El Ple de l'Ajuntament de Sagunt denuncia l'augment de les agressions LGTBI fòbiques\nAhir es va aprovar una moció en denúncia de l'augment de les agressions LTBIfóbicas lligades a discursos d'odi\nEl Ple de l'Ajuntament de Sagunt, reunit ahir en sessió ordinària, va aprovar una moció en denúncia de l'augment de les agressions LTBIfóbicas lligades a discursos d'odi. La moció, presentada pel Grup Municipal Socialista i defensada pel seu portaveu, Javier Rar, va ser aprovada amb els vots a favor de PSOE, Compromís, Esquerra Unida, Iniciativa Portenya, Partit Popular i Ciudadanos; i el vot en contra de Vox.\nTal com recull l'exposició de motius, les agressions LGTBIfóbicas no deixen d'augmentar al nostre país. Segons les dades façalitades pel Ministeri de l'Interior, els delictes d'odi denunciats han augmentat de 1.172 a l'any 2013 a 1.706 el 2019 i, concretament, els que afecten a l'orientació sexual han augmentat un 8'6%. Les dades dels Observatoris Contra l'Homofòbia a Madrid o Catalunya reflecteixen també un augment de l'nombre d'incidents en este sentit i tot indica que es tracta d'una constant en tota la nostra geografia, sense excepció.\nSegons la moció, dia rere dia es coneixen nous casos de LGTBIfobia a Espanya, un país pioner en el reconeixement i en la protecció dels drets civils i referent en la resta de l'món pel que fa a la defensa de les persones lesbianes, gais, persones trans i bisexuals. Estes actituds violentes, que causen un gran sofriment a les víctimes i que, en molts casos, ni s'arriben a denunciar, estan encoratjades i precedides pels discursos d'odi, especialment quan estes s'institucionalitzen o normalitzen en l'àmbit públic.\nL'exposició finalitza explicant que les persones LGTBI en este país i en el món han hagut de suportar històricament vexacions, agressions, presó i fins i tot en alguns països, la pena de mort. Espanya és un país obert i divers, que acull de forma generosa a persones que són perseguides o amenaçades de mort per la seua orientació sexual o identitat de gènere. Per això, en un país democràtic, els discursos d'odi, i en especial les agressions cap al col·lectiu LGTBI no poden tenir cabuda. Davant d'esta situació, és imprescindible que des de tots els àmbits i des de totes les institucions es faça visible el suport públic i institucional a l'col·lectiu LGTBI i als seus drets com a ciutadans i ciutadanes, i es denunciïn estes agressions, així com també la posada en marxa de totes les eines normatives necessàries per combatre-les.\nEntre els acords aprovats es troba: ratificar el compromís ferm de l'Ajuntament amb la igualtat, els drets de les persones LGTBI i l'eradicació de\nqualsevol tipus de violència cap a este col·lectiu; reconèixer la LGTBIfobia i els discursos d'odi, que la encoratgen com una ofensa a la qualitat democràtica perquè apel·la directament als estàndards de llibertat del nostre país; i seguir coordinant la posada en marxa de campanyes de sensibilització, informació i formació, sobre la realitat de les persones pertanyents a l'col·lectiu LGTBI.\nAixí mateix, els acords també recullen establir un pla formatiu per a la Policia Local que vagi encaminada a que les i els agents tinguin la formació suficient sobre la realitat de les persones LGTBI perquè puguin oferir un tracte adequat a les víctimes; i crear dins de la Policia Local una unitat de tolerància per temes de delictes d'odi i dotar-la dels recursos pertixiquetts.


Bankia va subministrar informació falsa sobre el seu estat financer i patrimonial per vendre les accions als seus clients – Arriaga Asociados Catalunya\nBankia va subministrar informació falsa sobre el seu estat financer i patrimonial per vendre les accions als seus clients Reviewed by Momizat on jul 02 . Bankia està retornant els diners a totes aquelles persones que van comprar accions en la sortida a borsa de l'entitat. Farà uns mesos un jutjat d'Oviedo ha con Bankia està retornant els diners a totes aquelles persones que van comprar accions en la sortida a borsa de l'entitat. Farà uns mesos un jutjat d'Oviedo ha con Rating: 0\nInicio » Preferents Bankia » Bankia va subministrar informació falsa sobre el seu estat financer i patrimonial per vendre les accions als seus clients\nPublicado por: Jesús María Ruiz de Arriaga Remirez Fecha de creación: julio 02, 2014 en: Preferents Bankia | comment : 0\nBankia està retornant els diners a totes aquelles persones que van comprar accions en la sortida a borsa de l’entitat. Farà uns mesos un jutjat d’Oviedo ha condemnat a l’entitat a anul·lar el contracte de compra d’accions i retornar la inversió als afectats.\nEls accionistes minoritaris que van acudir a la OPS (Oferta Pública de Subscripció) de Bankia al juliol de 2011 i que després de la múltiple tortura en forma de “contrasplits” (agrupació d’accions) van veure com les seves accions haurien d’aconseguir nivells propers als 45 euros per recuperar el 100 per cent de la seva inversió inicial, estan ara guanyant la batalla en els jutjats.\nBankia està retornant els diners a totes aquelles persones que van comprar accions en la sortida a borsa IMATGE: Hispanidad.com\nEn Arriaga Associats estem convençuts que, a partir d’ara, anem a veure moltes més sentències col·lectives demanant la nul·litat dels contractes de compra d’accions de Bankia. Nosaltres mateixos portem en marxa una de manda col.lectiva, a la qual ja s’han unit més d’1.500 persones que volen que les defensem per haver acudit a la OPS de Bankia abans de la seva sortida a Borsa al juliol de 2011.\nI és que si ens centrem en el moment de la comercialització i contractació de les accions per fonamentar la condemna, hi ha motius suficients perquè Bankia pagui pel que va fer:\n- D’una banda, el banc va incitar els seus clients a comprar accions de Bankia (a molts d’ells, fins i tot, més quantitat de les que volien comprar al principi), ja que “donada l’elevada demanda d’accions que estava tenint lloc, segurament hi hauria un prorrateig sobre les peticions”, indicaven els comercials.\n- D’altra banda, es va indicar en tot moment als clients que les accions de Bankia eren valors molt demandats, ja que s’estaven venent per baix del seu valor, la qual cosa notòriament no era cert i s’estava enganyant premeditadament als accionistes.\nEl banc va incitar els seus clients a comprar accions de Bankia\nDe fet, l’agència d’informació econòmica Bloomberg va arribar a reflectir en una informació la falta de transparència amb la que es va incórrer durant la sortida a borsa de Bankia, tant per part de l’entitat, com de les institucions reguladores. I cal recordar també la valoració que el propi president de Bankia, José Ignacio Goirigolzarri, va fer d’aquesta operació, en considerar-la un error.\nDoncs bé, podem dir que la demanda civil col·lectiva és la millor opció per als accionistes de Bankia perquè és la que us permetrà recuperar els diners que vau invertir i el perjudici econòmic que vau sofrir davant les suposades irregularitats en la sortida a Borsa de l’entitat. Bankia no comptava amb uns comptes sanejats quan va sortir a Borsa i va subministrar informació falsa sobre el seu estat financer i patrimonial. Això és decisiu perquè en una demanda civil col·lectiva puguin declarar-se nuls els contractes subscrits per tots els accionistes. Vosaltres teniu l’última paraula i la decisió a les vostres mans.\nSi necessiteu ajuda i voleu unir-vos a la nostra demanda col·lectiva, crideu al nostre telèfon gratuït 900 101 75.


Allure-Apart Place Dauphine París França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nAllure-Apart Place DauphinePlace Dauphine, IV - Centre Pompidou, París, França, 75001 - Veure al mapaNotable7,5Basada en3comentarisAllure-Apart Place DauphineVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 43 fotos\nAl visitar París, vosté es sentirà com a casa a Allure-Apart Place Dauphine, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de París. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com transport hotel/aeroport, habitació familiar, ascensor, caixa forta. L'ambient de Allure-Apart Place Dauphine es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, escriptori, insonorització, despertador són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Allure-Apart Place Dauphine.


3 de desembre de 2019 By Gerard Figueras Deixa un comentari\nHe participat avui al Palau Blaugrana en la roda de premsa de presentació del Preolímpic d’Hoquei sobre Gel masculí que es disputarà del 13 al 15 de desembre a la Pista de Gel del FC Barcelona. En el torneig, la selecció estatal, integrada per cinc jugadors catalans, buscarà el triomf final per accedir a la següent ronda de classificació per als Jocs Olímpics de Beijing 2022.\nEn l’acte, he estat acompanyat de Frank González, president de la Federació Espanyola d’Esports de Gel (RFEDH); Óscar Cruz, president de la Federació Catalana d’Esports d’Hivern; Susana Closa, gerent de l’Institut Municipal de Barcelona Esports, i Oriol Rubio, jugador català de la selecció estatal.\nEl recinte blaugrana es prepara per acollir durant tres dies la segona ronda de la sèrie classificatòria pels Jocs del 2022 en un preolímpic que comptarà amb la participació dels combinats d’Espanya, Holanda, Mèxic i Xina Taipei. Tots ells buscaran l’única plaça en joc per continuar vius en el cursa per ser a la cita olímpica.\nEspanya, entrenada per Luciano Basile i formada per cinc jugadors catalans dels 23 convocats, tindrà com a gran rival per passar ronda Holanda, equip favorit, farcit de jugadors professionals i amb qui s’enfrontarà en l’últim dels tres partits. Oriol Rubio ha explicat que afronten el preolímpic “amb molta il·lusió” i amb l’esperança de superar la fase, “tot i que no és fàcil”, a la vegada que admetia que “som amateurs i no hem tingut tant temps per entrenar junts com altres seleccions”. El combinat estatal es va concentrar del 8 al 10 de novembre en les instal·lacions del CG Puigcerdà per preparar el torneig.\nHe justificat el suport de la Generalitat a aquesta competició perquè suposa “una oportunitat” a tres nivells. En primer lloc, “facilita que els nostres esportistes puguin prendre part en una competició internacional a casa”; en segon lloc, “exhibeix la capacitat organitzativa de Barcelona i Catalunya, que són referents en acollir grans esdeveniments esportius, ara també de gel”, i, per últim, reforça “el somni olímpic” de poder acollir uns Jocs Olímpics d’Hivern el 2030. També considero que aquesta cita demostra “la capacitat de sumar de les administracions i el teixit esportiu” i pot ajudar a augmentar el potencial dels esports de gel a Catalunya.\nEn la mateixa línia, Frank González ha agraït el suport de les institucions en la celebració del preolímpic, una suma de forces que també es trasllada als treballs de la candidatura Pirineus-Barcelona 2030 perquè aquesta possible cita olímpica “suposi un impuls als esports de gel”. El president de la RFEDH s’ha mostrat convençut que durant el torneig els jugadors del combinat estatal “estaran a l’altura”, malgrat que fins ara no han pogut guanyar mai l’equip holandès.\nPer la seva banda, Oscar Cruz ha emmarcat la competició en l’objectiu de fer realitat “un projecte il·lusionant i de país” com és esdevenir la seu d’uns Jocs d’Hivern, i ha demanat més instal·lacions per practicar les disciplines de gel. Finalment, Susana Closa ha explicat els programes de promoció dels esports de gel que l’Ajuntament de Barcelona ofereix als escolars de la ciutat i ha subratllat la promoció de l’esport que representa celebrar aquest preolímpic.\nEl debut d’Espanya serà divendres 13 de desembre a les 20h contra Xina Taipei, i un quart d’hora abans tindrà lloc la cerimònia inaugural. Dissabte s’enfrontarà a Mèxic i diumenge, a Holanda. Les entrades pel preolímpic es poden comprar al web de la RFEDH. El torneig d’hoquei sobre gel dels Jocs de Beijing ja té nou equips classificats –els vuit primers del rànquing mundial i Xina, com a amfitriona- i els tres restants sortiran del procés de classificació dividit en quatre fases que acabarà l’agost del 2020.


Publicat el Dilluns, 12 Febrer 2018 09:52\n150 comerços de la ciutat d’Eivissa participen en la campanya "Enamora’t del petit comerç" pel Dia dels Enamorats en el que es sortejaran 10 premis entre els clients. L’Escola d’Arts i Oficis ha elaborat el cartell promocional de la campanya.\nAvui comença la campanya ‘Enamora’t del petit comerç’ impulsada per la regidoria de Comerç de l’Ajuntament d’Eivissa amb la col·laboració del Consell Insular d’Eivissa, PIMEEF i de l’Escola d’Arts i Oficis d’Eivissa.\nDes de la regidoria de Comerç, es repartiran els cartells de la campanya entre els comerços participants, que enguany són 150, i que té com a lema “Enamora’t del petit comerç”. A més, es distribuiran als comerciants uns talonaris per a repartir entre els seus clients i que els permetrà participar en el sorteig de 10 premis que es realitzarà a la Regidoria de Comerç, el dia 16 de febrer.\nEnguany s’ha comptat amb la participació de l’Escola d’Arts i Oficis d’Eivissa, que, per primera vegada, ha dissenyat el cartell escollit per a la campanya. L’alumnat de l’assignatura de Disseny Gràfic han proposat diverses idees per elaborar la imatge promocional de la campanya.\nDes de la regidoria de Comerç, en col·laboració amb diferents comerços i establiments de la ciutat, ha organitzat els diferents premis als que poden optar els clients que comprin aquests dies al petit comerç. Els premis són els següents: un primer premi d’una nit d’hotel que inclou accés a l’spa, sopar i esmorzar a l’hotel Simbad. Tres segons premis que consisteixen en sopars per a dues persones als restaurants: Ca n’Alfredo, d’Ametller i Sa Brisa. Els tercers premis seran cistelles amb diversos productes dels comerços Especia – Te, Hierbas de Ibiza i Erotic & Chic.\nLa regidora de Comerç de l’Ajuntament d’Eivissa, Gloria Corral, ha volgut destacar que “aquesta campanya forma part del conjunt d’accions dirigides a fomentar les vendes i promocionar el petit comerç a la nostra ciutat”.\nDes de l’Ajuntament d’Eivissa i de manera consensuada amb les distintes associacions de comerços de la ciutat, s’ha establert un calendari d’accions promocionals conjuntes que tindran lloc al llarg de l’any coincidint amb dates concretes.\nL’objectiu és incentivar les compres al petit comerç que, a més de fomentar l’economia local, ens aporta altres beneficis com un tracte més personalitzat, dinamitza els barris de la ciutat i crea llocs de feina.


Bolonya.- Els sindicats (UGT-CCOO) de Mossos defensen les càrregues policials i demanen a Saura que els doni suport - Rojo y Negro\nBolonya.- Els sindicats (UGT-CCOO) de Mossos defensen les càrregues policials i demanen a Saura que els doni suport\nAgitaciónArticulo Fuente: Europa Press 21/03/2009\nEls sindicats de Mossos d’Esquadra han defensat avui l’actuació d’ahir dels antiavalots del Cos durant les càrregues policials contra manifestants contraris al Pla Bolonya a Barcelona i han reclamat al conseller d’Interior, Joan Saura, que els doni suport.\nEl secretari d’Acció Sindical del SAP-UGT, Valentín Anadón, ha assegurat a Europa Press que la intervenció de la Brigada Mòbil (antiavalots) ha estat «plenament correcta» i «impecable», ja que «l’ocasió ho requeria» per la violència mostrada pels manifestants.\n«Tanquem files amb els nostres companys», ja que els agents han actuat «dins dels límits de la legalitat», ha dit Anadón. També ha lamentat les agressions a periodistes.\nTot i això, ha considerat «inacceptable» que Saura no digués res ahir i li ha demanat que els doni suport i «exerceixi de conseller».\nEl secretari de comunicació del SPC, David Miquel, ha dit que si ahir hi va haver algun error va ser «polític» i ha responsabilitzat directament el director general dels Mossos, Rafael Olmos, de qui ha considerat que el càrrec «li ve gran» i que la situació d’ahir «el va superar», pel que hauria de posar el seu càrrec a disposició.\nDe fet, ha dit que la Brigada Mòbil és una de les unitats millor preparades del Cos, que l’únic que fa és «obeir ordres i complir la seva feina».\nMiquel ha recordat que en anteriors ocasions s’havia acusat la policia catalana de no intervenir amb suficient duresa en situacions similars.\nEl sindicalista ha lamentat les lesions causades a periodistes i ciutadans innocents, però ha demanat «sentit comú» a la ciutadania per allunyar-se dels llocs on hi ha càrregues policials.\nEl portaveu del SME-CCOO, Toni Lara, també ha defensat els seus companys i ha recordat els 46 mossos lesionats. Segons ell, diversos manifestants no eren estudiants i anaven proveïts de pancartes amb matalassos darrere o pals de ferro per atacar els agents.\nAlhora, ha lamentat que Saura callés ahir i no defensés l’actuació, cosa que «no beneficia ningú, ni la Conselleria ni els Mossos».\nPer la seva banda, el CAT-ME no ha volgut valorar la informació policial fins que no tingui tota la informació sobre les càrregues.


Una elegant i sofisticada xarcuteria familiar on descobriràs la veritable simplicitat d’una terra rica en història i gust. El Pernil Ibèric de gla, el Salmó fumat, el Pa Artesà i les nostres famoses Olives picants de l’avi Andreu. A més, d’una refinada selecció d’amanides, sandvitxos i postres. No oblidis que pots emportar-te qualsevol d’aquests productes i així podràs compartir la qualitat i el gust de la regió amb la teva família i amb els amics.\nDescobreix la carta aquí.\n*Opció de plats vegetarians, halal i sense gluten.


[Documentació sobre el vestíbul del Commerzbank Tower de Frankfurt per a un projecte de poema corpori i de poemes visuals] | MACBA Museum of Contemporary Art of Barcelona\nDocument manuscrit i prova d'impremta. -- Documentació sobre el vestíbul del Commerzbank Tower de Frankfurt per a un projecte de poema corpori i de poemes visuals de Joan Brossa. -- Al recto del full 264, un exemplar del menú d'un establiment de restauració en alemany, del restaurant Plaza ubicat al vestíbul del Commerzbank Tower de Frankfurt, amb les seccions del menú escrites en anglès i alemany, i el logotip del restaurant imprès al peu del menú concebut a partir d'una composició visual de Joan Brossa; i.e. una lletra "O" (o la figura d'una plaça), a un costat de la lletra "O" una lletra "A" disposada diagonalment i, al costat oposat, una lletra "Z" de mida menor disposada diagonalment.\n-- Al recto del full 265, un exemplar del menú setmanal del restaurant Plaza, ubicat al vestíbul del Commerzbank Tower de Frankfurt; i.e. el menú setmanal en alemany sota el títol "Speisenplan", del dilluns 21 al divendres 25 de juliol de 1997, il·lustrat amb un poema visual de Joan Brossa; i.e. una lletra "A" de color vermell disposada diagonalment al costat superior esquerre del menú i, al costat oposat, al costat inferior dret, una lletra "Z" de color vermell de mida menor disposada diagonalment. -- Al recto del full 266, una carta d'Alfred Arribas adreçada a Joan Brossa, del 17 de juliol del 1996. Arribas tramet a Joan Brossa l'encàrrec de concebre un poema corpori per al vestíbul del Commerzbank Tower de Frankfurt. -- Al recto del full 267, una fotografia reprografiada en color d'una maqueta del vestíbul del Commerzbank Tower de Frankfurt; i, al recto del full 271, una fotografia reprografiada en color de la façana de l'edifici. -- Al recto del full 268, un plànol del vestíbul del Commerzbank Tower de Frankfurt; al recto del full 269, un plànol de l'emplaçament de l'edifici; i, al recto del full 270, un alçat del vestíbul de l'edifici. -- Al recto del full 272, una composició visual concebuda per al vestíbul del Commerzbank Tower de Frankfurt; i.e. el terme "Plaza" en majúscula traçat amb tinta marró, salvant les dues lletres "A" del terme traçades amb tinta vermella. Del recto del full 276 al recto del full 280, diverses proves impreses en color de versions alternatives de la composició visual. -- Al recto del full 273, diverses provatures traçades amb llapis per a concebre un esbós de poema corpori amb dues lletres "A" majúscules, l'una encavallada a l'altra, traçades amb llapis; i.e. una lletra "A" majúscula al dessota d'una altra lletra "A" majúscula, amb el vèrtex superior de la lletra "A" al punt central de l'asta horitzontal de l'altra lletra "A", traçat amb llapis. Al recto del full 273, un esbós per a concebre un poema corpori alternatiu amb tres lletres "A"; i, al verso del full 273, un esbós potser per a concebre una altra composició alternativa amb les cinc vocals. -- Al recto del full 274, un esbós de diverses tasses aparellades amb plats, amb una composició visual concebuda per cada joc de tassa i plat, traçat amb bolígraf. -- Al recto del full 281, una llista reprografiada de termes traduïts del català a l'alemany i, del recto del full 282 al recto del full 285, diverses composicions visuals o esbossos de poemes corporis reprografiats, concebuts a partir dels termes en alemany o en català de la llista. Del recto del full 286 al recto del full 294, diversos esbossos reprografiats per a concebre una de les composicions com a poema corpori, i.e. un cercle o una esfera amb una renglera de sabates fixades tot al voltant de la figura circular, i diversos detalls sobre les mides i la instal·lació de l'obra en un espai del vestíbul del Commerzbank Tower de Frankfurt. Al recto del full 295, una versió del poema corpori concebut com una composició visual, traçada amb bolígraf i signada amb bolígraf per Joan Brossa. -- Al recto del full 296, un exemplar d'un menú d'esmorzar del restaurant Plaza, ubicat al vestíbul del Commerzbank Tower de Frankfurt; i.e. el menú en alemany i les diverses seccions del menú en anglès il·lustrat a partir de dos poemes visuals de Joan Brossa, i.e. una composició visual amb una lletra "A" i una lletra "Z" impreses en diagonal en costats oposats del full de menú, i una composició visual amb una lletra "O" (o la figura d'una plaça) i les lletres "A" i "Z" respectivament en dos costats oposats de la lletra "O". -- El full 297 correspon a una fotografia en color centrada en l'espai de la barra de bar circular del restaurant Plaza, amb una estructura circular suspesa del sostre, al vestíbul del Commerzbank Tower de Frankfurt; i el full 298 correspon a una fotografia en color de l'espai de taules i cadires del restaurant Plaza. Al verso de les fotografies, una etiqueta enganxada que conté una descripció en alemany i els crèdits de la fotografia, del fotògraf Ralph Richter. -- Al verso del full 303, una carta adreçada a Joan Brossa escrita amb llapis en una targeta d'Isabel Carull, de la firma Alfredo Arribas Arquitectos Asociados. Carull anuncia a Brossa que li telefonarà l'endemà al matí amb el propòsit de concertar-hi una trobada. -- El full 306 s'ha obtingut de reutilitzar un full retallat que conté la capçalera impresa de la firma Alfredo Arribas Arquitectos Asociados, amb el logotip de la firma i l'adreça de Barcelona. Al verso del full 306, el terme "Plaza" escrit amb llapis en relació amb el vestíbul de l'edifici del Commerzbank Tower de Frankfurt o en relació amb el restaurant ubicat en aquest espai. -- Del recto del full 309 al recto del full 310, una nota de premsa en alemany de l'entitat bancària Commerzbank; la nota de premsa anuncia la celebració de l'exposició "Menjar art, Essen Sehen", de poesia objecte de Joan Brossa, al Commerzbank Tower de Frankfurt del 26 de juliol al 31 de desembre de 1997. Del recto del full 311 al recto del full 312, una cronologia biogràfica breu de Joan Brossa escrita en alemany. -- Al recto del full 305, un esbós d'una instal·lació potser concebuda per a l'exposició "Menjar art, Essen Sehen", i.e. la figura d'una renglera de serpentines penjades a l'extrem superior i, arran de l'extrem inferior de les tires de paper, una safata de servir menjar amb una campana al damunt, traçat amb bolígraf.\nAl recto del full 274, diverses referències de correccions escrites amb bolígraf i amb llapis probablement per a l'edició d'un obra (o un recull de textos), completament ratllat amb llapis. -- El full 305 s'ha obtingut de reutilitzar un full d'un bloc de calendari del 31 de gener, probablement del 1996. Al recto del full 305, una nota d'agenda de Joan Brossa en relació amb una trobada amb una persona anomenada pel nom de pila, i.e. "Isidre", potser Isidre Vallès i Rovira. -- Al verso del full 305, el terme (o el títol) "Escamot" escrit amb llapis, i tres esbossos de poemes objecte traçats amb llapis o amb bolígraf; i.e., un esbós amb una figura no identificada traçada amb llapis i el terme (o el títol) "Digital" escrit amb llapis; un esbós amb la figura d'una diana traçada amb llapis i el terme (o el títol) "Diana" escrit amb llapis; i un esbós amb una figura no identificada traçada amb bolígraf, potser unes arracades, i.e. la nota indicativa "Arracades" escrita amb bolígraf. -- Del recto del full 307 al recto del full 308, una nota de premsa en alemany de l'entitat bancària Commerzbank; la nota de premsa anuncia la celebració de l'exposició "Weißes Gold", de peces de porcellana xinesa procedent del mar de les Filipines, del setembre al desembre de 1997 a Frankfurt. -- El full 315 correspon a un portafolis de la firma Alfredo Arribas Arquitectos Asociados.\nCarta : a [Joan Brossa, Barcelona], 1996 jul. 17\nDer Commerz-Turm [núm. 28]\nCarta : Barcelona, a Brossa [i.e. Joan Brossa], [Barcelona], 1996 jul. 16\nBusiness Plaza : project : art concept / Sir Norman Foster & Partners ; Alfredo Arribas Arquitectos Asociados


"Si es vol que el territori rural continuï viu i actiu s’han de fomentar en l’alumnat capacitats que despertin l’esperit emprenedor" — Associació d'Iniciatives Rurals de Catalunya\n/ "Si es vol que el territori rural continuï viu i actiu s’han de fomentar en l’alumnat capacitats que despertin l’esperit emprenedor"\n"Si es vol que el territori rural continuï viu i actiu s’han de fomentar en l’alumnat capacitats que despertin l’esperit emprenedor" Carme Sellart és directora de l’Escola Salvador Espriu i coordinadora del projecte FER, i Laura Barrios és mestra del Centre de Recursos de la Noguera, coordinadora d’emprenedoria i del projecte FER. El projecte vol despertar el talent emprenedor, la creativitat i la curiositat per les oportunitats que genera el món rural als alumnes de primària, per tal de contribuir en un futur a afrontar dos dels reptes del món rural: evitar el despoblament i afavorir la diversificació econòmica. https://www.desenvolupamentrural.cat/actualitat/noticies/es-essencial-coneixer-be-el-nostre-entorn-proper-des-de-diferents-perspectives-tambe-des-de-leconomica https://www.desenvolupamentrural.cat/actualitat/noticies/es-essencial-coneixer-be-el-nostre-entorn-proper-des-de-diferents-perspectives-tambe-des-de-leconomica/@@download/image/Laura Barrios - Carme Sellart.jpg\n"Si es vol que el territori rural continuï viu i actiu s’han de fomentar en l’alumnat capacitats que despertin l’esperit emprenedor"\nCarme Sellart és directora de l’Escola Salvador Espriu i coordinadora del projecte FER, i Laura Barrios és mestra del Centre de Recursos de la Noguera, coordinadora d’emprenedoria i del projecte FER. El projecte vol despertar el talent emprenedor, la creativitat i la curiositat per les oportunitats que genera el món rural als alumnes de primària, per tal de contribuir en un futur a afrontar dos dels reptes del món rural: evitar el despoblament i afavorir la diversificació econòmica.\nLaura Barrios i Carme Sellart\n1. Per què és essencial treballar l’emprenedoria a les escoles del món rural?\nSi es vol que el territori rural continuï viu i actiu s’han de fomentar en l’alumnat capacitats que despertin l’esperit emprenedor com la innovació, la creativitat, el pensament crític, l’autoconfiança, la motivació i una actitud proactiva per així prendre consciència i posar en valor les oportunitats i reptes que presenta el món rural, el nostre entorn proper.\n2. Què aporta en aquest sentit el projecte FER?\nEl projecte FER té moltes fortaleses i potencialitats, fa exercitar en l’alumnat un conjunt d’habilitats per a la vida. Es realitza un aprenentatge significatiu, competencial i transversal, on es parteix dels interessos de l’alumnat i d’una situació real, es crea un ambient a l’aula que afavoreix el treball en equip, es propicia l’ús de metodologies actives i cooperatives, es desenvolupa un treball d’observació, anàlisi, investigació,... per conèixer el nostre poble.\n3. De quina manera FER és una eina per al professorat que vol treballar l’emprenedoria a l’escola?\nÉs una eina de suport, una guia didàctica per iniciar-te en el món emprenedor. Es proposa una sèrie de materials, activitats i recursos que t’ajuden a tenir un punt de partida i un context amb un fil conductor, a partir del qual l’alumnat anirà deduint idees per crear la seva pròpia empresa, aprofitant els recursos que ofereix el territori.\nA més a més, al realitzar aquest projecte es fa un treball globalitzat, ja que es treballen continguts de diferents àrees i àmbits com són l’àmbit matemàtic, artístic, de coneixement del medi, d’autonomia, iniciativa personal i emprenedoria,... amb l’objectiu d’afavorir les competències bàsiques per a que l’alumnat adquireixi les eines per continuar aprenent al llarg de la vida.\n4. Què li aporta al mestre implementar FER?\nSatisfacció de veure a l’ alumnat motivat fent un projecte que els entusiasma i se l’agafen amb moltes ganes, ja que a partir d’una metodologia on l’alumne és el protagonista actiu es crea un aprenentatge autèntic, un aprenentatge per a la vida!\n5. Quin suport tenen els mestres que volen treballar el projecte FER?\nEls mestres compten amb el suport de dos grups: El Grup d’Acció Local de la Noguera-Segrià Nord, que et posa en contacte amb diferents empresaris, i el Grup de treball Futurs Emprenedors Rurals creat pel Centre de Recursos Pedagògics de La Noguera, que t’ orienta i assessora a fer un treball en xarxa entre els diferents centres participants.\nA més també disposem de tot el suport de material didàctic tant físic com digital que s’estructura en tres blocs de treball, bloc 1 “L’aventura de FER. Quina bona idea”, bloc 2 “ Els Reptes de FER”, bloc 3 “Històries d’empreses de la Catalunya Rural”.


El pebrot, amb alt contingut en vitamina C – FÒRUM.ad\nEl pebrot, amb alt contingut en vitamina C\nFruit de la pebrotera, existeixen molts tipus de pebrots, tant de forma, com de tamany o de gust. En un principi, aquesta hortalissa és de color verd i va adquirint un to vermellós fins a vermell, a mesura que va madurant. També hi ha pebrots de color groc.\nEl pebrot és un dels aliments més rics en vitamina C, però és especialment, el vermell el que més quantitat d’aquest nutrient inclou. Tan sols amb 23 grams de pebrot aconseguim els 30 mil·ligrams diaris que l’Organització Mundial de la Salut recomana d’ingerir.\nD’entre la composició de nutrients, també hi trobem: hidrats de carboni, dibra, potassi i oli essencial.\nEntrada Anterior: Brexit\nEntrada següent: Comença l’elaboració del cadastre rústic d’Anyós


Com editar vídeos de vinya\nVinya permet usuari gravar sis segon temps videoclips a través de la seva càmera dins app, que només aconseguirà només quan sent es toca la pantalla. Així l'usuari pot editar sobre la marxa o crear efectes de moviment d'aturada i pot llavors publicar que sis-segon vídeo llarg a través del lloc de xarxa social del cep.\nEl 24 d'octubre de 2013, vinya allibera una actualització que porta dos grans novetats: Sessions i temps de viatge. Sessions permet usuari per salvar un vídeo abans de completar-lo i tornar-hi amb posterioritat. L'usuari pot treballar fins a 10 missatges alhora. Per utilitzar aquest usuari de tret només cal donar copets una icona nova col·locats a la part dreta de la càmera per salvar o per obrir una sessió salvada. El segon tret anomenat temps de viatge permet usuari per suprimir, reorganitzar o substituir escenes abans de fer el post. En el passat, els usuaris han de disparar un vídeo constantment sense faltes i mai podria tornar en el temps amb la vinya. Utilitzar aquest tret nou és tan simple com tocar la barra verda mentre tir o donant copets l'editar però durant la visualització prèvia del vídeo. Aquesta actualització està disponible per a iOS i Android.\nCom editar vídeo amb temps de viatge\nEditar un vídeo de vinya utilitzant el tret nou de temps de viatge de l'app de vinya és molt simple. Només segueixi els passos que es descriuen a continuació:\nPas 1: Obre l'app de vinya en el seu telèfon mòbil i connecti's utilitzant qualsevol compte de Twitter vàlid o a través de qualsevol correu electrònic vàlid d'adreça.\nPas 2: Per iniciar la gravació, premeu la icona de gravació a la part inferior de la pantalla. Començarà la càmera dins app. Toqueu a la vista de la càmera per iniciar la gravació. Recordeu que la càmera realitzarà les escenes mentre la pantalla tàctil. S'aturarà enregistrament quan es treu el seu dit des de la vista de la càmera. No us oblideu de fer diverses escenes. Vostè veurà un bar de progrés verd a la part superior de la pantalla.\nPas 3: Pot començar a editar un vídeo en aquesta etapa mentre el vostre enregistrament encara no és completa. Per això, doni copets el bar de progrés verd a la part superior del vídeo.\nPas 4: Normalment a editar un vídeo després de completar l'enregistrament. Quan l'enregistrament és complet l'app tindrà quants segons per fer el vídeo. L'app automàticament estrenen el vídeo després que hagi acabat de fer el vídeo. Doni copets a l'Editar cordar-se a la part superior dreta del vídeo mentre presentant el vídeo.\nPas 5: Després de donar copets l'editar botó es canviarà a salvar. També podràs veure els petits escenes a la part inferior de la pantalla.\nPas 6: Ara toca una escena i arrossegar-lo a algun altre posició per canviar l'ordre en què es visualitzaran les escenes.\nPas 7: També podeu suprimir una escena. Per fer-ho, seleccioneu una escena i arrossegueu que l'escena a la barra vermella situat just a sobre el vídeo i deixar que l'escena de la barra vermella.\nNota: Normalment no hi trobareu cap bar vermell. Només apareixerà després d'iniciar arrossegar una escena cap a la superior direcció.\nPas 8: Finalment per fer els canvis permanents premeu al botó Desa a la part superior dreta del vídeo. Ara, previsualitzar el vídeo una altra vegada i si encara necessita fer alguns addicional edició segueix les instruccions una altra vegada.\n10 curiositats sobre la vinya\n20 vinya Pro consells que vostè ha de saber\n7 maneres de mirar 4K pel·lícules i demostracions de TV\nCom crear el Motion Graphics a seqüeles\nCom es pot descarregar vídeos CollegeHumor\nCom canviar la cara en vídeo\nConvertidor de vídeo més ràpid: Convertir el vídeo a qualsevol Format\nCom descarregar pel lícules\nCom unir arxius de vídeo AVI amb VirtualDub\n> Recursos > vídeo > com editar vídeos de vinya


Tria ser feliç - Els Papers de Santa Maria de Nassiu\nConten que en un moment d’una taula redona sobre religió i pau entre els pobles, en què intervenia un afamat teòleg catòlic i el Dalai Lama, el teòleg li preguntà maliciosament al monjo budista: -“Santedat, quina és la millor religió?”. Esperava que diguera: “El budisme tibetà” o “les religions orientals, molt més antigues que el cristianisme…”\nEl Dalai Lama féu una xicoteta pausa, somrigué, mirà fixament als ulls del teòleg -cosa que el va desconcertar un poquet perquè coneixia la malícia continguda en la pregunta- i afirmà: “La millor religió és la que t’aproxima més a Déu, a l’infinit. És aquella que et fa millor.”\nPer tal d’eixir de la perplexitat davant de tan sàvia resposta, preguntà de nou el teòleg catòlic: -“I què és el que em fa millor?” Li va respondre: “Allò que et fa més compassiu, més sensible, més desapegat, més amorós, més humanitari, més responsable, més ètic… La religió que aconseguesca fer això de tu és la millor religió.”\nEl teòleg guardà silenci meravellat, i fins al dia d’avui segueix ruminant la seus resposta sàvia i irrefutable…\nAmic/ga, no interessa tant la religió que professes o si tens o no tens religió. El que realment importa és la teua conducta davant dels teus semblants, de la teua família, del teu treball, de la teua comunitat, davant del món…\nRecordem: “L’Univers és el ressò de les nostres actuacions i els nostres pensaments.”\nLa Llei d’Acció i Reacció no és exclusiva de la física. És també de les relacions humanes. Si jo actue amb el bé, rebré el bé. Si actue amb el mal, rebré el mal. Allò que els nostres avis ens van dir és la més pura veritat: “tindràs sempre el doble d’allò que desitges als altres.”\nSer feliç no és qüestió de destí. És qüestió de tria.\n22.07.2019 | 6.30\nSanta Liduvina, verge\n11.04.2011 | 8.27\n23.10.2010 | 12.55\n24 de gener de 2011 a les 9:28 pm\n…si feia tal pregunta. O és que s’havia oblidat de Marc, 12:18-31 :\n“Llavors un dels mestres de la Llei, que havia sentit la discussió i havia trobat bona la resposta de Jesús, se li va acostar i li va fer aquesta pregunta:\n–El primer és: Escolta, Israel: el Senyor és el nostre Déu, el Senyor és l’únic. Estima el Senyor, el teu Déu, amb tot el cor, amb tota l’ànima, amb tot el pensament i amb totes les forces. El segon és aquest: Estima els altres com a tu mateix. No hi ha cap manament més gran que aquests. “\nÉs la mateixa resposta que li va donar (sàviament) el Dalai Lama.\nSalut, Àngel! :·)\n25 de gener de 2011 a les 3:03 pm\nM’agrada. Tant de bo s’ajuntaren els dirigents de les diferents esglésies i consensuaren alguns principis bàsics que ací, en aquest xixotet paperet, s’apunten clarament.


Àrees Urbanisme, Turisme i Activitats econòmiques Infraestructures i serveis Formentera presenta vuit projectes per als fons europeus de recuperació acordes al model d’illa sostenible\nDivendres, 2 d'Octubre de 2020 10:23\nEl Consell de Formentera ha presentat un total de vuit projectes amb una inversió global de 8.921.430,51 euros als Fons Europeus per a la Recuperació i Resiliència. Cal recordar que a l’Estat espanyol se li han assignat 140.000 milions d’euros, dels quals 72.750 milions d’euros es destinaran a transferències que han d’anar dirigides a projectes que han de pivotar sobre els eixos de la transició ecològica, la transició digital, la millora del capital humà, la cohesió social i territorial i la igualtat.\nEl Govern balear és l’administració encarregada d’articular els millors projectes elegibles per aquests fons a la comunitat autònoma. Aquesta tasca, segons informa el Govern balear, es duu a terme de manera coordinada amb les institucions i agents socials i econòmics, amb l’objectiu de poder presentar a l’Estat els projectes més adequats i així aconseguir que arribin al màxim de fons a les Illes Balears.\nLa presidenta del Consell de Formentera, Alejandra Ferrer, ha explicat que “en un moment de crisi com aquest és molt important poder aconseguir inversions d’administracions suprainsulars, per això des del Consell hem presentat 8 projectes en els que s’ha treballat de manera transversal des de diferents àrees”. “Els projectes van en consonància amb el nostre model d’illa sostenible, per millorar el tractament de residus, regular els fondejos a tot el litoral de l’illa o potenciar els vehicles elèctrics dins el servei insular de transport, entre d’altres”, segons ha declarat.\nPlanta tractament de residus de construcció i demolició\nInversió prevista: 1.771.340,76 euros\nAmb la construcció d’aquesta planta l’objectiu és aconseguir el cicle complet de reutilització de residus que provinguin de construcció i demolició, d’acord amb els principis de la Llei 8/2019, de sòls i residus contaminants.\nAquesta planta es troba inclosa en la planificació del Pla Director Sectorial de Residus de l’illa de Formentera i a més assoleix els objectius de reutilització de residus que provinguin de la construcció i demolició. La reutilització de matèries primeres que provinguin del tractament dels residus també suposarà un retorn a la inversió.\nPlanta tractament de residus de matèria orgànica\nInversió prevista: 1.795.000 euros\nConstrucció d’una planta per al tractament dels residus de fracció orgànica a Formentera. Aquesta planta, inclosa en la planificació del Pla Director Sectorial de Residus de l’Illa de Formentera, assoleix els objectius de cicle de reutilització dels residus orgànics i de separació del residu a l’origen. A més, augmenta la productivitat i impulsa la innovació, especialment mitjançant la transició digital i ecològica.\nProjecte d’implantació de regulació de fondejos a tot el litoral de Formentera\nInversió prevista: 619.333,11 euros\nL’objectiu és regular el fondeig a tot el litoral de l’illa de Formentera per aconseguir una protecció i regeneració de tot el litoral i conforme al pla de gestió integral Natura 2000. Aquest projecte també suposarà un retorn íntegre de la inversió mitjançant el lloguer o pagament per ús de les boies de fondeig regulat.\nSoterrament de contenidors per a la recollida de matèria orgànica\nInversió prevista: 558.600 euros\nL’objectiu d’aquest projecte és recollir selectivament la fracció de matèria orgànica generada a l’illa de Formentera, tant d’origen domiciliari com d’establiments comercials, per a l’elaboració de compost orgànic pel seu ús a l’agricultura. Es podrà realitzar compost de qualitat per enriquir les terres de cultiu pobres en nutrients de l’illa i reactivar el camp.\nTambé es produirà una rendibilitat de la inversió mitjançant una reducció en el cost del transport a l’abocador de Ca na Putxa a l’illa d’Eivissa i contribuirà a allargar la seva vida útil.\nVehicles elèctrics pel servei insular de transport públic en autobús i instal·lacions de recàrrega\nInversió prevista: 1.500.000 euros\nAdquisició de tres minibusos elèctrics per al servei insular de transport públic en autobús i construcció de les instal·lacions de recàrrega elèctrica associades. Amb aquest projecte es pretén garantir la mobilitat a tota la població, especialment a les persones amb rendes més baixes i amb risc d’exclusió social. El servei de transport públic serà gratuït per aquests col·lectius.\nDigitalització del comerç a l’illa de Formentera\nInversió prevista: 560.000 euros\nCreació d’una plataforma web, un mercat virtual de l’illa de Formentera en la qual estiguin representats tots els comerços de l’illa, així com una passarel·la de pagament per a tots ells en les seves pròpies webs. Amb aquesta plataforma es pretén que els comerços de l’illa puguin ampliar la seva capacitat de recuperació econòmica amb una previsible ampliació de les vendes i també la penetració dels productes de Formentera en altres mercats.\nPla de millora del nucli turístic des Pujols\nInversió prevista: 1.217.156,64 euros\nAquest projecte té com a objectiu millorar la imatge d’aquest nucli turístic de Formentera i ajustar-lo a les expectatives del turisme que ens visita amb el fi de disminuir la percepció de massificació referida pels turistes. La idea és impulsar una reforma integral que consisteix a alliberar de trànsit rodat l’interior del nucli i emprendre actuacions de substitució i modernització d’infraestructures hidràuliques existents, conversió en zona de vianants i embelliment dels carrers centrals del nucli. També es produirà una millora substancial de centre per reactivar turísticament i comercialment el nucli turístic més important de l’illa. El resultat principal esperat és una millora de la sostenibilitat en la gestió de l’aigua, de la mobilitat i de la gestió de residus del nucli i també s’espera un canvi en el perfil del turista que visita el nucli, canviant d’un perfil actual de visitant jove i amb preferències per l’oci nocturn cap a un perfil de visitant més familiar i tranquil, més d’acord amb el tipus d’oferta que es pretén potenciar en tota l’illa.\nAdquisició de la finca Can Tomàs com a espai públic d’interès cultural i ambiental\nInversió prevista: 900.000 euros\nAdquisició d’una finca de 213.312 metres quadrats situada en sòl rústic protegit (dins del Parc natural de ses Salines d’Eivissa i Formentera) sobre la qual existeixen béns arqueològics i etnològics rellevants del patrimoni cultural de Formentera per destinar-la a espai d’ús públic. L’adquisició d’aquesta finca permetria que el jaciment arqueològic Ca na Costa, que ara es troba en un domini privat, passi a ser de titularitat pública, fet que revertiria de manera molt positiva en la posada en valor i la difusió d’aquest bé tan destacat del patrimoni arqueològic insular, tenint en compte que es tracta del sepulcre megalític més antic de les Illes Balears.\nL’adquisició d’aquesta finca permetria poder desenvolupar tot un programa per explicar, difondre i valorar el patrimoni arqueològic, etnològic i paisatgístic que existeix sobre la finca, així com les estratègies d’aprofitament del medi desenvolupades tradicionalment a l’illa.


Any 2019 | Web oficial de l'Ajuntament de Campllong\nSol·licitud d'entrevista amb l'Alcaldia\nOrdenances fiscals ANY 2020\nReglaments municipals 2020\nResol: 4 més 8 =\nDISSABTE 27 I DIUMENGE 28 D’ABRIL\nMira a revista de la Fira Comarcal de Primavera de Campllong 2019!\n8a Trobada de vehicles clàssics\n22è Concurs de Paletes\n13è Concurs de ratafia\nCursa de mules\n16a Trobada d’intercanvi de plaques de cava\nConcurs de menjar cargols\nGimcana de tractors Lanz\nConcurs d’obstacles d’enganxe\n14è Concurs de maquinistes\n16è Concurs de pintura ràpida\nNOTA INFORMATIVA SOBRE LES INSCRIPCIONS A LA 37a FIRA COMARCAL DE PRIMAVERA DE CAMPLLONG 2019 (27 i 28 D’ABRIL). Versió imprimible, aquí.\nRecordeu que: Per poder participar s’haurà de presentar sol·licitud de participació fins al 5 d’abril de 2019 juntament amb la documentació a dalt detallada. Tenen preferència els antics expositors que per mantenir el mateix lloc és imprescindible que envieu instància genèrica fins al 8 de març de 2019.\nMUNTATGE: Divendres 26 d’abril durant tot el dia.\nDESMUNTATGE: Fins dilluns 29 d’abril al migdia.\nHi ha servei de vigilància nocturna des del divendres dia 26 d’abril a les 21.00h fins el dilluns dia 29 d’abril a les 14.00h\nTots aquells qui hagin estat autoritzats a participar a la fira, però que no hagin fet efectiva la taxa municipal i aportat la documentació sol·licitada abans del dia 12 d’abril, seran decaiguts en el seu dret a participar a la fira.\nEn el cas dels estands i espais comercials exteriors, un cop acceptada la sol·licitud i per tal de formalitzar la participació s’haurà de pagar el 100% de la taxa que regula el preu de l’estand o espai exterior abans del dia 12 d’abril\nNORMATIVA GENERAL – FIRA COMARCAL DE PRIMAVERA DE CAMPLLONG. Versió imprimible, aquí.\nLa finalitat de la celebració de la Fira Comarcal de Primavera de Campllong és promoure l’economia local, comarcal i provincial i alhora és una fira lúdica. Durant la Fira es programen activitats diverses orientades a promoure la pagesia i l’agricultura actual i del passat. L’organitzador de la Fira Comarcal de Primavera de Campllong serà l’Ajuntament de Campllong amb la col·laboració de l’Associació de Fires i Festes de Campllong que actuaran de manera coordinada.\nEls titulars d’espais podran entrar, amb els seus vehicles, a la zona de la Fira entre les 7 del matí i les 9:30 per al muntatge de les parades. El personal municipal o organitzador indicarà l’espai designat que serà distribuït d’acord amb els productes que s’exposin i els metres que ocupi cada parada.\n– Inventari dels objectes/productes que hi haurà exposats a l’estand per entregar al servei de vigilància.\nL’Ajuntament de Campllong determinarà el calendari de dates per la presentació de les sol·licitud, pagaments, etc. depenent de les dates en que tingui lloc la Fira.\n– Instal·lar les parades de venda als emplaçaments que els hagin estat assignats. Per raons de seguretat, entre cada parada ha d’haver-hi una separació mínima de 0,5 metres.\n– No es permetrà la circulació de reclams publicitaris dins del recinte firal ni l’ús d’altaveus i parells musicals des dels estands dels expositors. La publicitat que realitzin els expositors haurà d’evitar la competència deslleial i la comparació directa amb d’altres expositors i/o productors i artesans.\nANY 2017 – Publicació al BOP 128 DE 5 DE JULIOL DE 2017 tot el text\nPREUS FIRA COMARCAL DE PRIMAVERA DE CAMPLLONG 2019 (27 i 28 D’ABRIL) Versió imprimible, aquí.\nPresa d’aigua i desaigua:………………………………………….. 180.- €\nLES PARADES MÒVILS DE BAR-RESTAURANTS, ROSTISSERIES, FRANKFURTS I SIMILARS (a criteri de l’organització) PAGARAN UNA TAXA ADDICIONAL DE 5€/m2\nc) Zona Carrer Església de la cruïlla C/ Enric Miralles fins a la cruïlla C/ Sant Quirze i Santa Julita ………………………………………………………….coeficient per metre lineal d’1,00\nd) Zona Carrer Església cruïlla C/ Enric Miralles i el pas d’entrada de l’Ajuntament………………………………………………….coeficient per metre lineal d’1,25\ne) Zona Carrer Església pas Ajuntament fins cruïlla C/Pavelló …………………………………………………………………………….coeficient per ml d’1,00\nf) Zona Carrer de la Fira ………coeficient per metre lineal d’1,50/coeficient per m2 d’1,00\ng) Altres carrers no especificats………………………………coeficient per metre lineal d’1,00\nMÉS INFORMACIÓ: Ajuntament de Campllong – de dilluns a divendres de 10h a 14h i els dijous de 18h a 20h – Tel. 972 461 504, o al correu electrònic cultura@campllong.cat\nL’Ajuntament de Campllong organitza un concurs amb l’objectiu d’aconseguir la imatge per la portada/cartell que promocionarà la fira en la seva 37a edició.\n© 2020 Web oficial de l'Ajuntament de Campllong


Actualitat Al Carrer Els CDR s’enfronten als Mossos\nLa policia catalana deté un individu que portava material per fer còctels molotov\nAl Carrer 21/12/2018 12:07\nUnitats antiavalots dels Mossos d’Esquadra han carregat contra elements dels autodenominats comitès de defensa de la república (CDR) a l’avinguda del Paral·lel de Barcelona. Els enfrontaments han començat cap a quarts de 10 del matí quan uns encaputxats han llençat tanques i altres objectes als agents dels Mossos.\nEls CDR han arribat a creuar contenidors al Paral·lel que han bordejat amb tanques per impedir el pas de la policia. En els enfrontaments els CDR també han llençat pots de pintura blanca als Mossos.\nEs dona la circumstància que també hi ha hagut enfrontament entre els mateixos manifestants, entre els qui han bolcat els contenidors i altres que els recriminaven aquesta actitud. I també hi ha enfrontaments entre CDR i Mossos en la zona pròxima a la al Paral·lel al costat del cordó policial que ha aïllat la Casa Llotja de Mar on se celebra el Consell de Ministres.\nPer altra banda, els Mossos d’Esquadra han practicat algunes detencions entre els CDR que han atacat els agents de la policia. En aquest context, els Mossos han detingut a primera hora del matí un individu a la Via Laietana que portava material per poder fer còctels molotov. En aquesta via urbana també s’estan produint moments de tensió entre els CDR convocats i els agents dels Mossos que els impedeixen el pas cap a la zona de la LLotja de Mar.


El temps a l'Escala: Previsió Meteorològica pel 11 i 12 de Desembre de 2017\nPrevisió Meteorològica pel 11 i 12 de Desembre de 2017\nDilluns 11 de Desembre de 2017:\nEstat del cel: Cel tapat bona part del dia. De matinada dominaran els núvols alts i mitjos i a partir del matí i ja fins al final del dia els núvols més compactes. A partir del migdia i al llarg de la tarda esperem pluja feble. Ambient temperat de matinada, però refrescant a partir de la tarda .\nVent: Garbí fort de matinada i matí, de força 6/8 i ratxes de més de 80km/h. Al final del matí o migdia calmarà de cop i girarà cap a gregal de força 3/4 i posteriorment tramuntaneta de força 2/4 fins al final del dia.\nEstat de la Mar: Maror tot el dia arran de costa , però forta maror i àrees de maregassa mar endins, fora la protecció del Golf. Tràgul de mitjorn o xaloc d'1,5 a 2m d'alçada, sobretot de matinada i matí .\nEstat del cel: Cel variable tot el dia, amb núvolades importants i alguna estona o escletxa de sol a migdia. Al vespre el panorama s'anirà aclarint. Entre la matinada i migdia es pot escapar algun xàfec o ruixat de tant en tant, intermitents. Ambient força més fred.


FELIU VENTURA · REFERENTS\n20 anys de rareses, versions i referents\nEl cantautor xativí no para. Però ja ens havia avisat fa mesos, amb aquell envit: “el 2013 faig 20 anys sobre els escenaris i si voleu, ho podem celebrar plegats”. Sí, la celebració havia de ser col·lectiva, o no seria. Va engegar una campanya de micromecenatge sota el nom de VERS L’INFINIT amb múltiples recompenses que en 3 dies havia assolit l’objectiu i per això amplià l’envit: si s’arribava a una nova xifra, ens oferiria a més a més de tot plegat un disc de versions i rareses, doncs també li venia de gust fer-ho. Sí, clar: la nova xifra es va assolir i ara, després de diversos mesos d’activitat frenètica al voltant de Vers l’Infinit, arriba la promesa: 17 peces aplegades sota el nom de Referents.\nEl nou disc és de celebració, polièdric i per a tots els gustos, però l’espina dorsal del treball és material nou enregistrat per l’ocasió als RC Studios de Xàtiva amb Borja Penalba i Pau Chàfer, ja siguin cançons pròpies revisitades o siguin versions d’autors que Feliu Ventura ha volgut reivindicar com a referents. En aquest darrer gran lot de material nou, el de les versions hi destaquen fins a nou revisions que són, per ordre d’aparició, les següents. La immensa “A desalambrar”, original de Daniel Viglietti, himne absolut de la cançó protesta del Con Sud que en la veu i traducció catalana de Feliu Ventura recobra una èpica plena del contingut necessari pels temps que corren avui, més de quaranta anys després. “A desalambrar” té la seva contrapartida en l’homenatge del de Xàtiva a la cançó folc de protesta de casa nostra, amb la magnífica versió del “Et cobriran de blasmes” de Els Esquirols. I d’aquí, salt doble mortal amb la corprenedora i sorprenent versió del “Van Diemen’s land”, que en mans de Ventura es converteix sensacionalment en “Pren-me fort”. I de la Irlanda més compromesa de retorn a l’Amèrica del Sud, amb una excel·lent revisió del “Manifiesto” de Victor Jara, que Ventura assumeix com a màxima declaració d’intencions sota el títol de “Manifest Jara”. Tot viatge passa també per casa i Xàtiva és la casa de Ventura, però també de Raimon: aquí tenim una personal versió d’una cançó mítica i versionada fins a l’infinit, que Feliu Ventura s’emporta al seu terreny per dotar d’un extra de punch renovat la peça, si és que era possible. I altre cop el salt a l’Atlàntic i el retorn a Amèrica, amb la preciosa versió de “Te doy una canción” de Silvio Rodríguez, que a Referents esdevé “Et done una cançó”. Ventura ataca també una complicada peça de Pi de la Serra, “Cançó en i”, que li escau com anell al dit en un joc magnífic d’ironia i embarbussaments que el de Xàtiva ja ha fet anar en el seu repertori habitual i que troba en el tema de Pi de la Serra un fantàstic ancoratge i referent. El tracklist avança i ens descobreix una versió d’una peça popular mallorquina, “Horabaixa post el sol”, on Feliu Ventura troba espai per fer anar la cantarella pausada, introduïr el recitat del poema “Cançó de bressol” de Vicent Andrés Estellés: dos fan un, tot a “Horabaixa”, passejant les sonoritats més tradicionals i mediterrànies del disc. Aquest capítol de versions clou, com no podia ser d’una altra manera, amb homenatge a l’arxiconegut himne “La samarreta” del sempre present i enyorat artista alcoià Ovidi Montllor i que el de Xàtiva s’emporta, alerta, al blues! Entre la resta de nou material enregistrat per a l’ocasió trobem una nova peça, “Soledat”, amb la qual Feliu Ventura musica el poema homònim de Vicent Andrés Estellés, el petit homenatge del xativí en XXè aniversari de la mort del poeta de Burjassot. “Soledat” ens arriba amb dues cares: la cara A, amb banda d’acompanyament i la cara B amb Feliu sol, amb la guitarra, la veu i el poema. Referents conta també amb dues ‘alternate takes’ en clau de raresa de dues cançons del seu darrer disc d’estudi, Música i lletra. Per una banda, una ampliada revisió de “El nus de la corbata”, que Feliu Ventura interpreta la peça acompanyat de la Xaranga de Xàtiva, una banda de fins a 13 instrumentistes de vent i 4 percussionistes, enregistrada a la Falla Na Jordana sota la direcció musical de Francesc Albero; i per una altra una versió a trio de “Adéu”, amb Borja Penalba al baix i Pau Chàfer al piano.\nFeliu Ventura ha volgut recuperar a més per aquest disc alguns emotius moments en directe que fins el moment havien romàs en els arxius personals del cantautor. Referents inclou quatre cançons en directe, sense cap tractament posterior, enregistrades en diferents moments i amb formacions diverses amb les quals s’ha acompanyat des de mitjans dels anys 2000. Del mític concert doble realitzat el 2006 a l’Auditori de Barcelona, Feliu Ventura rescata “Com la pell de la bresquilla” i “Creix”, amb banda de pop-rock i la participación de Borja Penalba (guitarra acústica), Pau Figueres (guitarres acústiques i elèctriques), Edu Olmedo (bateria), Blanca Cereceda (baix elèctric), Francesc Albero (teclats), Mariona Tuset (cello) i Àgata Casas (cors). “No sé què sent”, enregistrada el 19 de novembre de 2011 al Gran Teatre de Xàtiva en la presentació oficial de Música i lletra conta amb Borja Penalba (guitarra acústica i percussions), Eduard Navarro i Miquel Gironés d’Obrint Pas (dolçaines), Quique Pons (guitarra elèctrica), Sara Chordà (cello) i Gabi Coll (violí). Feliu Ventura no ha volgut oblidar tampoc en aquest disc a Guillem Agulló, company mort a mans del feixisme a Montanejos el 1993, i per això li dedica la cançó “Demà” a duo amb Borja Penalba, enregistrada en directe al Tívoli de Burjassot el desembre de 2008 durant el concert “15 anys sense Guillem Agulló”.


POLÍTICA - 19/11/2018 15:41 / Redacció\nLa periodista espanyola Ana Rosa Quintana no està passant el seus millors moments. El seu programa matinal de Telecinco té crítiques dia sí i dia també i el seu marit i el seu cunyat, juntament amb l'advocat d'ambdós, van ser detinguts a finals de juliol i acusats d'un possible delicte d'extorsió en què l'excomissari Villarejo hi estaria involucrat.\nTal com us hem explicat AQUI, Quintana i el seu marit, segons l'esmentat mitjà, haurien utlitzat el programa de tertúlia i crítica política en benefici propi, deixant verd un "rival" personal.\nAra, hem sabut que Quintanta també arrossega problemes personals i de salut, possiblement a conseqüència de la pressió psicològica i mediàtica que està patint. Ana Rosa va explicar que enguany ha patit càncer de pit i avui dilluns de novembre 19 de novembre ha faltat al seu programa per primer cop en 15 anys. La indisposició "no es grave" han explicat els col·laboradors.\nParaules clau: PRESENTADORA


L'entrada en vigor de l'Euro havia donat més pes al Banc Central Europeu, i feia preveure més estabilitat en els tipus d’interès, però les fluctuacions en els últims mesos del període 2008-09 són escandaloses. En només 14 mesos l’euribor passa del màxim històric diari del 5,526% el 2 d'octubre de 2008 al mínim del 1,222% del 16 de novembre de 2009.\nEn el segment immobiliari després de diversos anys d'increments en els preus de dos dígits i vendes milionàries, va arribar la rebentada, que ha deixat a la majoria de les immobiliàries sense negoci.\nAmb rendibilitats superiors a la del mercat de valors, tant els inversors professionals com la gent sense grans coneixements es van llançar a la compra de propietats de tota mena propiciant d’increment de preus.\nMalgrat l'alça de preus, com que el finançament era accessible tant els promotors immobiliaris, com els propietaris de terrenys que volien construir ells mateixos, com els especuladors nats, van seguir comprant sòl i edificant.\nPerò en la primavera del 2007 comença la rebaixa dels preus del mercat immobiliari als EUA Després de diversos anys d'un abaratiment del preu del diner, la Reserva Federal comença a pujar els tipus d'interès de referència. L'increment es trasllada a les quotes de les hipoteques. Moltes famílies amb un perfil de risc elevat “els ninja” es troben en serioses dificultats per seguir pagant les quotes i desencadenen una crisi hipotecària, que retroalimenta la rebaixa dels preus dels habitatges –a falta de demanda de compra d'habitatges- i també una pèrdua de valor de les titulitzacions que van ser empaquetades hipoteques subprime\nLa demanda de crèdit es comença a reduir i la morositat a incrementar-se. La dificultat de les entitats financeres per obtenir finançament provoca la “guerra de passiu”. Aquesta dinàmica comporta, de forma inevitable, una erosió del marge per interessos i dels beneficis. Les agències de rating revisen a la baixa les qualificacions de les entitats de crèdit.\norígen de la crisi.\nEns hem de remuntar a l'any 2001-2002 quan esclata la bombolla de les entitats tecnològiques (Internet). Semblava que els hàbits de consum dels ciutadans anaven a canviar, recolzant-se sobretot en les noves tecnologies. Això no va ser així i les empreses .com van començar a perdre valor en borsa. Això va provocar una fugida de liquiditat dels mercats de renda variable i un efecte pobresa en el patrimoni dels inversors. Això al costat del terrorisme internacional (Torres Bessones, Afganistan, Al-Qaeda, etc..), va fer témer l'entrada en recessió de les economies occidentals.\nLa reacció de les autoritats monetàries, per reactivar l'economia, va ser la baixada dràstica dels tipus d'interès i injectar diners a l'economia: - als EUA es rebaixa el tipus de referència del 6% a l'1% -a la zona EURO es rebaixa del 4,5% al 2%, mantenint els tipus baixos durant bastant temps des del 2002 al 2006. L'economia ràpidament va començar a créixer.\nLa confluència de tipus d’interès baixos i de polítiques de risc laxes de les entitats financeres als EUA, es a dir, concessió de crèdits sense considerar la capacitat de pagament dels clients, ni els seus ingressos, ni exigir un import per l’entrada inicial de l’habitatge, dóna lloc a les proliferació de les hipoteques denominades “subprime”. Als receptors d’aquestes hipoteques se’ls denomina “ninja” (no income –sense ingressos- no job –sense feina- no assets –sense actius-). Els “ninja” rebien préstecs hipotecaris que superaven el valor de l’habitatge. Se’ls hi cobraven més interessos perquè hi havia més riscos.\nEls bancs nord-americans comptaven amb què el valor d’aquell habitatge continuaria pujant i estaria per sobre del préstec concedit. A més, com l’economia nord-americana rutllava força bé, es creia que el “ninja” insolvent trobaria feina i pagaria el deute sense problemes. I si el “ninja” no pagava perquè no trobava feina, no hi havia problemes. El banc es quedava amb aquell habitatge revaloritzat. De fet, en deu anys, el preu real de l’habitatge als EUA es multiplica per dos.\nAls bancs nord-americans se'ls acaba els diners i amb la finalitat d'obtenir una major liquiditat per continuar creixent en la inversió immobiliària i en la concessió de préstecs hipotecaris, empaqueten aquestes hipoteques “subprime” en productes complexos (és el que es coneix com titulitzacions), oferint elevades rendibilitats amb un risc aparentment sota control. Les agències de ràting qualifiquen aquests actius de baix risc perquè no saben ben com neixen aquestes hipoteques i quina és la veritable capacitat de pagament dels “ninjes”.\nQuè succeeix?. Bancs com Bear Sterns o Lehman Brothers omplen els seus balanços amb actius d’aquest tipus, titulitzacions amb hipoteques subprime. Són productes que es posen de moda a tot el món occidental. Quina és la clau? Mentre el valor dels immobles continuï pujant, aquests productes ofereixen beneficis i, per tant, no presenten problemes. Per tant, és una espiral imparable a l'empara del successiu increment del preu dels habitatges. Quant més puja, més hipoteques, més “ninjes”, més titulitzacions, més beneficis per als bancs que compren les titulitzacions. El mateix paquet de subprimes és venut o utilitzat com a garantia per anar obtenint més i més liquiditat.\nTant els EUA com Europa aposten per seguir abaratint el preu del diner, la qual cosa anima a la inversió en l'àmbit immobiliari. Les entitats financeres, per continuar amb les polítiques de concessió de préstecs, continuen augmentant els balanços titulitzant hipoteques i augmentant així la concentració del risc en el sector immobiliari (apalancament financer).\nEns trobem amb una economia sobre expansionada a causa d'un període llarg de tipus d'interès molt baixos. Tot resulta fàcil, tot són guanys. Molta gent incrementa el seu nivell de vida, consumeix més i estalvia menys o “res”. Les economies dels països han d'equilibrar la seva capacitat d'estalvi a la inversió, si no s'han d'endeutar i després aquests deutes s'han de tornar en algun moment, i per a aquest moment s'ha d'haver generat aquests diners, sinó entren en problemes. (igual que una família o una empresa)\nPerò en la primavera del 2007 comença la rebaixa dels preus del mercat immobiliari als EUA. Després de diversos anys d'un abaratiment del preu del diner, la Reserva Federal comença a pujar els tipus d'interès de referència. L'increment es trasllada a les quotes de les hipoteques. Moltes famílies amb un perfil de risc elevat “els ninja” es troben en serioses dificultats per seguir pagant les quotes i desencadenen una crisi hipotecària, que retroalimenta la rebaixa dels preus dels habitatges –a falta de demanda de compra d'habitatges- i també una pèrdua de valor de les titulitzacions . que empaqueten les hipoteques subprime.\nLes titulitzacions d'hipoteques subprime, actius de moda en els últims anys, ja no serveixen com a garantia per obtenir liquiditat o per vendre-les. Ningú les vol. Els bancs d'inversió tenen aquests actius però no poden fer-los líquids ni pagar els seus deutes. La crisi nord-americana es propaga per tot el sistema financer mundial. Les hipoteques subprime comencen a ser conegudes com a “actius tòxics”.\nLa crisi que s'inicia per la manca de pagament dels préstecs hipotecaris als EUA es trasllada a tots els instruments que empaquetaven aquests préstecs. Bancs de tot el món gestionen aquests productes. La titulització d'hipoteques subprime s'havia globalitzat. Comença a proliferar la falta de confiança en tot el sistema financer, perquè un banc no sap quants actius tòxics té l'altre i si ho sap no sap el tòxics són. L'exposició als actius subprime és enorme i es desconeix el seu verdader abast. Aquesta falta de confiança provoca una falta de liquiditat en el sistema financer. L'interbancari s’atura.\nLa situació és crítica. Els bancs centrals estan en la tessitura d'actuar, ja que el procés de deteriorament és ràpid. Intenten estabilitzar el sistema amb injeccions de liquiditat i s'aturen les pujades previstes dels tipus d'interès per controlar la inflació.\nAquestes mesures es demostren insuficients i es produeix una autèntica crisi en el sistema financer internacional. EUA intenta evitar el col·lapse del sistema. El seu Govern acudeix al rescat d'entitats financeres com les hipotecàries Fannie Mae, Freddie Mac, l'asseguradora AIG (no dóna hipoteques però té empaquetats titulitzacions), entre altres entitats. Són operacions sense precedents per part de les institucions públiques nord-americanes. La fallida tècnica de Lehman Brothers ha tingut grans conseqüències econòmiques tant per a diversos bancs com per a clients particulars, sobretot de banca privada, amb productes on el risc d'emissor corresponia a aquesta entitat (principalment bons). La banca d'inversió, tal com la coneixem fins ara, es desintegra després de la desaparició de Lehman Brothers, la fusió entre Bank of America i Merrill Lynch i la petició de Goldman Sachs i JP Morgan per passar a operar com a banca retail o comercial i així poder beneficiar-se de les ajudes de l'Administració nord-americana.\nEls governs i bancs centrals a tot el món aproven mesures per injectar liquiditat. Últimament es produeix també l'entrada de Governs en el capital d'entitats financeres europees. En la majoria de països s'ha incrementat la garantia estatal dels dipòsits o bé s'han garantit totalment. De manera concertada s'estableixen rebaixes dels tipus d'interès de referència per parts dels principals Bancs Centrals en qualsevol part del món. Es prepara una cimera mundial per replantejar les bases del sistema financer actual. En definitiva es fa tot el possible per solucionar el problema, i estabilitzar el sistema financer internacional.


Inspiraciencia Concurs de relats científics\nPublicat per Va de ciència a 7:01\nDediquem aquesta entrada a parlar sobre un esdeveniment que tindrà lloc des d'avui mateix fins el dia 10 de gener de 2011. Inspiraciencia és un concurs promolgut per la Unitat de Cultura Científica de la Delegació del Consell Superior d'Investigacions Científiques (CSIC) i l'Institut de Ciència de Materials de Barcelona , on tothom superior a 12 anys podrà enviar relats breus relacionats amb la ciència i compatir en el concurs.\nLogotip del concurs\nPer si esteu interessats a participar en el concurs, heu de tenir en compte les seves bases principals, que són aquestes:\nEl concurs presenta les modalitats de relats curts (de 800 a 1.500 paraules) i microrelats (fins a 500 paraules). També, hi ha una secció no competitiva de creació de textos col·lectius, en la qual s'encadenaran nanorelats (de 200 caràcters) a partir d'una idea inicial per a generar relats de fins a 500 paraules.\nEl concurs està organitzat en dues categories: públic adult (a partir de 18 anys) i públic juvenil (de 12 a 17 anys).\nPer participar cal registrar-se, a una de les dues categories, i enviar com a màxim un relat per a cada modalitat competitiva. És a dir, cada participant pot enviar un relat curt i un microrelat. Pel que fa a la modalitat de nanorelats encadenats, la participació es podran escriure sense limitació de nombre i només requerirà haver-se registrat.\nEls relats poden estar escrits en català o en castellà.\nPer més informació sobre el concurs pots descarregar-te el fitxer que trobaràs en aquest enllaç.\nPels més interessats, els premis estaran entre ; varis dispositius de lectura electrònics Kindle i altres premis relacionats amb la tecnologia, la literatura i la divulgació científica.


L’Ajuntament insta a demarcació de Costes de l’Estat a actuar amb urgència a les platges montgatines\nAhir, 5 d'abril, va tenir lloc al despatx d'alcaldia de l'Ajuntament de Montgat la reunió amb la demarcació de Costes de l'Estat a Catalunya per tractar l'estat de les platges montgatines, tal i com va anunciar al darrer Ple Municipal del 22 de març l'Alcadessa de Montgat en el despatx d'ofici. L'objectiu de la reunió era demandar intervencions d'urgència de cara a la temporada de platges 2018, a més de tractar aspectes de fons sobre la intervenció al litoral.\nPer part del Ministeri d'Agricultura, Pesca, Alimentació i Medi Ambient va assistir a la reunió María Toledano, Cap de la demarcació de Costes de l'Estat a Catalunya, que va ser rebuda per Rosa Funtané, Alcadessa de Montgat, i David Sànchez, Regidor d'Ordenació de Territori, Infrastrucutres i Serveis. A més, per recolzar la necessitat de la intervenció a Montgat, també van assistir-hi Xavier Segura, director de l'Espai Públic de l'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) i Elisabet Marrugat, de l'Oficina Tècnica de Gerència de l'AMB.\nIniciada a les 10h, la reunió es va allargar durant dues hores, en les que es van repassar els informes que ja havia fet arribar l'Ajuntament de Montgat a la demarcació de Costes de l'Estat, i actualitzant-ne l'estat de les platges montgatines a data del mes de març. Es va fer especial incidència en l'estat de les infrastructures a causa de la pèrdua de sorra. En aquest sentit, es va remarcar que dels 2.012m de sorra que hi havia, en queden 786m, d'entre els quals, 308m tenen una amplada de 15m. La senyora Toledano va recollir les necessitats demandades i en donarà resposta de cara a la propera setmana. Paral·lelament, durant aquesta, concretament el 12 d'abril, també és prevista la reunió amb el director General de Transport i Mobilitat per tractar sobre les obligacions i compliments de trasvasaments de sorra per part del Port de El Masnou.\nData i hora de la darrera actualització d'aquest contingut: 06/04/2018 08:38


El llibre "Inmigración y procesos de cambio" ofereix arguments per a noves polítiques d'immigració · Forum 2004\nActualitat > Notícies > El llibre "Inmigración y procesos de cambio" ofereix arguments per a noves polítiques d'immigració\nEl llibre "Inmigración y procesos de cambio" ofereix arguments per a noves polítiques d'immigració\nLa Fundación José Ortega y Gasset de Madrid va acollir el passat 3 març la presentació del llibre Inmigración y procesos de cambio. Van participar en l’acte Andreu Claret, director de l'IEMed (Institut Europeu de la Mediterrània), Joaquín Arango, director del Centro de Estudios sobre Ciudadanía y Migraciones de l'Instituto Universitario Ortega y Gasset, i Fernando Vallespín, catedràtic de Ciència Política i de l'Administració de la Universidad Autónoma de Madrid.\nAquesta publicació, dirigida per Gemma Aubarell (IEMed) i Ricard Zapata (Universitat Pompeu Fabra), analitza, a partir de les contribucions d’importants experts, els moviments migratoris en la conca mediterrània i presenta arguments per a noves polítiques d’immigració. L’acte de presentació ha constituït una activitat prèvia al Congrés Mundial Moviments Humans i Immigració (MHI) que se celebrarà del 2 al 5 de setembre en el marc del Fòrum Universal de les Cultures – Barcelona 2004 (www.barcelona2004.org).\nEn la presentació a Madrid, Gemma Aubarell va aprofitar per avançar que el Congrés MHI reunirà 50 ponents i un miler de participants procedents de l’àmbit universitari, d’organismes internacionals, de l’administració governamental, municipal i regional, de les ONG, d’associacions d’immigrants, etc., amb l’objectiu de proposar noves idees per a la intervenció dels poders públics en la qüestió de la immigració.\nImmigració i processos de canvi: Europa i la Mediterrània en el context mundial (IEMed. Barcelona, 2003). L’interès d’aquest llibre, dedicat al fenomen de la immigració i a les seves implicacions polítiques, prové no només del renom dels seus autors, experts en la matèria, sinó també de l’espai vers el qual s’orienten les seves reflexions: la Mediterrània, un autèntic laboratori de la globalització. A més, la immigració és un tema que té un abast internacional. Es tracta d’un factor determinant del calendari mundial i que, segons es gestioni d’una o altra manera, pot determinar la resposta als reptes que aquest calendari presenta a principis del segle XXI. D’aquí ve el valor afegit d’una publicació com aquesta, que vol incidir en una perspectiva regional oferint una visió total del fenomen migratori i de les polítiques destinades a posar ordre als fluxos migratoris i a determinar les polítiques d’integració dels immigrants en el si de les societats de destí. Aquest punt de vista guia els enfocaments sobre l’admissió i la integració continguts en aquest volum. Així, evita que aquests enfocaments caiguin en visions estereotipades, ja que es produeixen en un context estimulant, el de la zona mediterrània i de la perspectiva de la seva articulació amb el projecte europeu.\nTambé tracta les característiques de les migracions que es constaten avui dia en el si d’aquesta zona –la complexitat creixent, ja sigui per les causes o les modalitats d’integració– així com els reptes plantejats per la seva gestió, tant en el si dels països d’origen com dels països d’acollida.\nLa singularitat i la importància de les migracions actuals resideixen en el fet que es produeixen en el si d’un espai central del procés de recomposició de l’ordre mundial. Això sens dubte afavoreix una interpretació més complexa del fenomen migratori, que deixa de ser un factor exogen pertorbador de l’estabilitat i la cohesió dels països d’acollida, i comença a mostrar-se com un component actiu per a la construcció de futurs escenaris basats en la integració regional, la modernització política i el diàleg cultural.\nLa immigració, com a actiu, pot constituir un antídot contra el declivi demogràfic anunciat en l’espai europeu, en benefici dels Estats Units i de la conca del Pacífic. En aquest sentit, alguns analistes han assenyalat la necessitat de «reinventar» Europa a partir de les seves fronteres actuals, les de l’Europa dels 25, aprofundint en l’associació amb els mons àrab i otomà en el si de la Mediterrània, i amb Rússia cap a l’Est. Un projecte d’aquesta natura hauria d’implicar polítiques migratòries d’abast més gran perquè les aportacions d’aquest llibre es confirmin, així, com a útils.


Diògenes i Alexandre Magne | Aracne fila i fila\n← Sólo por un beso “ARACHNE”. Teoria i pràctica del còmic… i en llatí! →\n8 thoughts on “Diògenes i Alexandre Magne”\nMargalida Capellà Soler Post author 22 abril 2009 at 20:21\nMolt bon article, Bouchra! Crec que Mehal domina molt el tema. Un dia em va deixar meravellada a classe. A veure si t’ho explica.\nDemà, veureu Dogville, a El Fil de les Clàssiques us he penjat un article de Montse Navarro en pdf, per què el titula Dogville: la llàntia de Diògenes?\nMarina Mayo 23 abril 2009 at 17:23\nDiògenes el Cínic era un filòsof, el qual va convertir la seva pobresa en una virtut, ja que necessitava molt poc per ser feliç. Tenia un odi tan gran per la humanitat, que una vegada va aparèixer per els carrers d’Atenes amb plena llum del sol portant una llanterna; buscava homes honestos i anava apartant-los del seu camí dient que només es creuava amb runes.\nEl síndrome de Diògenes consisteix en el aïllament social, arribant a oblidar-se absolutament de la neteja d’un mateix i tota higiene personal.\nMolt bon article Bouch!! Espero haver respòs més o menys a les teves preguntes!!\nyousra 27 abril 2009 at 11:33\nTracta de un home que ra pobre i iluminava a la gent del seus camins , el síndrome de Diògenes era que no es preucupava gens per ell i que li faltava una higiene de manera que estava sol amb els animals del carrer i la seva llenterna que era la única llum de esperança .\nyousra 27 abril 2009 at 11:43\nAAAAA… per cert un cinic es una persona que en grec vol dir que vorda com un gos i que esta despollat en una bota rodejat de gosos i ara es un sindrome que encara ara hi ha gent que ho fa com per exemple hi ha gent que no te aquest sindrome i encnvi ho fan per un simple vicí buscant en les escombreries , peró sigui per vicí o no son casos de gent malalta mentalment .\nerica 29 abril 2009 at 13:56\n?cínisme:Desvergonyiment en el mentir o en la defensa i pràctica d’accions o doctrines vituperables.\nmalaltia de diògenes:\nEn aquesta malaltia, els pacients no adquireixen coses, sinó que no en llencen. És a dir, el que fan és acumular els residus que es van produint en el domicili (en particular, deixalles i restes orgàniques –femta- i, en menor mesura, objectes que han quedat en desús). A diferència del que passa en el trastorn d’acumulació, en la síndrome de Diògenes els pacients intenten endreçar les coses.\nL’acumulació d’escombraries sol anar acompanyada d’un deteriorament de la cura i la higiene personal, i hi ha un aïllament social total. Els pacients no saben justificar ni perquè realitzen aquesta activitat acumuladora ni perquè s’autoabandonen tant; de fet, freqüentment, no sembla que siguin conscients que hi ha un problema. Habitualment, són els veïns i els familiars els qui donen la veu d’alarma.\nAquesta síndrome sol aparèixer a la tercera edat. La majoria de les vegades, quan el pacient pateix aquesta síndrome, hi sol haver una altra malaltia de base que afecta el funcionament de les funcions cerebrals superiores, en particular, una demència.\nCom passa en el trastorn d’acumulació, tampoc en aquest cas disposem d’un tractament específic eficaç. Les mesures de tipus social (i les adoptades en la malaltia de base) solen ser les més efectius.\nlaiia 29 abril 2009 at 18:55\nDiogenes de Sínope, també anomenat Diógenes el Cínic, va ser un filòsof grec pertanyent a l’escola cínica. Va néixer en Sinope, ca. al 412 a. C. Corinto i va morir al 323 a. C. No va tindre cap escrit; la font més completa de la qual es disposa sobre la seva vida és l’extensa secció que Diógenes Laercio li va dedicar en la seva Vides, opinions i sentències dels filòsofs més il·lustres. Diógenes de Sínope va ser exiliat de la seva ciutat natal i traslladat a Atenes, on es va convertir en un deixeble de Antístenes, el més antic pupilo de Sócrates. Diógenes va viure com un rodamón en els carrers d’Atenes, convertint la pobresa extrema en una virtut. Es diu que vivia en una tinaja, en lloc d’una casa, i que de dia caminava pels carrers dient que “buscava homes” (honests). Les seves úniques pertinences eren: un mantell, un sarró, un bàcul i un bol (fins que un dia va veure que un nen bevia l’aigua que recollia amb les seves mans i es va desprendre d’ell). Ocasionalment va estar en Corinto on va seguir amb la idea cínica d’autosuficiència: una vida natural i independent als luxes de la societat. Segons ell, la virtut és el sobirà bé. La ciència, els honors i les riqueses són falsos béns que cal menysprear. El principi de la seva filosofia consisteix a denunciar pertot arreu el convencional i oposar a això la seva naturalesa. El savi ha de tendir a alliberar-se dels seus desitjos i reduir al màxim les seves necessitats.\nAlexandre III el Gran o Alexandre el Magne nascut el 20 de juliol del 356 aC i mort el 10 de juny del 323 aC, va ser rei de Macedònia (336-323 aC), conqueridor de l’Imperi Persa i un dels líders militars més importants del món antic. És potser una dels figuris més atractives de la Història.\nCínic és una persona que diu o fa les coses amb descaradament, sense ocultar-se ni sentir vergonya per això.\nLa llanterna de Diogenes és una llanterna amb la que va caminar per Atenes a plena llum del dia, buscant un home honest.\nLa malaltia derivada de Diogenes es diu el sindrome de Diogenes i és un desordre del comportament que normalment afecta persones d’edat avançada que viuen soles, caracteritzant-se per un abandonament personal i social total i per l’aïllament voluntari del malalt a la llar pròpia. La persona que pateix aquest desordre es caracteritza per aïllar-se socialment, arribant a recloure’s a casa, a més de desatendre’n absolutament la neteja i tota higiene personal. A causa que creuen trobar-se en una situació de pobresa extrema tendeixen a intentar estalviar el màxim possible, arribant a reunir grans quantitats de diners sense tenir consciència del que posseeixen realment. També solen acumular grans quantitats d’escombraries i andròmines a casa seva, la qual cosa els aboca a viure en situacions insalubres.\nMargalida Capellà Soler Post author 27 març 2012 at 09:43\nLa síndrome de Diògenes: http://escudellaurbana.blogspot.com.es/2008/05/origen-del-sindrome-de-diogenes-una.html\nClara 12 octubre 2021 at 11:07\nÉs sorprenent tenint aquest origen la paraula cínic que avui dia ser un cínic sigui actuar falsament.\nPd: m’encanten aquests blocs estil 2010 🙂


▷ ⭐Definició de trescanar⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de trescanar\nDefinició de trescanar\nara pots descobrir La definició i bastants exemples de com utilitzar la paraula trescanar, en aquesta col·lecció de rectificacions ortogràfiques pots veure com es pot usar en un context real aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et proposem de la llista completa que veuràs aquí també veuràs la seva Definició perquè et sigui moltíssim més fàcil comprendre què significa trescanar.\nPassar (el fil) d’un rodet, d’una bitlla, etc., a un altre.\n¿Cóm es diu trescanar en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice trescanar en catalán?\nSi tens ganes de saber com es diu en castellà trescanar has de entendre que la seva traducció és trescanar pots trobar en la nostra lloc web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar trescanar\nEls executius […] van saludar als treballadors de la Yagana, just en el moment en què procedien a rescatar l’embarcació Barlovento, que es trobava en terra des del 27 de febrer.\nEl seu objectiu és rescatar el llegat jueu de la […] ciutat i posar de manifest la presència jueva actual a la societat espanyola.\nEl bomber pot explicar per què fan servir roba especial i […] dir-los que ells han de protegir-se per poder […] apagar els incendis i rescatar les persones de […] els edificis en flames.\nAquells que es preocupen per la democràcia i la fi de la […] violència necessiten rescatar els dos valors d’aquesta […] equivocació.\nCal rescatar tant sí aquelles forces «, […] va ser l’ordre que va rebre.\nLes nacionalitzacions capitalistes, «la negació […] del capitalisme dins el propi sistema capitalista», són una […] acció extrema per rescatar el capital de la fallida.\nLa major part d’aquesta última forma d’ajuts es concedeix […] amb l’objectiu de rescatar o reestructurar empreses […] en dificultats.\nSacsejar a un nadó no és una tècnica de […] primers auxilis per rescatar un nadó que s’ofega […] o no respira.\nAcabava de coordinar amb el […] oficial principal on rescatar les ampolles quan […] una esquitxada de heptà em va colpejar l’esquena.\nPer això avui volem rescatar aquells savis […] coneixements i ens costa una mica accedir a les persones que els tenen perquè […] elles / ells tenen zel de ‘obrir-se’ fins a no estar segures / us de les nostres bones intencions i perquè també han estat desvaloritzats o el que és també trist, n’hi ha que han pres aquests sabers de gent humil i comú per lucrar «.\nFem servir bots per rescatar els qui volen […] anar a zones seques.\nAquest acord potser aconsegueixi rescatar la pràcticament difunta […] Full de Ruta.\nEs tracta de rescatar les aportacions […] i el coneixement de dones en el passat, oferint fonts d’informació valuosa a reporters i reporteres.\nEn general, les intervencions en salut mental amb població afectada […] per la desaparició forçada hauran […] tenir la finalitat d’rescatar els familiars […] i comunitats d’una inhabilitant condició […] de víctima a la possibilitat de percebre i interactuar amb una major consciència de ser subjectes de drets en capacitat d’exercir la seva ciutadania.\nEn particular, ha […] garantir una informació prèvia efectiva sobre la fusió i oferir-se la possibilitat a l’inversor de rescatar les seves participacions sense comissió ni despesa.\nHi ha moltes persones dedicades a la política com a […] nosaltres que volen rescatar el projecte de la […] integració europea dels intents de crear un superestat europeu.\nDurant aquesta dècada […] intents fallits per rescatar la Conferència del […] estancament en què es troba sumida, el meu país […] ha acompanyat i promogut diverses propostes i iniciatives.\nEls grans es […] van adonar que desitjaven alguna cosa més que una acció única: desitjaven rescatar i preservar aquesta herència, aquest patrimoni, per als seus fills i néts.\nNo obstant això, es van poder rescatar algunes parts […] del navili i un gran nombre de canons.\nContra això, hem de rescatar la integritat del nostre cos.\nSovint, el procés va culminar en crisis financeres i bancàries, durant les […] quals els governs i els bancs […] centrals van haver de rescatar el sistema bancari, […] amb un cost considerable per a l’erari públic.\nPerò no són només les baixes en les taxes d’interès que els governs i els banquers estan […] usant per intentar rescatar les economies.\nL’oficina també […] crea nous models per rescatar, rehabilitar i repatriar […] a les víctimes.\nProveu capturar dues dames en un torn perquè la seva […] adversari lluiti per rescatar dues.\nEl fet que els països industrialitzats destinar […] quantiosos recursos per rescatar els seus sistemes financers […] i van oferir garanties que els […] països en desenvolupament no van poder equiparar, va generar asimetries addicionals en el sistema internacional .\nQuines mesures s’adopten per rescatar i rehabilitar els […] nens del carrer, especialment en São Paulo i Rio de Janeiro?


La certificació de la qualitat dins l'EEES: exposicions a Equador\nCarme Edo, durant la seva presentació\nEls dies 12 i 13 de setembre de 2018 AQU Catalunya ha participat en el Seminari PRINCIPIO DE CALIDAD: CRES-2018 Y REFORMA LOES/ECUADOR, convidada pel Consejo de Aseguramiento de Calidad de la Educación Superior (CACES) d’Equador i per la Universitat Oberta de Catalunya (UOC).\nEl seminari ha tingut com a objectiu, entre d’altres, establir els aspectes centrals en la construcció del sistema d’assegurament de la qualitat de l’educació superior a l’Amèrica Llatina, i ha comptat amb experts de diferents països. Entre ells, Carme Edo, tècnica de projectes de l’Agència, ha estat convidada a exposar la “Certificación de la calidad en el Espacio Europeo de la Educación Superior: Educación Virtual”. A la seva ponència, Edo ha presentat el Marc VSMA amb què treballa AQU Catalunya, adaptat als requeriments de l’Espai Europeu d’Educació Superior (EEES) i que vincula els diferents processos d'avaluació de la qualitat (verificació, seguiment, modificació i acreditació), que se succeeixen al llarg de la vida dels ensenyaments.\nEl seminari ha comptat amb uns 300 participants d’organismes públics vinculats a la qualitat universitària i al sistema d’universitats d’aquest país.\nSeguint amb la difusió de l’avaluació de la qualitat, el dia 14 de setembre AQU Catalunya convidada per la UOC ha participat en un Taller de Qualitat organitzat per la Secretaría de Educación Superior, Ciencia, Tecnología e Innovación d’Equador (SENESCYT).\nEl taller anava dirigit a coordinadors de nous programes que s’impartiran pròximament a distancia i a funcionaris del SENESCYT. La Carme Edo ha presentat els aspectes a tenir en compte en el disseny i avaluació de titulacions en aquesta modalitat per assegurar la qualitat dels estudis. En aquesta ocasió el taller ha comptat amb la participació d’unes 20 persones; aquest format ha fomentat la interacció i diàleg entre els participants.\nPDF Certificación de la calidad en el Espacio Europeo de la Educación Superior: Educación Virtual\nPDF Taller sobre Calidad. Secretaría de Educación Superior, Ciencia, Tecnología e Innovación (SENESCYT)


El poeta, traductor, crític d’art i membre de l’ACEC, José Corredor-Matheos ha guanyat el premi Ciutat de Barcelona 2007 en la categoria de literatura castellana. El guardó, que es lliurarà el proper dimecres dia 13 al Palau de la Música conjuntament amb els de literatura catalana i de traducció en llengua catalana, ha estat atorgat a Corredor-Matheos per la seva obra Un pez que va por el jardín, editada per Tusquets.\nSegons el jurat, format per Carme Riera com a presidenta i per Juan Insua, Juan Antonio Masoliver Ródenas, Rosa Mora i Domingo Ródenas, l’obra de Corredor-Matheos ha estat valorada com “poesia feta de ‘paraules que obren portes’, en una depuració del llenguatge que abasta allò que és essencial a la poesia dels místics sense allunyar-se mai dels aspectes qüotidians”.\nPoeta, assagista i traductor, José Corredor-Matheos va néixer a Alcázar de San Juan (Ciudad Real) el 1929, però resideix a Barcelona des de 1936, on es va llicenciar en Dret. Va inicar la seva trajectòria poètica el 1953 amb el poemari Ocasiones para amarte, al que li han seguit una llarga llista de títols que estan reunits a Poesía 1951-1975 i a Poesía 1970-1994. És autor de diverses monografies sobre art contemporani, arquitectura, disseny i arts populars.\nÉs acadèmic corresponent de la Real Academia de Bellas Artes de San Fernando. Entre el guardons que ha rebut destaquen el premi Boscán de Poesía (1961); el Premio Nacional de Traducción per la seva antologia bilingüe Poesía catalana contemporánea (1983) i el Premio Nacional de Poesía per El don de la ignorancia (2005).\nJosé Corredor-Matheos a l'Arxiu Audiovisual de Poetes de l'ACEC


Hutt (La Guerra de les Galàxies) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nHutt (La Guerra de les Galàxies)\nPer a altres significats, vegeu «Hutt».\nEls hutt són una raça de l'univers fictici de la Guerra de les Galàxies. Apareixen en L'Amenaça Fantasma, El Retorn del Jedi, en l'edició especial de Una Nova Esperança i en l'última pel·lícula d'animació La guerra dels Clons.\nTambé apareixen en diversos jocs de Star Wars, incloent aquells basats en les pel·lícules, i la sèrie Knights of the Old Republic. Es caracteritzen per ser poc amistosos i generalment estar involucrats en el crim organitzat.\nEn la sèrie de còmics Tals of the Jedi (històries del Jedi): Golden Age of the Sith (edat daurada dels sith) i Tales of the Jedi (contes del Jedi): The Fall of the Sith Empire (la caiguda de l'imperi sith), hi ha un personatge hutt anomenat Aarrba que és simpatitzant als personatges principals, Gav i Jori Daragon.\nEls hutt són una espècie de gasteròpodes amb braços xicotets, boques profundes, llargues llengües i grans ulls, que controlen, com gangsters galàctics, un gran territori espacial, dit l'Espai Hutt. L'espècie és originària del planeta Varl, però van adoptar a Nal Hutta com el seu món llar.\nUn hutt adult és una criatura obesa, pesant en total més o menys una tona. Tal vegada inconscientment, ells es van tornar sedentaris, passant els seus dies en absoluta fluixesa, i viatjant en repulsors o en plataformes tirades per esclaus. Molta de la seua massa descansa en les seues llargues i grans cues. En la societat hutt, l'obesitat equival a poder i estatus, mentre els hutt prims són considerats desafortunats i febles.\nDe fet, l'amplària d'un hutt, gordura i poderosa musculatura, els permet moure's molt més ràpid que els seus peus, que van acabar unint-se a la cua. La seua amplària, la seua gran capa de greix i volum és fruit de l'evolució, mantenint la temperatura del seu cos. De fet, la pell d'un hutt és suficientment gruixuda per a resistir molts trets làser abans de tocar un òrgan vital, donant-li al hutt el temps suficient per a aixafar al seu atacant. També són resistents a molts elements químics que per a altres races són letals.\nBeldorion el Hutt\nL'espècie Hutt a Starwars.com databank (anglès)\nL'espècie Hutt a Wookieepedia, Wikia (anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Hutt_(La_Guerra_de_les_Galàxies)&oldid=17862815»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 11 des 2016 a les 00:46.


ESPORTS AQUÀTICS a Sitges 2021\nEsports Aquàtics a Sitges\nA Sitges, com a població costanera i mediterrània, pots practicar qualsevol esport aquàtic que et puguis imaginar.\nDes de qualsevol dels seus tres ports esportius pots sortir a navegar amb embarcacions de diferent categoria, amb o sense titulació, motos d’aigua, patí a vela o simplement sortir a pescar, a més de diferents clubs nàutics on apuntar-te per aprendre a navegar, fer surf, practicar caiac, pàdel surf, kite surf o qualsevol altre esport que et vingui de gust.\nAls peus de l’emblemàtica Punta de Sitges, a la platja de la Fragata que és la platja més “esportiva” de Sitges, pots trobar el Club Nàutic Sitges on apuntar-te per navegar sense motor, llogar un patí a vela, caiac …, tenen un munt de personal a la teva disposició perquè tinguis una gran experiència amb el mar, siguis o no soci de club.\nEl Club de Mar de Sitges es troba enmig del Passeig Marítim però està més restringit als seus socis.\nA la Platja de les Anquines trobaràs Nootka Kayak & Paddle Surf, que ofereixen des de rutes guiades amb caiac o paddle surf per la costa a lloguer de caiacs, pàdel surf i patins a pedals.\nA la Marina d’Aiguadolç trobaràs la seu del Sitges Surf Club i al costat del Port de Sitges – Aiguadolç amb una gran oferta d’oci sobre el mar.\nAl poble de Garraf tens el Club Nàutic Garraf i el Port de Garraf amb també una gran oferta esportiva.\nA més, a Sitges es celebren grans proves esportives amb el mar com a protagonista com la Travessia Nedant de Club Natació, i la Triatló.\nFarmàcia de guàrdia 20 septiembre, 2021