camí a casa o quan caigui el meu cap a la nit, crec que 'WOW, que acaba de passar'. És estrany, però encara veig a mi mateix com aquesta nena illa asseguda al seu llit somiant despert, gairebé com si el temps s'atura. Quan prenc un moment per adonar-se del que realment està passant en la meva vida, sembla irreal, un clar "em pessigui" moment.\nQui seria el duo somni?\nEminem, Justin Timberlake, Chris Brown, Drake, Nicki Minaj, Lil Wayne, Celine Dion, i podria seguir per sempre.\nEl seu cos és una bogeria - com es manté en forma?\nOh gràcies! Em mantinc en forma de Krav Maga, que és un sistema de lluita de defensa personal i el carrer israeliana. Em vaig obsessionar tant, em van convidar a convertir-se en un instructor quan tenia 16 anys d'edat i així ho vaig fer i estic molt orgullós d'això. També prenc un munt de classes de borsa, en aquelles classes que treballa al sac de sorra, cardio i entrenament amb peses. La millor part del meu entrenament és que arribo a mantenir-se en forma i entrenar per protegir-me als carrers al mateix temps.\nAmb la fama, ve campanyes de moda i bellesa, el que li agrada a ser la cara de?\nM'encantaria ser la cara d'una línia de roba que és fort en denim (mezclilla és una gran part del meu armari a tal) i una línia de maquillatge seria increïble també.\nPrediem coses GRANS per aquest petit.\nDivergents ja està disponible en DVD, Blu-Ray, Blu-Ray i Steelbook per a baixar. Feu clic aquí per comprar a Amazon.\nVols veure Pia Mia en acció? Mira això.\nNova York moda tendències de la setmana lhivern de tardor 2018\nLlum tendència de moda per a la primavera - estiu de 2018\nLes sorprenents eines que els artistes de maquillatge fan servir a la setmana de la moda: la bellesa del backstage\nDins de lagost de 2018, número 2\nTractar amb la pressió en el treball\nBlog dexperiència: Chloe Mac Donnell\nWWell-Read women: Retrats de les heroïnes més estimades de ficció


espeleobloc: Cova de la Rabosa\nHi ha cavitats que deuen de tenir un especial atractiu i sense saber exactament quin és, el cert es que hi tornem una i altra vegada. Una d’aquestes que tenim “afillada” a la SIE és la Cova de la Rabosa a el Perelló, i sempre que tenim l’oportunitat d’acompanyar a algú que no la coneix, pues “sant tornem-hi”. En aquesta ocasió, anàrem amb el grup del dijous, que el dia 02.12.2010 érem nou: Agustí, Enric, Jordi, Josep, Julià, Floren, Pere, Ricard i “Víctor” (GEB, GIE, independent i SIE).\nTambé aprofitaré algunes fotos d’una sortida prèvia del 22.10.2006.\nL’itinerari d’accés parteix del km 12,500 de la carretera de el Perelló a Rasquera. És una pista d’uns 5 km amb diverses derivacions on cal seguir sempre per la mes fressada que va apropant-se als diferents masos i fineix en explanada de la bassa de la serra de la Paret on cal deixar els vehicles.\nD’aquí un sender desdibuixat baixa i remunta en diagonal el proper barranc i segueix carenejant fins les restes dels murs d’una petita cabana situada en un petit collet a la vora del Clot del Pastor. D’aquí cal baixar 20 metres per trobar la boca de la cavitat.\nIncloem en format scribd dos dels treballs més interessant publicats d’aquest sector.\nAquesta gran rampa, amb una profusió d’espeleotemes, davalla fins els -64 m i presenta un recorregut complex entre el massissos estalagmitics que suma més metres dels 265 m que tradicionalment s’atribueixen a la suma de les seves poligonals principals.\nA continuació la selecció de fotos:\nLa successió de processos clàstics i concrecionaments en diverses etapes, afectats pels moviments de lliscament, ens presenten unes alternances ben visibles, que ens inviten a reconstruir les diferents seqüències.\nPublicat per Victor a 11:20\nEtiquetes de comentaris: Campanyes SIE, Cavitats Catalanes, Espeleodijous, Formes, Fotografia


Trets d’identitat – Unió de Cooperatives de Treball Associat de les Illes Balears\nText sorgit al I Congrés de les Cooperatives d’Ensenyament\na Sant Honorat el 25 de gener de 2008.\nEls nostres centres es defineixen com a escoles plurals amb la intenció de fomentar el respecte envers totes les ideologies i creences. Les escoles cooperatives defensen la llibertat de pensament i de consciència i la formació de l’alumnat en la pluralitat i la diversitat que eduqui en la convivència.\n2. Llengua catalana\nLa llengua catalana, pròpia de les Illes Balears, és la llengua vehicular d’ensenyament i d’aprenentatge als nostres centres. Les escoles cooperatives assumeixen que la llengua catalana s’ha d’emprar habitualment a tots els contextos del centre, és a dir, com a eina bàsica de relació entre tots els membres de la comunitat educativa, en la gestió i en les comunicacions externes. Un altre objectiu és potenciar i crear situacions en què s’usi més enllà del recinte escolar (barri, famílies, oci…) amb la intenció de posar-la al mateix nivell que la resta de llengües d’àmbits europeus.\n3. Aprenentatge d’altres llengües\nLes cooperatives d’ensenyament aposten per una orientació oberta al món. Els nostres centres preparen un alumnat que estima la seva terra però que, a més, sap estimar i respectar altres indrets i cultures. Per això les cooperatives treballen per millorar el domini d’altres llengües.\n4. Creació artística\nL’activitat artística ha de possibilitar experiències d’aprenentatge que ajudin els nins i les nines a madurar les seves pròpies maneres d’expressió i a desenvolupar el seu sentit creador, i que els motivin vers la flexibilitat, l’originalitat, la independència, la crítica i l’autocrítica. El treball en grup i la cooperació facilitarà la convivència entre les individualitats i ajudarà a acceptar les seves diferències.\n5. Arrelament a la nostra cultura\nLes cooperatives d’ensenyament tenen una vocació d’arrelament a la cultura i els trets d’identitat propis de les Illes Balears; per això, fomenten el coneixement de les tradicions i dels costums propis, i motiven l’aprenentatge per avançar cap a la plena integració social i cultural.\nLes cooperatives d’ensenyament comparteixen amb les famílies l’educació integral de l’alumnat i es comprometen a fer-les participar en el projecte educatiu de centre.\nLes escoles cooperatives assumeixen el compromís d’educar per a la sostenibilitat mediambiental i fomenten actituds positives i compromeses vers l’entorn incorporant pràctiques de racionalització dels recursos naturals: reducció, reutilització, reciclatge i consum responsable.\n8. Inclusió de tots i totes\nLes cooperatives assoleixen el plantejament de l’educació inclusiva, és a dir, treballen per respondre a la diversitat d’alumnat sense exclusions de gènere, ètnia, cultura, procedència, capacitats socials, econòmiques, a fi de respectar la identitat de cadascun i d’ampliar el nostre coneixement de la societat.\n9. Compromís amb l’èxit escolar i social\nCom a centres integradors, possibiliten la promoció social de tot l’alumnat. Orienten cada alumne en la consecució dels seus objectius segons les seves capacitats i els seus interessos.\n10. L’escola i el prestigi professional\nLes cooperatives d’ensenyament es comprometen amb la revitalització del protagonisme educatiu dels centres escolars com a eix vertebrador de la comunitat i, a més, donen suport a totes les accions de professionalització de la funció docent.\n11. Formació permanent\nPer als centres, la formació contínua dels seus treballadors és essencial per millorar l’escola. Es tracta de potenciar el desenvolupament professional i possibilitar que es posin en pràctica els nous coneixements i habilitats, amb el plantejament de l’escola com a organització que aprèn impulsant la recerca i la innovació educativa.\n12. Gestió educativa eficaç i transparent\nLa gestió educativa dels centres cooperativistes es basa en l’eficàcia, la transparència, la coresponsabilitat, l’autonomia, l’equitat, la proximitat, la immediatesa i el prestigi professional, per oferir a la ciutadania un servei educatiu de qualitat i en procés de millora permanent.\n13. Avaluació del centre educatiu\nLes escoles cooperatives assumeixen que l’autonomia dels centres només és possible si s’avalua la qualitat de la intervenció educativa; és l’eina més potent per contrastar si s’aconsegueixen els objectius fixats i el progrés de l’educació en el centre. S’entén que l’avaluació afecta tota la institució, tant l’acció educativa com la gestió que es duu a terme.\n14. Coordinació i comunicació\nPerquè tothom s’impliqui en un projecte pedagògic comú, és imprescindible la coordinació sobre la base de les relacions cooperatives que faciliten un clima de treball positiu en el qual es valora l’èxit dels professionals i se’n reconeix la competència. S’estableixen mecanismes de comunicació, tant interns com externs.\n15. Integrar les TIC a les aules i al centre\nLes escoles cooperatives assumeixen el repte d’integrar les aportacions de les TIC en els processos d’ensenyament i d’aprenentatge, i d’ajudar l’alumnat a valorar i a estructurar la informació i els coneixements que s’obtenen d’Internet i d’altres mitjans de comunicació. Assumeixen la necessitat d’establir un pla d’alfabetització digital i aposten per la implantació progressiva del programari lliure mitjançant la dotació de recursos d’infraestructures i dels plans de formació necessaris.


En aquest laboratori es compartiran pràctiques rellevants a la creació i investigació de l'obra Danses Climàtiques. Obra en procés i que la pre-estrena es presentarà a la Caldera el 22 i 23 de Juliol en el marc del Festival Grec\nCom una proposta ecosomàtica femenina i descolonial, aquest laboratori planteja la pràctica i re-aparició d'estructures de dansa d'origen Masewal que faciliten l'acció de tornar-se muntanya, així com l'aplicació de pràctiques d'origen somàtic que faciliten la transformació del cos en moviment. El laboratori proposa una entesa i una experiència del cos com a lloc terra, relacional en múltiples escales, des del micro al macro. Un cos que és part d'altres cossos: ciutat, mar, muntanya, glacera, llac, riu, estuari, cos continental, planetari i còsmic. Un cos conformat al seu torn per altres cossos: estructures anatòmiques, cossos que conformen la microbiota (bacteris, virus i microbis), cossos cel·lulars, atòmics sub atòmics, cossos subtils i immaterials.\nEl laboratori emmarcat en un context post pandèmia, proposa un exercici de dol, sensibilització i resistència, a l'extractivisme de la gran mineria global en relació a la participació de la muntanya en el cicle creador de l'aigua, en particular en els Andes centrals de Xile, en un context de canvi climàtic i crisi global.\nNo hi pot haver un discurs de descolonització, ni una teoria de descolonització, sense una pràctica descolonitzadora, Silvia Rivera Cusicanqui\nAdreçat a: ballarins, coreògrafs, i artistes d'altres disciplines i persones actives en altres àmbits que estimin el moviment i tinguin experiència en danses (qualsevol tipus de dansa) i pràctiques somàtiques en general.\nAmanda Piña és una artista i gestora cultural mexicana-xilena que resideix a Austria. La seva obra tracta de la descolonització de l'art, centrada en el poder polític i social del moviment. Les seves obres són rituals contemporanis de desmantellament temporal de les separacions ideològiques entre allò modern i tradicional, l’ésser humà, l’animal i el vegetal, la natura i la cultura. Amanda Piña està interessada en fer art més enllà de la idea d’un producte i en desenvolupar nous marcs de creació d’experiències sensuals. web


la guerra per la cultura continua, trinxeres copyleft SOPA SINDE\nSi volem canviar el model, doncs, només cal que ens hi posem. Per això existeix el moviment copyleft i organismes com la Electronic Frontier Foundation que fa anys que lluiten per un món més lliure.\nDeixant de banda les particularitats del cas (el tancament de #megaupload no deixa de ser anecdòtic i una batalla més), en aquesta guerra estem lluitant per les nostres llibertats com a poble i com a ciutadans; és el moment de decidir-se i de situar-se: volem una cultura lliure i compartida o volem que les grans empreses decideixen el nostre futur i siguin propietàries efectives de la cultura? permetrem pels segles dels segles que el copyright sigui emprat com a eina de censura?\nEn aquest context tenim moltes opcions: podem optar per no fer res, podem optar per fer atacs DDoS i fer caure webs en protesta pel tancament, o bé podem emprar llicències copyleft per publicar els nostres treballs. Aquesta última és, penso, l’arma més efectiva per a garantir les nostres llibertats en el futur.\nEns trobem doncs davant d’una ocasió per la reflexió i una oportunitat per a posicionar-se, per a decidir quin volem que sigui el nostre futur.\nA llibres Artesans la proposta és clara des de fa anys: emprem llicències obertes copyleft per a les nostres creacions i recolzem a la vegada a qui publica en llicències lliures. Quina és la vostra postura?\nCopyleft: idealisme pragmàtic (Richard Stallman)


Francesc de B. Moll i els dialectes\nJoan Veny (El Mirall) | 10 octubre 2021\nEl gran lexicògraf va tractar el primer aiguavés, el de la llengua parlada, amb un article de la varietat nativa de Ciutadella (1932), ampliada el 1979, on elimina mots o construccions no exclusius de Ciutadella o hi afegeix algun element incorporat amb el canvi de generació (per ex., passés competint amb passàs); l’estudi esmentat és com una petita, però exhaustiva, gramàtica històrica del seu parlar, completat amb treballs sucosos sobre els parlars de les Illes (1955; 1980/1990), que destaquen per la seva claredat expositiva i el seu to pedagògic: escrivint, com feia ell, en un llarg període de la postguerra i de lenta recuperació de l’ús públic de la llengua, quan els que s’interessaven pel 'mallorquí' escrit, culte, cabien dins un tramvia, com deia Vidal i Tomàs, o eren una 'minoria devota', una 'terra de missió i no de conversos', com afirmava el mateix Moll, calia recórrer a la pedagogia, per combatre la ignorància lingüística, «defecte —deia— que cal superar i no esgrimir-lo com una arma llancívola». I així comparava la llengua amb una casa, les pedres de la qual son les paraules i els elements que li donen unió i estructura són els morfemes, la flexió, els enllaços sintàctics, de manera que una llengua pot rebre mots d’altres llengües sense perdre la seva identitat (no n’hi ha cap de químicament pura); el seu objectiu divulgador sobre temes que es prestaven a confusió, a malentesos, s’observa en l’aclariment de la relació entre mallorquí i català, entre dialecte i llengua: la seva diferència és que el mallorquí és llengua en relació amb el castellà, el francès o l’italià, i és dialecte respecte del gironí o valencià; o bé, que, com al segle XIX ja deia Tomàs Fortesa, els dialectes presenten 'analogías comunes', i per això pertanyen a la mateixa llengua mentre que aquesta comprèn 'diferencias accidentales'. Dels articles de Moll es desprenen veritats lingüístiques com a temples: 1) el balear (o el mallorquí) és un dialecte respecte del conjunt de dialectes de la llengua històrica o català; 2) aquest nom, que ha sofert «aversió capritxosa i apassionada» per part d’alguns insulars, a més de comprendre els parlars propis del Principat de Catalunya, també designa el conjunt de parlars que van de Salses a Guardamar, amb les Balears i l’Alguer inclosos, és a dir, la llengua dels Països Catalans, la nostra catalanofonia; 3) el mallorquí (o balear) és resultat del trasllat del català peninsular, sobretot oriental, a les Illes; 4) la seva situació geogràfica ha mantingut mots i construccions, que avui constitueixen arcaismes, usats anteriorment a l’angle nord-est peninsular (és un desbarat monumental defensar, com fa certa 'Academi', que l’article salat fos exportat de les Illes a la Costa Brava!); 5) aquests i altres elements 'regionals', dotats de tradició i prestigi, tenen —han de tenir— un lloc en la llengua literària o estàndard; no falta un toc d’atenció als hiperfabristes que, en algun moment, han sacralitzat el 'Fabra' com a diccionari petri, intocable quan el mateix autor el considerava un 'canemàs'; 6) aquesta llengua literària constitueix un registre compartit de llengua comuna, poc diferenciada, per a ús literari, als mitjans de comunicació i en actes formals, i que implica una renúncia a formes vulgars, molt locals, dels parlars insulars, formes que, d’altra banda, s’han de mantenir en el registre col·loquial; 7) en el llenguatge litúrgic defensarà l’equidistància entre la vulgaritat, associada al registre parlat, i la retòrica, còmplice d’un superestàndard; 8) és inacceptable la proposta dels «fanàtics del mallorquí- i-res-més-que-mallorquí» convertint-lo en llengua diferent de la resta del domini lingüístic, amb el qual conforma una unitat lingüística, oposada a altres llengües, com és acceptat pel concert universal de lingüistes 'de veritat'.\nLa part dialectològica, d’arreplega de materials de la llengua viva, es completa amb les investigacions geolingüístiques, com l’Atlas Lingüístico de la Península Ibérica, les enquestes catalanes del qual van córrer a càrrec seu i de Sanchis Guarner, que són com una radiografia dels parlars de 90 poblacions amb la seva variació formal i semàntica en funció de l’àrea geogràfica; se’n va publicar el primer volum (1962) i recentment s’està posant en línia tota l’obra; també va treballar en la part catalana de l’Atlante Linguistico Mediterraneo, que Jaume Corbera ha posat en línia i on es recull la terminologia dels accidents del mar i el món nàutic. Aquestes exploracions sobre el terreny completaven les que havia fet anteriorment amb Mn Alcover per a la preparació de l’im- ponent Diccionari català-valencià-balear, títol d’una obra que pot sorprendre però que «aparentment disgregadora —diu Moll—, va ser aplicat a l’obra més unificadora de la llengua catalana». La major part de la redacció dels articles correspon a Moll, l’arquitecte de l’obra, on fa gala de les seves dots de lexicògraf (havia rebut a domicili classes d’aquesta tècnica de romanistes com Meyer-Lübke), ofereix definicions acurades i clares, enriqueix les entrades amb una àmplia exemplificació literària antiga, moderna i de la llengua viva, nota diferències de registre (familiar, literari, argòtic, etc.), fa la transcripció fonètica dels mots dialectals, il·lustra amb dibuixos propis les peces de cultura popular (jous, arades, molins, etc.), inclou locucions i refranys de totes les contrades, apunta etimologies noves (algunes ja exposades al Suplement al Romanisches Etymo- logisches Wörterbuch, 1928) —fins d’antropònims i topònims—, enriquides amb l’explicació dels canvis fonètics i semàntics. Enmig de la immensitat de dades, guaita, aquí i allà, una orientació normativa amb rebuig de barbarismes i vulgarismes. Totes aquestes qualitats rumbegen en obres de conjunt de Moll, com la Gramàtica històrica catalana, la Gramàtica catalana, els articles al Butlletí de Dialectologia Catalana o a l’Anuari de l’Oficina Romànica de Lingüística i Literatura. En Els llinatges catalans, primera i valuosa aportació a l’estudi dels seus orígens, no falta l’al·lusió a cognoms típics de cada localitat, predominants en cada dialecte, amb enumeració de variants, amb possible correcció de formes deturpades, però donant la darrera paraula al portador del llinatge, car «l’únic amo de cada cognom és la persona que el porta». El coneixement de les llengües romàniques i la del seu bressol d’estudi, l’alemany (d’unes i de l’altra Moll va publicar sengles gramàtiques), li va permetre un contacte amb els progressos de la lingüística romànica i la seva aplicació al català.


Pàgina:La Atlantida (1886).djvu/12 - Viquitexts\nPàgina:La Atlantida (1886).djvu/12\n¡qué esgarrifós lo Pirineu entre les flames, però qué temptadores y belles les ones d' or y plata que de ses foses entranyes regalaren! ¡qué gran Hèrcules allargant ab lo sepulcre de Pyrene la cordillera á que ha dat nom, batent á colps de clava los gegants de la Crau en la Provença, atuhint á Gerió y al líbich Antheu, esparverant les Harpíes y Gorgones, i, en son derrer treball, esportellant la muntanya de Calpe, tanca del Mediterrani, y abocantlo com un riu en la vehina Atlántida, aqueix pont llevadíç que Deu trencá pera incomunicar en èpoques de corrupció 'ls móns, tornats á unir en lo més hermós dels segles moderns pe'ls titánichs braços de Colon.\nAqueix, aterrant les columnes del Non plus ultra y esqueixant la cortina de la Mar tenebrosa, me semblá la més gentil corona del poema que ab massa coratge gosí empendre, començantne d' escriure 'ls primers cants.\nCent vegades volguí recular, com qui entra en una balma esglayadora d' hont ningú ha escandallat los abismes; cent vegades deixí caure defallit lo món de mes pobres inspiracions rostos avall, y altres cent vegades, com Sísifo, torní á pujar vers la alterosa cima lo feixuch pes tan mal midat á mes espatlles de poeta. En eixa lluyta terrible en que, vençut ó vencedor, sempre era jo qui rebía les espurnes, una malaltía 'm féu deixar los dolços ayres de la patria per les ones de la mar, no tant amargues pera mi d' ençá que breçavan mos flayrosos somnis, y ab cántichs y música m' hi cridavan hermoses visions de jovenesa. Passaren falagueres ò aterradores davant mos ulls enlluhernats, y caygudes les barreres de mes montanyes anyorades, mon\nObtingut de «https://ca.wikisource.org/w/index.php?title=Pàgina:La_Atlantida_(1886).djvu/12&oldid=113674»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 jul 2018 a les 09:20.


13 JOCS DE SCOOBY DOO - Juga gratis a jocs online\nJocss online gratis scooby doo\nJocs scooby doo\nAquí trobaràs una selecció de jocs scooby doo per jugar gratis a SuperJocs.com, la web de jocs gratuïts a Internet. Tria jocs scooby doo de la llista i juga ara, sense descarregar res. Aquests jocs scooby doo són gratis.\nJuga a jocs scooby doo\nMés jocs de scooby doo\nI per a jugar gratis a scooby doo\nJOCS de SCOOBY DOO per a jugar gratis i online. Juga ara i sense descarregar res a 13 jocs de scooby doo a Super Jocs, la millor web de jocs gratis online.. Juga ara a jocs de scooby doo, és gratis i no has d'instal·lar res si jugues a la web de jocs SuperJocs.com. Aquí trobaràs Jocs scooby doo. Si vols jugar a scooby doo gratis, visita'ns cada dia a SuperJocs.com. Tots els dies actualitzem els jocs i no oblidis recomanar-nos als teus amics i amigues!


25/05/2018 | estanis.cat\nLes “fake news” empenyen l’audiència cap als mitjans tradicionals\n25/05/2018 Bloc, Comunicació Digital, Direcció de Comunicació, Màrqueting i Publicitat, Mass Media\nLes plataformes social media no són el vehicle preferit pels ciutadans per buscar informació fidedigna i contrastada. Així, les plataformes social media es consideren una màquina de fabricar notícies falses i mentides. Són el mitjà menys fiable per als consumidors consultats en vuit països, entre ells Espanya, segons la realització de l’estudi “In news we trust”. Encarregat per Teads, creador del vídeo outstream i marketplace de vídeo publicitari, analitza les actituds i tendències en consum de continguts informatius i publicitat.\nLa indústria preveu una aturada publicitària després de l’entrada en vigor del RGPD\nLa inversió publicitària està estancada a Espanya des de l’any passat, situació que s’ha agreujat en aquesta arrencada de 2018. Si el 2017 la despesa en mitjans al nostre país va augmentar un 2,3%, segons dades d’Infoadex; en el primer trimestre del present exercici ha baixat un 1,62% respecte a fa un any, d’acord amb les dades de I2P.\nCinc requisits per complir amb la nova llei de privacitat\nTot i que semblava que mai arribaria, ja és aquí el nou reglament europeu de protecció de dades o GDPR, que entra en vigor avui, 25 de maig, i que canviarà completament les regles de joc de les empreses respecte a com han de demanar i processar la informació personal dels seus usuaris a Europa per garantir una major privacitat. I és que les empreses que incompleixin el reglament s’exposaran a sancions milionàries, que podran arribar fins al 20 per cent de la facturació global anual de la companyia. Aquestes són les cinc claus perquè les companyies compleixin amb el GDPR, segons Sizmek:


En aquest capítol, diversos científics responen algunes preguntes curioses fetes pels espectadors al llarg del temps, des de l’eficiència de les polseres amb “poder equilibrant” fins als efectes del picant. El professor Antoni Aubanell explica geometria a partir del sabó.\nTots hem jugat alguna vegada amb bombolles de sabó! Tot sembla molt simple, però darrera aquestes innocents i divertides figures s’hi amaga un formidable entramat matemàtic. Es tracta d’un àmbit “màgic” on convergeixen, per un costat, components recreatius, lúdics, divertits, que ofereixen un gran efecte motivador i, per l’altre, la constatació de les possibilitats que ofereix la matemàtica per explicar, descriure i predir fenòmens naturals.\nEs parteix d’una propietat física que presenten els líquids, la tensió superficial, i que implica que la superfície que els envolta tingui la menor àrea possible. Per això les gotes són esfèriques, ja que de totes les figures tridimensionals d’un mateix volum l’esfera és la que té menor àrea. Quan al líquid se li afegeix sabó la tensió superficial disminueix, però no s’elimina; això fa que es deixi laminar (formant pel·lícules que, si es tanquen, anomenem bombolles) però sempre amb superfícies d’àrea mínima. A partir d’aquesta idea es poden fer diverses experiències matemàtiques que, a vegades, resulten sorprenents. Amb la mescla sabonosa “construïm” tres tipus de figures: figures obtingudes entre dues plaques planes unides per unes petites columnes, figures obtingudes en estructures polièdriques i figures obtingudes sobre altres estructures. A partir de la idea que les superfícies que es generen han de ser d’àrea mínima podrem interpretar matemàticament diverses de les seves característiques.\nEs tracta d’activitats visualment atractives, properes a la vida quotidiana, basades en aspectes físics i químics i que posen en joc idees matemàticament riques.\n30/09/2011: Castellers: pinya, força i manilles


Centre Excursionista Roca Negra: de febrer 2020\nDiumenge caminada Magic Line / magnifica recaptació\nCom ja sabeu, aquest diumenge és la caminada Magic Line, on participem com a grup. Durant aquestes darreres setmanes us hem demanat donacions perquè havíem d'assolir un repte, la xifra l'hem aconseguit, però hem arribat molt més lluny perquè l’hem, l’HEU triplicat i quasi quadruplicat. En total han sigut:\nMOLTES GRÀCIES en nom de tots els que rebran el vostre ajut!. Si encara no heu col·laborat i voleu fer-ho, a continuació hi ha el missatge de com fer-ho.\nMentre l’organització no tanqui el WEB encara podeu fer aportacions si voleu/podeu.\nPer fer el donatiu, heu d’entrar a aquesta adreça:\na la part de dalt de la pàgina veureu dos botons: “Inscripciones” i “donativos”, però NO és aquí on heu de clicar, heu de baixar una mica per la pàgina i sota el nostre “logo” hi ha un botó que diu: “dona al equipo”, és aquí on heu de fer el tràmit i així sumarà per aconseguir el nostre repte.\nDiumenge 01/03/2020 participarem a la caminada benèfica “Magic Line” (S. Joan de Déu)\nDiumenge 01/03/2020 no convocarem cap sortida perquè participarem a la caminada “Magic Line” (S. Joan de Déu). Els grups estan limitats a 20 persones i ja el tenim ple.\nTot i això, si voleu col·laborar en el aconseguir diners per la causa, podeu afegir-vos al nostre repte:\na la part de dalt de la pàgina veureu dos botons: “Inscripcions” i “donativos”, però NO és aquí on heu de clicar, heu de baixar una mica per la pàgina i sota el nostre “logo” hi ha un botó que diu: “dona al equipo”, és aquí on heu de fer el tràmit i així sumarà per aconseguir el nostre repte.\nVinga! Doneu uns “eurillos” i ajudeu-nos a rebentar el repte, molta gent sortirà beneficiada de la vostra generositat.\nAvui alguns dels caminants habituals (15) hem participat a la caminada popular “La Cabrilenca”. Ha sigut una bona excusa per canviar del paisatge del Garraf a un altre paisatge també litoral, però d’aspecte molt diferent.\nHa sigut una caminada dura, més pel desnivell que per la distància, que també!, al que hauríem d’afegir les pedres i alguna relliscada en alguns trams d’un desnivell extrem, sobretot la pujada i baixada del castell, però el pitjor ha estat la pujada final, “guapa” segons un controlador, “fatal” per algú de nosaltres, però tot està bé, si bé acaba!, i així ha sigut: botifarra, cerveseta i bona gent!. i...sí, ... ho he de dir, per dues vegades he perdut les marques!, si m’he equivocat!, però el grup ha esta atent i m’han corregit!.\nL’any vinent tornarem, potser no tothom farà la “llarga”, però ho intentarem!\nDiumenge 01/03/2020 participarem a la Magic Line com a grup CE Roca Negra, caminada festiva/benèfica, on lo millor és l’ajut a una bona causa. Ens havíem plantejat un baix repte solidari de recaptació, però ja l’hem més que triplicat i encara, potser, podem pensar en quadruplicar-lo!, ... ànims! Col·laboreu!.\nDiumenge 23/02/2020 participarem a la caminada popular “La Cabrilenca” (Maresme)\nDiumenge 23/02/2020 no convocarem cap sortida perquè participarem a la caminada “La Cabrilenca” (Maresme), trobareu tota la informació a:\nUs ho comuniquem amb temps per a que pugueu inscriure’s (a l’entitat corresponent: La Cabrilenca) abans de la fi de termini o que s’omplin totes les places.\nAvui hem fet la caminada fins al “puig” cavall Bernat del Garraf, Hem tingut un matí fred i sense sol, però el ritme ha sigut prou bo per com obviar el vent i el fred.\nAl Cavall Bernat hem esmorzat i celebrat la nova neta de Mª del Mar i d’en Francesc amb un cava rosat i ben fresc.\nLa propera setmana anirem a la Cabrilenca, després a la Magic Line i el proper no hi haurà caminada, ... us esperem a mitjans de març, .. no perdeu la forma perquè tornarem amb més ganes i dificultats!\nDiumenge 16/02/2020 Caminada CERN: Castelldefels – Puig Cavall Bernat (Garraf) - Castelldefels.\nCAMINADA TANCADA - HEM ARRIBAT AL NÚMERO MÀXIM DE PARTICIPANTS\nCaminada CERN: Castelldefels – Puig Cavall Bernat (Garraf) - Castelldefels.\nen l’assumpte feu constar: caminada 16/02/2020\ncaminada Bernat del 16/02/2020 i el vostre nom i cognoms sencers.\nHeu d’enviar la inscripció abans de les 20:00 del DIVENDRES 14/02/2020, la llista es tancarà en aquest moment o al arribar a 24 participants, NO podran participar aquells que s’hagin inscrit més tard de la darrera persona acceptada (la nº 24). El fet d’inscriure’s implica haver llegit la documentació i acceptar els riscos de la caminada. A la primera caminada que vingueu d’aquest any heu de dur el full “Acceptació Responsabilitats, Riscos i LOPD” complimentat i signat..\nRiscos de la activitat: Els riscos propis i inherents d’una caminada en el medi natural/muntanya. Compte! La part del cavall Bernat té uns penya segats amb certa perillositat si us apropéssiu i no heu de fer-ho si teniu vertigen, també hi ha un avenc amb una gran obertura al ben mig del camí, compte no caure!. Tingueu present que el camí és pedregós i amb força desnivell, valoreu si podreu dur el ritme adequat. La pràctica de l’activitat sense les condicions de forma física o l’equipament adequat pot provocar lesions personals o a tercers. Sempre hi ha un risc no controlat degut a imprevistos que ens podem trobar (camins tallats, caceres,...). En els trams i cruïlles amb trànsit rodat s'ha de respectar el codi de circulació. Informeu-vos de les condicions meteorològiques abans de decidir la participació. Hi ha un risc afegit degut a que estem en temporada de caça i hem de compartir l’espai natural amb aquesta activitat.\n(última actualització/revisió del text: gener/2020).\nSitges -Trinitat – Pedrera – Castelldefels ... feta!\nAvui 15 participants hem fet la caminada de Garraf a Sitges per la Trinitat i Pedrera. Les 15 valentes/ts hem fet aquesta bonica caminada amb molt bon ritme i hem aconseguit una mitjana força bona com per arribar a Castelldefels a una molt bona hora (13.45 ¡!). Hem tingut un bon dia per caminar, potser un pèl fred al inici, però després ideal. Ens ho hem passat molt i molt bé. Gràcies a tots i totes per la vostre bona disposició i el ritme d’avui que ens han fet un matí curt en una llarga distància.\nAl arribar hem tingut unes cervesetes excepcionals i generós vermut, convit de dues persones que han et anys fa poc. Dir-vos també que avui hem posat dues fotos perquè en una i l’altre no hi som tots, falta una persona en cadascuna.\npartiipació a la Magic Line.\nRocanegres, ... "Sou MOLT bona gent!", sou collonuts!.\nHavíem pensat un repte baix, és cert, però ja l'hem duplicat i seguim pujant!\nParticiparem com a entitat a la caminada Magic Line i el que es recapti va directament a S. Joan de Déu per a diferents tasques benèfiques. Sabem que durant l’any hi ha diferents recaptes per diferents motius, però aquest és especial, és la primera vegada que participem com a grup, com a entitat, i ens fa molta il·lusió i satisfacció haver superat el repte, duplicar-lo i seguir pujant.\nDoneu difusió, no cal ser soci per donar i ja sabeu que el donatiu va directament a S. Joan de Déu, nosaltres no rebem res, però si que és important que feu pujar el nostre marcador, el del Roca Negra, així estarem més orgullosos de formar part d’aquest club!\nMOLTES GRÀCIES, en nom de tots els beneficiats.\nDiumenge 09/02/2020 Caminada CERN: Sitges - Trinitat – Pedrera - Castelldefels.\nCaminada CERN: Sitges - Trinitat – Pedrera - Castelldefels.\nen l’assumpte feu constar: caminada 09/02/2020\ncaminada Sitges del 09/02/2020 i el vostre nom i cognoms sencers.\nHeu d’enviar la inscripció abans de les 20:00 del DIVENDRES 07/02/2020, la llista es tancarà en aquest moment o al arribar a 24 participants, NO podran participar aquells que s’hagin inscrit més tard de la darrera persona acceptada (la nº 24). El fet d’inscriure’s implica haver llegit la documentació i acceptar els riscos de la caminada. A la primera caminada que vingueu d’aquest any heu de dur el full “Acceptació Responsabilitats, Riscos i LOPD” complimentat i signat..\nHORA: 7:36 del matí.\nCaminada lineal (final a Castelldefels estació).\nDistància: 25,0 Km.\nDesnivell acumulat +: 715 m. (+ 715 negatiu = 1.430 total )\nAlçada màx.: 265 m.\nDuració aproximada recorregut: 5:45 (sense aturades)\nGrau de dificultat: mitjà/alt (compte!, si fa calor: alt)\nRiscos de la activitat: Els riscos propis i inherents d’una caminada en el medi natural/muntanya. Tingueu ben present la distància i desnivell d’aquesta caminada, hem de dur ritme, no podem invertir més temps del necessari i no hi ha punts d’abandonament, si no ho teniu clar, no vingueu. La pràctica de l’activitat sense les condicions de forma física o l’equipament adequat pot provocar lesions personals o a tercers. Sempre hi ha un risc no controlat degut a imprevistos que ens podem trobar (camins tallats, caceres,...). Els senders del Garraf son pedregosos i amb forts pendents. En els trams i cruïlles amb trànsit rodat s'ha de respectar el codi de circulació. Informeu-vos de les condicions meteorològiques abans de decidir la participació. Hi ha un risc afegit degut a que estem en temporada de caça i hem de compartir l’espai natural amb aquesta activitat.\nDesplaçament al punt de sortida (desplaçament recomanat i tingueu ben present que no forma part de l’activitat): Els que anem des de Castelldefels agafarem el tren de les 7:26 (arriba a Sitges a les 7:36). Tingueu present que la hora de sortida la marca l’hora d’arribada del tren a Sitges, si perdeu el tren no us podrem esperar perquè el proper és força més tard. Òbviament no ens podem fer responsables dels retards dels tren o busos i que per aquesta causa s’hagi de suspendre la caminada o canviar el recorregut. Si el guia no pogués arribar al punt de sortida per dificultats en el trajecte, bé sigui per mitjans propis o públics, intentaríem avisar als participants, però en cap cas no ens podem fer responsables de la anul·lació de l’activitat ni dels perjudicis que us reporti.\nDescripció: Des de l’estació de Sitges anirem fins a la ermita de la Trinitat per la Llevantina, baixarem fins a Vallcarca, per pujar de nou fins a la Granada (esmorzar el algun punt a prop) i al arribar a Campdàsens, trencarem cap al poble del Garraf per la Pedrera, posteriorment anirem cap al port Ginesta, passeig marítim i Castelldefels.\nCaminada Tarragona – Torredembarra ... feta !\nAvui 18 persones hem fet la caminada de Tarragona a Torredembarra en un matí fantàstic, potser massa calent per l’època del any, però genial!.\nPrimer hem fet un breu recordatori del que va ser la Tarragona Romana, de la seva capitalitat i importància dins de la península ibèrica, també hem vist, de passada, el circ i el amfiteatre, com després, mes endavant, el preventori.\nEls paisatges, la llum, la temperatura, la calor humana, tot ha esta fenomenal i hem fet el recorregut dins del temps previst, tot i que el ritme, semblant alt, ha sigut normal, podríem dir baix tenint en compte el poc desnivell de la caminada.\nTot i el temporal de fa dues setmanes, hem pogut fer el camí sense masses problemes, a l’excepció d’una platja menjada pel mar i que hem hagut d’improvisar de manera eficaç gràcies a les aportacions d’una parella de corredors que ens han ajudat a passar un punt delicat.... tot plegat, .. genial!., com l’aigua obsequiada al final de la caminada per un participant, com els ”filipinos”, com la cerveseta reconfortant, ....tot molt, molt bé!\nIniciació Marxa Nòrdica Av. Màlaga ... feta!\nAvui 7 participants hem fet tota una classe d’iniciació a la Marxa Nòrdica aprofitant diferents parcs de Castelldefels i en un entorn força singular, com són el voltants i la pròpia Llacuna del Rei JoanII.\nHa estat un molt bon matí, el fred i les quatre gotes de primera hora ràpidament s’han esvaït amb el calor humà i la molt bona disposició de tots els assistents, que han estat molt disciplinats i receptius en entendre i aprendre una nova modalitat com és la marxa nòrdica en tota la seva magnitud.... dir-vos que fer-ho bé és força difícil i que requereix de dedicació, constància i disciplina, però que, al final, segur!, és gratificant.\nDiumenge 01/03/2020 participarem a la caminada ben...\nDiumenge 23/02/2020 participarem a la caminada pop...\nDiumenge 16/02/2020 Caminada CERN: Castelldefels –...\nDiumenge 09/02/2020 Caminada CERN: Sitges - Trinit...


L'EMA avala la Janssen, però conclou que hi ha casos rars de trombosi - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'EMA avala la Janssen, però conclou que hi ha casos rars de trombosi\nEl regulador de la Unió Europea determina que la vacuna monodosi de Johnson&Johnson és segura Sanitat està preparat per distribuir els vials emmagatzemats a les comunitats autònomes\nacn/efe. brussel·les/madrid 20.04.2021 | 22:30\nVacuna de la farmacèutica Janssen arxiu/verínico Pavés\nVacuna de la farmacèutica Janssen\nL'Agència Europea del Medicament (EMA, per les seves sigles en anglès) manté l'aval científic a la vacuna Janssen després d'investigar la seva possible relació amb vuit casos «greus» de trombosi amb trombocitopènia entre més de 7 milions de vacunats als Estats Units. El regulador de la Unió Europea va determinar ahir que la vacuna monodosi produïda per Johnson&Johnson és segura, però catalogarà les trombosis estranyes com a «efecte secundari infreqüent». L'agència ha remarcat que el risc de patir-les és «molt baix» i continua recomanant l'ús del vaccí. Per ara, no ha pogut identificar factors o edats de risc concrets.\nL'anunci de l'EMA hauria de permetre desbloquejar 146.000 dosis Janssen a l'Estat espanyol. La companyia ja va dir ahir que està «preparada per reactivar» les entregues a la Unió Europea, sense concretar si podrà repartir abans de juny els 55 milions de dosis promeses inicialment. L'agència de Salut dels Estats Units va recomanar a principis de la setmana passada la suspensió de la vacuna Janssen per sis casos estranys de trombosis entre gairebé 7 milions de vacunats. Johnson&Johnson va paralitzar les entregues a la UE arran d'aquesta decisió, tot i que el vaccí monodosi tenia el vistiplau del regulador europeu des de mitjans de març.A més, la companyia va demanar que no s'administressin les dosis rebudes. Diversos governs europeus, entre aquests l'espanyol, ho van acceptar, però d'altres com el francès van decidir utilitzar igualment les vacunes Janssen rebudes, ja que continuaven tenint l'aval del regulador europeu. Brussel·les no es va oposar a l'aturada imposada per la companyia, però va demanar al seu principal proveïdor, Pfizer-BioNTech, un avançament de 50 milions de vacunes per suplir el potencial buit que pogués deixar Johnson&Johnson. Abans de l'aparició dels casos rars de trombosi, la UE esperava rebre 55 milions de dosis de Janssen entre abril i juny. La multinacional encara no ha confirmat si mantindrà el compromís malgrat el retard.\n146.000 dosis, a punt\nEl Ministeri de Sanitat està preparat per distribuir «amb caràcter immediat» les dosis de Janssen a les comunitats autònomes, quan la companyia aixequi la seva recomanació de no administrar a Europa la seva vacuna, ara ja avalada per l'EMA. Ho va explicar la ministra Carolina Darias ahir en la seva compareixença al Senat, en saber que l'EMA havia confirmat que el balanç entre benefici i risc del preparat continua sent «positiu». «Nosaltres no hem parat res», va ressaltar Darias, que va recordar que van ser les autoritats sanitàries estatunidenques les que van paralitzar el seu ús i la mateixa Johnson & Johnson la que va recomanar no aplicar la seva vacuna a Europa, mentre es dilucidava la seva relació amb sis casos d'aquests coàguls entre gairebé 7 milions d'immunitzats als Estats Units.\nI l'EMA s'ha pronunciat en «termes semblants» a com ho va fer amb AstraZeneca. Des de dimecres passat, 146.000 dosis de Janssen són als magatzems centrals de la companyia; la previsió és que n'arribin 300.000 en tot el mes d'abril.


SOV de Barcelona - Crida en solidaritat amb la Manifestació de 21 de gener de les Empreses en Conflicte a Catalunya\nJa fa uns anys que a Catalunya anem veient com les condicions laborals empitjoren, i com les deslocalitzacions d'empreses van provocant acomiadaments massius que deixen a milers de famílies en la total indefensió. Aquesta situació, s'ha anat produïnt amb diverses lluites que no sempre han arrivat a massa bon port. Per desgràcia les agressions del Capital i amb l'ajut de l'Estat Espanyol, i la seva sucursal de la Generalitat de Catalunya. I així, en els darrers mesos han anat signat diversos ERE's (el cas més recent i encara en moviment és SEAT) i avalant la repressió amb total impunitat contra treballadors en lluita pels seus llocs de treball (el major exponent, és ara Iberia). També vagues convocades per la dignificació i la justícia en les seves empreses, com ara Mercadona o Codex. On l'administració ha actuat constantment girant l'esquena als treballadors, quan no ha ningunejat les seves responsabilitats en favor de no se sap què...


Meridiana Resisteix allarga el tall d'aquesta nit una hora i tindrà el suport de PícnicXRep\nMeridiana Resisteix allarga el tall d’aquesta nit una hora i tindrà el suport de PícnicXRep\nEls Mossos van renunciar ahir a dispersar-los i els manifestants mantenen el pols\nLa Meridiana tallada per l'acció dels veïns, ahir / S.B.\nSílvia Barroso 29/11/2019 12:14 pm\nEls pols dels manifestants de Meridiana Resisteix amb la policia continua i vol escalar un graó aquest divendres a la nit, amb un tall que volen fer durar una hora més que la resta de dies i acabar-lo a les 23 hores, en lloc de les 22 hores, com han estat fent aquesta última setmana de manera explícita.\nSegons la convocatòria d’avui, dia 47 de la mobilització, la cita és a les 19.30 hores, amb la idea que el tall sigui efectiu a les vuit i que s’allargui fins a les 23 hores. I compten amb el suport anunciat de Pícnic per la República, de manera que l’avís humorístic del dia és: “No es preveu crema contenidors, potser sí moniatos”. També ha anunciat el seu suport Diagonal Resisteix.\n‼ Avui divendres ens volem sumar als companys i companyes de Meridiana que fa més de 45 dies que surten a tallar el carrer ‼#ObjectiuIndependència pic.twitter.com/IonZN0GBhx\n— PicnicxRepública ✊ 😷 (@PicnicxRep) November 29, 2019\nAhir, els Mossos d’Esquadra van canviar de plantejament completament i van renunciar a dispersar-los. Els antiavalots hi eren i van amenaçar-los amb una “intervenció policial” si no marxaven, però no van arribar a excutar-la.\nDesprés d’una hora i mitja en què quatre agents de seguretat ciutadana van estar intentant que deixessin pas als vehicles quan tenien el semàfor en verd (vermell per als vianants), cosa que els manifestants dificulten amb les seves marxes lentes per travessar l’avinguda cada vegada que tenen verd i que s’acaben massa tard com perquè la circulació sigui fluïda, els Mossos van optar per desviar els vehicles passeig de Fabra i Puig amunt.


Som un grup de persones a Reus (Tarragona), implicat amb l'ecologia, el feminisme, el moviment LGTBI i contra el racisme. Dissenyem i imprimim samarretes amb missatges reivindicatius, apel·lant al respecte, la igualtat i la llibertat. L'objectiu és impulsar i donar suport a tots aquests moviments per construir entre totes un món més just i lliure.\nREIVINDIKA està format per part de l'equip d'Avellana Digital i Productes de la Terra. Si vols saber més informació visita avellanadigital.com i productesdelaterra.cat.\nCom són les samarretes de Reivindika?\nLes samarretes de màniga curta que utilitzem per al serigrafiat o impressió dels nostres dissenys pertanyen a l'empresa de distribució SOL'S, companyia líder en peces de roba i complements promocionals a Europa. Entre els valors de SOL'S s'inclou el compromís amb la societat, mitjançant iniciatives ètiques i socials en col·laboració amb més de 15 ONG.\nEn canvi, les samarretes de tirants de Reivindika pertanyen a una altra marca.


Ràdios lliures. Un viatge per la llibertat d’expressió. Toni Silva 16/06/22 – Anarquia Catalunya 🏴\nRàdios lliures. Un viatge per la llibertat d’expressió. Toni Silva 16/06/22\nLes ràdios lliures davant la llei Cnt-ait gramanet. llibertat gabriel pombo da silva Concentració llibertat Gabriel Pombo da Silva Llibertat per la Lisa, llibertat per totes! Comunicado por el 5º Cadenazo de Radios Libres “Rompiendo Muros” Radios Libres y Comunitarias Més de mig miler de persones clamen a Girona per la llibertat d’expressió, el futur dels joves, la llibertat de Pablo Hasél i l’autodeterminació nacional catalana El viatge zapatista, per la defensa de la vida i l’intercanvi de lluites Un viatge prodigiós per somiar despertes ‘Passaport covid’ per al viatge enlloc María Silva, La Libertaria per Federica Montseny, ed. El mundo al día Toulouse Sara en llibertat amb càrrecs. Llibertat presxs 27F. Prou de muntatges policials (cat/cas)


Pilar Morey Bulbena-Cat: "He decidit estar sola per un temps"\n"He decidit estar sola per un temps"\nAvui vull compartir una carta que està corrent per Internet. De vegades és bo prendre's un temps sense parella per trobar-se un mateix.\nAquesta carta és aplicable a tothom, sigui quin sigui el seu sexe o tendència sexual.\nHe decidit estar sola per un temps. I amb sola, no em refereixo a aïllar-me de les persones, sinó a aïllar-me de l'amor de parella i de les papallones a l'estómac, per centrar-me en mi i créixer com a persona.\nHe decidit dedicar més temps a allò que m'apassiona, als meus amics i família. Llegir més, escriure més, ballar més, cantar més, somriure més, ser feliç per mi mateixa.\nProcurar veure'm bonica per a mi, arreglar-me per a mi, enamorar-me de mi mateixa.\nHe decidit depurar-me del que i de qui em fa mal: mals hàbits, males actituds, mals pensaments i persones nocives.\nHe decidit donar en la mateixa quantitat l'estima i atenció que em donen. No per orgull, ni molt menys per vanitat, sinó perquè per amor propi he d'aprendre a identificar quan dono més del compte i a canvi no obtinc res.\nHe decidit estar sola, perquè no hi ha ningú al món que pugui fer-me més feliç que jo mateixa. Perquè el veritable amor comença quan jo m'estimo, i només llavors puc estimar de veritat a algú més.\nNo he decidit estar sola per depressió, ni per amargada, ni perquè van trencar cruelment el meu cor, ni perquè “tots són iguals”… i això últim, recalcat, doncs no, no tots són iguals, i tampoc ho sóc jo, i és per això que he decidit estar sola.\nEl fet que decideixi estar sola, no vol dir que tancaré les portes del meu cor; vol dir que esperaré el temps necessari fins que estigui preparada per tornar a estimar.\nEl fet que decideixi estar sola, no vol dir que em passi tot el temps plorant; vol dir que gaudiré al màxim cada emoció mentre pugui, doncs, a fi de comptes, com vaig llegir algun cop, “¿com coneixeries la felicitat, si mai experimentes la tristesa?”\nEl fet que decideixi estar sola, no vol dir que no tinc la maduresa per tenir una relació estable; vol dir que tinc la maduresa de sobres per saber que un amor sincer no es busca com un boig, sinó que les dues persones es troben en el moment indicat i llavors tot sorgeix.\nHe decidit estar sola, perquè no hi ha cosa pitjor que una persona que tem a la solitud. Perquè estar sola no és ser una persona apàtica, sinó una persona que aprèn a conèixer-se a si mateixa i d'aquesta manera es relaciona amb persones que valen la pena.\nBuscar a algú per omplir la teva solitud, és de les pitjors coses que pots fer. Témer a la solitud és la mostra més clara de por i disgust cap a tu mateix, a qui ets. És no saber que la felicitat es troba dins teu, i no en altres persones o objectes.\nQuan estàs amb algú només per no sentir-te sol, acabes ferint a aquesta persona i enganyan-te a tu mateix; perquè no et va unir a ella una atracció sincera i molt menys el veritable desig de compartir amb ella la teva felicitat.\nHe decidit estar sola perquè vull curar les meves ferides, vull rescatar la meva essència i construir la meva pròpia felicitat per després compartir-la amb algú més, que també s'estimi a si mateix quan estigui sol.\nVull estar sola per decisió pròpia… perquè pretendre oblidar a una persona amb una altra, o pretendre buscar consol al buit que de vegades se sent, és el camí adient per acabar estant veritablement sol, sense ni tant sols tenir-te a tu mateix en el procés.\nEstic sola perquè sé que quan torni a enamorar-me, serà de la manera més sincera… i no sols per despit o per por a mi sense tu.\nEscrit per: Mayeli Tellez\nNOTA: Si t'ha agradat aquesta carta, comparteix-la amb els teus amics i deixa els teus comentaris.\nEtiquetas: Actitud , actitud positiva , Autoestima , Calaix de sastre , Mayeli Tellez , Psicologia , Psicologia humanista , Solitud


a Activitats formatives · General ·\n— 2 juny 2017\nEl curs 2017-2018 s’impartirà de nou el Màster de Biblioteca escolar i promoció de la lectura (UAB-UB) adreçat a totes aquelles persones interessades en l’organització i dinamització de biblioteques escolars, en plans de lectura i en llibres infantils i juvenils. El màster té caràcter semipresencial i inclou una part de […]\n— 20 maig 2017\nLa Institució de les Lletres Catalanes va publicar a finals de l’any passat un petit volum titulat Homenatge. Aurora Díaz Plaja (1913-2003) dedicat a aquesta polifacètica professional que en recull una semblança biogràfica i una antologia de la seva obra, a càrrec de la seva neboda Anna Díaz-Plaja. El volum […]\n— 26 gen. 2016\nDiversitat i lectura a les biblioteques escolars\nEl passat 3 de desembre va ser el Dia Mundial de les Persones amb Discapacitat i el Servei de Biblioteques de la Generalitat de Catalunya va commemorar la diada presentant en el web, El calaix de la diversitat, una selecció de llibres i contes adaptats per a infants i joves […]\n— 9 set. 2015\nBiblioteca juvenil, una nova eina per a bibliotecaris i docents\nLes biblioteques públiques i escolars s’enfronten a un gran repte: com fer que el públic juvenil s’acosti a la biblioteca i la lectura? Júlia Baena, bibliotecària, dissenyadora gràfica i Master en continguts digitals ha creat una pàgina per a tots els interessats en els serveis bibliotecaris per a aquest públic: Bibliotecajuvenil.com […]\n— 23 juny 2015\nCongreso Iberoamericano de Bibliotecas Escolares CIBES 2015\nEls dies 26,27 i 28 del proper mes d’octubre se celebrarà al campus de Getafe de la Universitat Carlos III de Madrid el primer Congreso Iberoamericano de Bibliotecas Escolares.CIBES 2015. El congrés ha obert un termini per a l’acceptació de comunicacions que es tancarà el 6 de juliol proper. Els […]\n— 8 maig 2015\nDades sobre la importància de les biblioteques escolars en els aprenentatges\nEn el Bloc de Bid, esmentat aquí en altres ocasions, s’han publicat en els darrers mesos ressenyes de dos estudis sobre biblioteques escolars (BE) molt interessants des del punt de vista del valor educatiu que generen aquestes biblioteques (seria similar als estudis sobre el valor social o el valor econòmic […]\n— 6 març 2015\nLa Facultat de Biblioteconomia i Documentació de la Universitat de Barcelona, i el Col·legi Oficial de Bibliotecaris-Documentalistes de Catalunya convoquen el Tercer Premi Recerca en Informació i la Documentació, al millor treball de recerca de Batxillerat, amb l’objectiu de potenciar la importància del professional de la informació en aquesta tasca […]\n— 9 febr. 2015\nDissenyar col·lectivament els espais de les biblioteques escolars\nL’espai de les biblioteques escolars presenta sovint dificultats per convertir-lo en un espai atractiu i plaent, apte per als col·lectius d’alumnes de totes les edats i de professors que l’han d’usar, còmode per treballar, llegir, explicar contes o qualsevol de totes les activitats que volem realitzar-hi. Crear un espai que […]\n— 3 nov. 2014\nDues cites per al 22-N: Trobada programa LECXIT i Jornada Literatura i Educació\nEl proper dissabte 22 de novembre coincideixen dues activitats relacionades amb la lectura que ben segur que resultaran interessants per als responsables de les biblioteques escolars. Per una banda, la Tercera Jornada Pedagògica de LECXIT Lectura i èxit educatiu. Aquesta III Trobada del programa LECXIT se celebrarà dissabte, 22 de […]\n— 23 oct. 2014\nEls bibliotecaris escolars en l’era digital\nEn el Blok de BiD, bloc on es ressenyen i comenten informes sobre biblioteques i serveis d’informació, sobretot del món anglosaxó, Francisca Pulgar Vernalte, responsable del Servicio de Bibliotecas del País Basc, sota el títol Liderant dins i més enllà de la biblioteca ressenya l’estudi relatiu al personal de les […]\n— 29 set. 2014\nJornades de Biblioteques escolars a Girona i xerrada del Cicle Futur(s)\nUs informem de dues activitats de formació que us poden interessar: les Jornades de Biblioteques escolars de Girona i una xerrada del Cicle Futur(s) dedicada l’aprenentatge dels nens en l’entorn tecnològic actual. Biblioteques de Girona, com cada curs i dins del programa de biblioteques escolars, ha previst dur a terme […]\n— 15 set. 2014\nMaster de Biblioteca escolar i promoció de la lectura\nSi esteu fent plans de formació per aquest curs, encara sou a temps de matricular-vos a Màster oficial interuniversitari de biblioteca escolar i promoció de la lectura (UAB-UB) que enguany arriba a la 7ª edició. El Master s’imparteix en modalitat semipresencial, dues tardes a la setmana, els dilluns i dimecres […]\n— 29 jul. 2014\nUna consulta habitual de les biblioteques escolars quan, excepcionalment, disposen de pressupost per adquirir llibres és com i on seleccionar materials de consulta i llibres de coneixements. Per a la compra de llibres de ficció, els responsables de les biblioteques compten amb bastants i bons recursos per informar-se, ja siguin […]\n— 24 juny 2014\nDues publicacions útils per a les biblioteques escolars\nL’editorial EPI (El profesional de la informacion) va iniciar el 2011, en col·laboració amb l’editorial UOC, la publicació de petits manuals, d’un centenar de pàgines, mida llibrets de butxaca, que tracten temes actuals o temes bàsics en l’àmbit de la biblioteconomia i la documentació. Així, hi podem trobar títols tan […]\n— 3 juny 2014\nEl suport de les biblioteques públiques a les biblioteques escolars a França\nSota el títol de Biblioteques públiques i escoles: una relació complexa, també a França, la nostra col·lega Mònica Baró ressenya i comenta en el Blok de BiD un recent informe encarregat per la Ministre de la Culture et de la Communication i per la Ministre de l’Enseignement Supérieur et de […]\nper Teresa Mañà\n— 18 maig 2014\nPolítiques d’informació, també per a les biblioteques escolars\nEn el darrer numero de la revista El profesional de la información, v. 23, núm. 2 (març-abril 2014) Lluís Anglada, director de l’Área de Biblioteques, Informació i Documentació del Consorci de Serveis Universitaris de Catalunya (CSUC) i una de les veus professionals a tenir en compte en el nostre entorn, […]\n1 de 6123456»


Coronavirus 27 de noviembre de 2021 Redacció\nUn total de 4.227.203 persones han rebut ja una dosi de la vacuna contra el coronavirus en la Comunitat Valenciana. A més, en aquests moments, compten amb la pauta completa d'immunització (dues dosis per a Pfizer, Moderna i AstraZeneca; la monodosis de Janssen i una dosi de qualsevol vacuna en les persones amb antecedents d'haver passat la COVID) 4.162.465 persones.\nLa Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública ha notificat 952 nous casos de coronavirus confirmats per prova PCR o a través de test d'antígens. Amb aquesta actualització, la xifra total de positius se situa en 528.553 persones. Els nous casos per províncies són 175 a Castelló (57.134 en total); 308 a Alacant (193.179) i 469 a València (278.239). La xifra de casos no assignats es manté en 1.\nD'altra banda, s'han registrat 488 altes a pacients amb coronavirus. D'aquesta manera, el nombre de persones que han superat la malaltia des que va començar la pandèmia en la Comunitat Valenciana ascendeix a 523.239 persones. Per províncies, les altes es distribueixen així: 56.188 a Castelló, 191.194 a Alacant i 275.801 a València. El total d'altes no assignades es manté en 56.\nEls hospitals valencians tenen, actualment, 389 persones ingressades, 68 d'elles en l'UCI: 83 a la província de Castelló, 10 en UCI; 131 a la província d'Alacant, 29 d'elles en l'UCI; i 175 a la província de València, 29 en UCI.\nS'ha registrat una defunció per coronavirus des de l'última actualització, una persona de 54 anys, per la qual cosa el total de decessos des de l'inici de la pandèmia ascendeix a 7.913: 871 a la província de Castelló, 3.044 en la d'Alacant i 3.998 en la de València.\nD'acord amb les dades registrades, en aquests moments hi ha 8.842 casos actius, la qual cosa suposa un 1,64% del total de positius.\n· Benicàssim: 31 casos. Àmbit educatiu


03 - L'ESCOLA MATA LA CREATIVITAT? - Teler de música\nEts aquí:Inici Per reflexionar 03 - L'ESCOLA MATA LA CREATIVITAT?\nSegurament heu tingut oportunitat d'escoltar alguna vegada Sir Ken Robinson. Us proposem sentir-lo de nou, en una breu conferència sobre la creativitat.\nConferència: L'escola mata la creativitat?\nSi acceptem que cal reinventar el nostre ofici i revisar els plantejaments sobre els que estan construïts les institucions i els models educatius, ens caldrà practicar més que mai la creativitat (entesa, en paraules de Robinson, com el procés de tenir idees originals que tenen valor). La nostra pròpia creativitat, per tal de pensar noves maneres de fer millor la nostra feina, i de com utilitzar la música com a matèria primera per al desenvolupament de la creativitat dels infants i adolescents.


Formació per a formadors per aprendre a gestionar situacions de càncer a la feina | Junts contra el cancer - FECEC\nFormació per a formadors per aprendre a gestionar situacions de càncer a la feina\nLa FECEC ha organitzat el 20 de febrer la primera formació dirigida al personal de la mútua Asepeyo per millorar el benestar de les persones amb càncer a la feina i la gestió d’aquestes situacions a l’entorn laboral.\nLa formació titulada ‘La gestió del càncer en l’àmbit laboral’ ha anat dirigida als professionals d’Asepeyo amb l’objectiu que les empreses associades a Asepeyo puguin disposar de protocols, així com del suport especialitzat necessari, per dur a terme processos de gestió del càncer, especialment en el moment de reincorporar-se al treball.\nAquesta formació s’emmarca dins el marc de col·laboració entre la FECEC i Asepeyo que es va plasmar el passat mes de juny amb la firma d’un conveni per dur a terme accions i projectes encaminats a unir esforços en la reincorporació laboral després del cáncer.\nLes xifres actuals constaten que una de cada tres persones té o tindrà algun tipus de càncer al llarg de la seva vida, que el 60% dels malalts de càncer sobreviuen transcorreguts 5 anys des del diagnòstic i que el 50% de totes les dones que viuen l’experiència d’un càncer de mama, el més freqüent de tots, el pateixen durant la seva edat laboral.\nÉs per això que és important que les empreses prenguin consciència d’aquesta necessitat, i dels beneficis que els pot aportar. I en aquest cas, fer-ho de la mà de les mútues és de gran valor per abordar aquest tema.