“A Vilanova hi ha vici per l'oci” • Serveis d'assessoria i gestoria.\n“A Vilanova hi ha vici per l’oci”\nEntrevista a ALBERT SOLER, del Scaparium Vilanova\nEts molt jove, no?\nSi, tinc 28 anys.\nSí, de sempre.\nI a què et dedicaves abans de fer el Room Scape?\nVaig estar 7 anys vivint a les Borges Blanques, dedicat al tennis taula. Era jugador professional.\nAi, és veritat! Eres company del Marc Duran, no? Recordo haver escrit sobre tu quan treballava en mitjans de la comarca!\nSí. Fins la temporada passada jugava amb el Borges.\nI ja no jugues a tennis taula?\nAra ja no. L’esport a alt nivell és molt sacrificat.\nEt guanyaves bé la vida jugant només a tennis taula?\nSí, sí. Em dedicava exclusivament a això.\nI vas dir prou…\nJa portava 7 anys. Molts entrenaments, tres sessions el dia durant la setmana. I després, el cap de setmana, viatjar. Arriba un moment que et cansa.\nSí. Tenia un pis a les Borges Blanques.\nHome, entre viure a Vilanova o a les Borges Blanques…\nClar. Borges té 5.000 habitants. No té a res a veure amb Vilanova.\nI quan vas tornar cap aquí?\nEl juliol de l’any passat. Vaig acabar la temporada i vaig començar a muntar el negoci.\nHo vas deixar tot per muntar el Room Scape?\nSí. Era un projecte que portava temps mirant de fer-ho. I vaig tirar-ho endavant.\nI després de set anys fora de Vilanova, com veus la ciutat?\nBastant canviada, sobretot pel que fa a la demanda d’oci. Crec que ha pujat. Pel Room Scape ja han passat més de 2.000 persones…\nPerò a Vilanova hi ha molts negocis que obren i tanquen en pocs temps…\nPerquè hi ha molts negocis temporals. Nosaltres ens pensàvem que el nostre duraria un any i mig o dos, però no, està tenint molt d’èxit. Hem parlat amb altres Scaparium de Barcelona i ens diuen el mateix. És una activitat que té molta demanda.\nA tu t’està funcionant bé, però a vegades també hi ha negocis que tenen molt bona pinta que s’acaben enfonsant. Perquè creus que passa això?\nA Vilanova hi ha molt vici d’un tipus d’oci diferent al sortir de festa o anar a fer un karting. La nostra és una activitat innovadora en la que poden participar famílies, nens, persones grans.\nSi algun dia et falla el Room Scape, tens pensat a què et dedicaries després?\nNo, perquè tenim bastants projectes a desenvolupar encara. L’Scaparium va evolucionant, ara s’utilitzen moltes les proves electròniques, l’enginyeria…\nTu vas estudiar enginyeria?\nNo (riu). Vaig estudiar telecomunicacions. No té res a veure del que treballo amb el que vaig estudiar.\nPerò ho tens tot molt ben treballat.\nVam muntar l’Scape i dos mesos després, veient que funcionava, vam obrir una altra línia de negoci. També hem tret una altra activitat que és el Team Building, un joc creat per entre 20 i 150 persones. Ens desplacem a les empreses i muntem el joc, atretzo…. Ho fem per empreses grans que no es puguin desplaçar al nostre establiment . Els hi fem a les seves instal·lacions.\nMÉS ENTREVISTES A CLIENTS: https://www.gestingral.com/category/entrevistes-socials-a-vilanova-i-la-geltru/<!–:–>


Cavallers de dibuixos animats per a adults per adults, dibuixos animats en línia 30\nCavallers de porno\nAnime sobre adults - cavallers de porno. La fascinant crònica s'organitza al castell on es van retirar els herois, en benefici de les relacions sexuals. Per sobre de la sèrie, els artistes de París van contribuir de manera diligent a la intel·ligència inventiva, i la seva reserva creativa, per a la creació de fotografies sexuals a partir de les quals es va formar una pel·lícula. Les xifres van mostrar que el percentatge de 47 dels amants del portal són adults, prefereixen mirar els vídeos en un moment buit, per relaxar-se els nervis.\nprincipal > 18 + > Cavallers\nMireu els cavallers porno: en línia al vostre telèfon mòbil\nEstà cansat de somiar i voler aquesta dissabte? Vine a veure dibuixos animats eròtics, perquè l'anime sap sobre els plaers corruptes de persones més reals. Mirant un ric oci íntim, i vull mirar la llum a toon! Sense saber la vergonya, els personatges estan preparats per a gestes sexuals.\nDibuixos animats anals\nÉs un ximple que es perdi avorrit quan es pot descarregar per a adults els dibuixos animats anals. El sexe normal sembla una broma infantil, la fantasia dels personatges està malmesa al límit. Entreteniment Carlson, que ha concebut per agafar el forat anal insaciable Freken Bock, desperta el teu tronc i causa un orgasme màgic!\nGuerres d'estrelles - hentai jadaï\nDibuixos animats de Disney per a majors 18 plus\nContes de fades eròtics per a android


El Barça rep la Reial Societat enmig del debat sobre l´estil de joc - Empordà\nEl Barça rep la Reial Societat enmig del debat sobre l´estil de joc\nCesc entra en les rotacions i es perdrà un partit per al qual també continuen de baixa els lesionats Puyol i Jordi Alba\nDani Alves intenta controlar una pilota ahir al matí a la Ciutat Esportiva del Barça. alejandro garcia/efe\nBARCELONA| EFE/DDG Barça i Reial Societat s'enfrontaran avui al Camp Nou (20.00, Canal Plus 1), en un partit on els locals buscaran un nou triomf que els acosti a un rècord particular, com és la seva millor arrencada de la lliga de la història, davant un rival que compta per empats les seves sortides de Donosti. Per a aquest rècord, al Barcelona encara li queden dues victòries, que haurien de ser contra la Real i l'Almeria (dissabte)\nL'aficionat barcelonista espera amb més interès que un rècord que el seu equip trobi una clara millora del seu futbol, després que en els últims partits, malgrat acabar-se amb golejades (Ajax, 4-0; i Rayo, 0-4), el joc desplegat distés molt del que ha acompanyat l'equip els últims anys. Davant l'esmentada situació, al Barça es viu un debat ja llunyà sobre si és més important l'estètica i la idea de controlar el partit amb el domini de la pilota o l'efectivitat dels gols i la victòria.\nEntremig hi ha els jugadors, que estan donant per bo un canvi de plantejament molt més definit cap a la cessió de la pilota en alguns trams i sortir al contraatac. Vuit gols en els dos últims partits fan que el debat estigui més al costat, per ara, del nou tècnic que de l'essència del club.\nPer al xoc d'aquest vespre, s'espera que Sergi Busquets recuperi la titularitat després d'haver entrat contra el Rayo en la rotació, el suplent del qual, Alex Song, va protagonitzar una gran actuació. També s'espera més participació d'un Iniesta estranyament desaparegut de les alineacions titulars. Donada la proximitat del partit contra l'Almeria (dissabte) i que dimarts de la setmana que ve el Barça tornarà a la Lliga de Campions -davant el Celtic-, el carrusel de canvis i rotacions es tornarà a posar en marxa. Cesc ha estat el jugador escollit per rotar i no ser convocat. Alba i Puyol són les úniques baixes per lesió.\nLa Reial Societat buscarà els punts que li permetin recuperar la confiança i ho intentarà en un Camp Nou que és possiblement el camp més inaccessible al llarg de la seva història. Els donostiarres estan en hores baixes en aquest inici de lliga i porten quatre jornades sense guanyar i tres partits sense marcar un gol. No sembla, doncs, que el Barcelona sigui el millor rival per recuperar sensacions; sobretot si es mira una estadística molt expressiva dels problemes blanc-i-blaus a Barcelona, on només han guanyat tres vegades en tota la seva història i el seu millor resultat, un empat a un gol, data ja de fa 18 anys.\nL'entrenador de la Reial Societat, Jagoba Arrasate, tindrà probablement que introduir canvis respecte a l'últim partit contra el Màlaga (0-0) i possiblement l'entrada d'Alberto de la Bella i de Haris Seferovic siguin dos d'ells. Una altra posició que és dubte és la del mexicà Carlos Vela, desconegut en els últims partits després de la seva exhibició en els partits d'agost, i al qual el tècnic biscaí podria atorgar descans i deixar-lo a la banqueta inicialment. El central Mikel González, el lateral Carlos Martínez i el migcampista David Zurutuza, que té molèsties i ahir no es va entrenar amb el grup, s'han quedat fora de la convocatòria. d'Arrasate.


Castors I Llúdrigues | Agrupament Escolta i Guia Cavall Bernat de Manresa\nArxiu de la categoria ‘Castors i Llúdrigues’\n3 de juliol de l'any 2016 Castors i Llúdrigues\nEls Campaments dels Castors i les LlA?drigues a Sant MartA� de Tous ja han comenA�at plens d’energia!!!\n22 de maig de l'any 2016 Castors i Llúdrigues\nAhir els Castors i les LlA?drigues ens vam despertar ben d’hora, ben d’hora, ben d’hora i vam anar a fer una excursiA? al Collbaix!! Ens vam cansar molt perA? ens ho vam passar de perles, hi volem tornar!!! RIU AMUNT!!\nSortida a Calaf\n8 de maig de l'any 2016 Castors i Llúdrigues\nAquest cap de setmana els Castors i les LlA?drigues hem anat a Calaf a fer la nostra A?ltima sortida abans dels campaments. Vam fer una descoberta per conA?ixer mA�s coses sobre el poble mentre visitavem el mercat local, vam conA?ixer els castors i les llA?drigues del cau de Calaf i vam jugar amb ells. TambA� vam fer uns titelles molt bonics, un petit tast de menjars (un xic particulars) i un taller de relaxaciA? molt guai.\nEns ho hem passat super bA� i tenim moltes ganes d’anar de campaments!!!\n22 de novembre de l'any 2015 Castors i Llúdrigues\nAhir els Castors i les LlA?drigues vam participar en les activitats del Dia dels Infants. Vam fer passar el fred jugant en un munt de jocs preparats per diferents entitats de Manresa i vam aprendre alguns dels drets dels infants!! Va ser una tarda genial i molt profitosa.\nEns ho vam passar d’allA? mA�s bA�!!\nLa primera sortida dels Castors i LlA?drigues\n26 de octubre de l'any 2015 Castors i Llúdrigues\nAquest cap de setmana els Castors i les LlA?drigues vam anar de sortida a Calders! NomA�s arribar ens vam instalA�lar al cau del poble, on hem dormit, i vam fer una descoberta per tot el poble per esbrinar com es deia la��alcalde, el nom de cinc carrers, la��any que es va construir la��esglA�sia…\nDurant la tarda del dissabte vam jugar amb els Castors i les LlA?drigues del cau de CaldersA�amb els queA�ens ho vam passar da��allA? mA�s bA�!! Ens va agradar molt conA?xier altres nens i nenes! A mA�s a mA�s, durant tota la sortida vam anar rebent diferents cartes da��un dibuix animat que ens donava pistes perquA? descobrA�ssim qui era! Quina intriga! Ens ho hem passat molt bA� i Calders ens ha agradat molt iA�ja tenim ganes de tornar a fer una altra sortida!\nLes tendes ja sA?n nostres!\n27 de maig de l'any 2014 Castors i Llúdrigues\nAquest cap de setmana els Castors i LlA?drigues van fer la sortida del tercer trimestre! Com que s’acosta l’estiu, els caps vam pensar que era una bona idea quedar-se al cau per practicar com muntar tendes i, sobretot, sobretot, sobretot… PERDRE LA POR A DORMIR-HI A DINTRE!\nAixA� doncs, ens vam trobar a les cinc de la tarda al cau i vam fer cau com sempre, perA? a les vuit no va marxar ningA?! EstA�vem tots ben enfeinats muntant tendes! Clavar una piqueta per aquA�, aguantar un vent per allA�, fer passar els pals pels llocs correctes, aguantar-los amb forA�a mentre anA�vem assegurant la tenda amb piquetes, encaixar el toldo a les pinces del sobretoldo… vam fer un excelA�lent treball en equip! Tots els Castors i LlA?drigues van participar-hi! Els que ens sabien una mica ara en saben mA�s i els que no en sabien gens ara ja en saben una mica!\nUn cop les tendes ben assegurades tothom va afanyar-se a instalA�lar-s’hi, i un cop el sac estA?s, va arribar l’estona de cantar unes quantes canA�ons acompanyades de la guitarra d’una de les caps i acte seguit… A SOPAR! Tothom tenia moolta gana!I un cop la panxa plena, vam jugar al MacarrA?, vam fer un bona nit de massatges i… a dormir! Els Castors i LlA?drigues estaven mA�s que rendits! AixA? sA�, l’endemA�… per culpa de la llum del sol, a tres quarts de set ja van comenA�ar a despertar-se! Sort hem treballat forA�a l’autonomia aquest curs i a l’hora d’esmorzar tots tenien la motxilla mA�s que feta! Un bon dia ben actiu, uns bons croissants amb xocolata, aprendre a desmuntar tendes i pintar el totem ens va tenir ben enfeinats durant tot el matA�!\nEls caps creiem que estem mA�s que preparats per anar de campaments aquest estiu!\nCastors i LlA?drigues… RIU AMUNT!


El relatiu absolut\nnúm. 46, 6-12 de maig de 1985\n"El problema més gran de Catalunya avui dia és que Barcelona es decideixi d'una vegada per totes a recatalanitzar-se, després d'haver patit la brotxa espanyolista del franquisme, sense complexos i sense fabulacions. Una Barcelona en camí de descatalanitzar-se podria arrossegar la descatalanització de Catalunya. Una Barcelona oberta no és incompatible amb una Barcelona catalanitzada, perquè catalanització i europeisme s'han donat moltes vegades la mà".\n¡Tan bé que anàvem fins aquí, Jaume Lorés, teòleg, escriptor i conseller del Conseller de Cultura de la Generalitat d'amunt! Amb una mica més d'atenció al matís purament gramatical -en comptes d'incompatible, excel·lent; en comptes de moltes vegades, sempre; a més d'una pura qüestió de noms entre Catalunya i els Països Catalans-, el paràgraf és una obvietat necessària, obvietat en el sentit de la paraula.\nLorés, arrossegat per l'admirable realisme que el complementa més enllà del seu teologisme, ha de deixar constància d'una realitat, i en deixa constància a continuació del fragment transcrit. Constata Lores: "una Barcelona oberta devers Madrid tampoc no és una quimera". No és una quimera, sinó una realitat com un temple: fa segles que Barcelona, dirigida pels indígenes que l'han dominada, s'ha mostrat oberta devers Madrid, eixarrancada, en diríem, sense faltar a aquesta veritat i eixamplant-la; per eixarrancar-la encara més amb la lògica col·laboració, o iniciativa sempre que ha calgut, dels indígenes de Madrid.\nLa veritat nua i simple, doncs, fins aquí, ha rajat de la ploma de Jaume Lorés. No és obligatori que hi hagi peròs, però sovint n'hi ha, i en l'escrit de referència no en falten. Diu Lorés, doncs, que una Barcelona oberta a Madrid no és una quimera i que "és preferible a una Barcelona tancada".\nÉs el problema dels teòlegs: que, per molt que pensi, al final se'ls escapa algun absolut o altre; al final se li ha escapat un tancat absolut.\nLa qüestió no és, ni per a Barcelona, ni per als Països Catalans, ni per a ningú al món i enlloc del món, ni de ser tancat ni de ser obert: així a seques, el tancament i l'obertura són pura abstracció, bromes com a màxim electoralistes: ¿obert?, ¿tancat?, ¿canvi?, ¿continuïtat?, on l'absolut abstracte i teològic es dóna fatalment la mà amb el més primari absolut del realisme: guanyar com sigui.\nLa qüestió és tancat o obert respecte de què i de qui, i obert respecte de qui i de què. És positiu el tancament envers les fonts de l'agressió, la depredació i la imposició, com és negatiu un tancament envers la llibertat, el benestar i la germanor universal. Positiu és obrir-se a la llibertat, al benestar i a la germanor universal, i negatiu obrir-se o deixar entrar l'agressió, la depredació i la imposició.\nPer ajudar teòlegs i d'altres persones que tinguin un feble per les qüestions abstractes, seria bo de saber detalladament i amb xifres, en detalls concrets, en què és preferible una Barcelona oberta a Madrid a una Barcelona tancada. Posats a mal, no sembla tan dolent quedar-se en innocus provincians com obrir-se a la pròpia provincialització.\nLorés, amb tots els respectes: respectes massa encara als Ramonedes, Colomers, Subirosos i Mascarells, provincians de París frustrats -imagina't, quan ja ningú no estudia francès- aspirants i provincians de Madrid -inimaginable, però cert.\nContinua fent bondat.


Can Pallàs a Sant Julià de Vilatorta i els peculiars esgrafiats de la façana.\nBrowse: Home / 2019 / abril / 10 / Font d’inspiració\nrondaller / 4 abril 2021 / 4 Comments / El detall, Osona\nCan Pallàs a Sant Julià de Vilatorta.\nL’antiguitat clàssica sempre ens ha fascinat. Des que els romans es van inspirar en la cultura grega i ho van impregnar tot amb el seu particular segell, sembla com que no hi hagi res millor que allò que va tenir lloc cinc -o més- segles abans de Crist.\nEl model del Partenó, per exemple, encara ara el podem veure aplicat a palaus de congressos, esglésies i biblioteques. Columnes dòriques, jòniques i corínties les trobem fins a l’avorriment a tota mena d’edificacions.\nA més, la tipografia romana és la que utilitzen la majoria de diaris. Sortosament, de tant en tant, algun arquitecte ha contribuït a innovar el paisatge, amb més o menys encert.\nI, per si no hi ha prou, tenim els qui copien les còpies d’altres artistes que, al seu torn, ja havien copiat estils anteriors.\nPer posar un exemple, ens n’anem a Sant Julià de Vilatorta (Osona), on Miquel Pallàs, el mestre d’obres local, va fer una estesa d’edificacions, tot cal dir-ho, amb un estil ben personal.\nEns aturem davant la seva casa, és a dir Can Pallàs, construïda pel seu pare i que en Miquel va reformar i ampliar el 1924. Així consta a la llinda d’una de les portes.\nAra parem atenció als esgrafiats que omplen la meitat superior de la façana i que necessiten una urgent restauració. Es tracta d’un poti-poti de referents a la cultura clàssica.\nA només nou quilòmetres de Sant Julià de Vilatorta, es troba Sant Sadurní d’Osormort, un municipi de masies disperses. El minúscul nucli el formen l’església i el casal Masferrer.\nL’espectacular edificació és fruit de diverses ampliacions al llarg dels segles. La més important va tenir lloc a finals del segle XVIII, quan s’afegiren uns notables esgrafiats, que Miquel Pallàs va prendre com a font d’inspiració per a casa seva. Bé, en alguns casos, va ser directament un calc.\nLa particular interpretació que Miquel Pallàs fa de la història, el va dur a representar alguns personatges amb barretina i espardenya. També, a diferència del casal Masferrer, va optar per posar els textos en català. No oblidem que va ser membre de la Lliga Catalana, partit polític de dretes, creat el 1933 per Francesc Cambó.\nElements poc convencionals\nA la part inferior trobem els quatre elements. El foc és representat per un personatge que sosté un corn d’on surt una flamarada. El vent, que no l’aire, el simbolitza un altre individu muntat damunt un gran ocell. L’aigua està representada per una gran font on es remullen uns cignes. Finalment, una senyora asseguda entre una muntanya i una planta i sostenint una safata de fruites, simbolitza la terra.\nPotser per la necessitat d’emplenar un espai, tenim també el temps, un senyor de certa edat. Amb una mà sosté una falç i amb l’altra, un cercle. En realitat, aquesta representació sembla unir dos mites grecs. Per una banda, el jove Aion, déu del temps etern i cíclic i que se solia representar amb un cercle zodiacal. Per l’altre, Cronos, déu del temps ‘humà’, qui, envejós del poder del seu pare Urà, l’atacà amb una falç i el castrà. Els déus no anaven amb bajanades.\nNi grega ni romana, catalana\nL’escena de l’esquerra vol ser un homenatge a Ceres, la deessa protectora de l’agricultura. Només que aquí ha patit un canvi de sexe i al seu lloc veiem un home amb un feix d’espigues i que, a més, vesteix barretina i espardenyes.\nCeres equival a la Demèter grega. Ja sabeu que els romans, que en aquests temes no perdien el temps, van adoptar les divinitats gregues i només els hi van canviar el nom. El pendó d’Hades va segrestar la seva filla i la va dur a l’inframón. Dolguda i enfadada, Ceres va abandonar les collites, que es feren malbé. Finalment, va arribar a un acord amb el segrestador i mig any estaria amb ella i l’altre mig amb ell.\nEls sis mesos que la filla estava amb la mare, correspon a la primavera i l’estiu, quan la natura creix i dóna fruits. Els altres sis, que són la tardor i l’hivern, Ceres està tan trista que la terra no produeix res.\nDins una orla veiem un camperol passant l’arada amb l’ajut dels bous.\nA la part central de Can Pallàs a Sant Julià de Vilatorta, destaca un homenatge a Miquel Àngel, vestit com els europeus del segle XVII, en el seu vessant d’escultor i pintor. Curiosament, la típica representació amb cavallet, està ben lluny de l’obra que realment el va fer famós, que va ser la pintura al fresc. Cal tenir en compte que Miquel Àngel s’estimava l’escultura per damunt de la pintura.\nPer altra banda, les escultures representades poc tenen a veure amb el gran artista renaixentista i semblen més aviat pertànyer a obres hel·lèniques.\nEl geni total\nMarc Vitruvi va ser el que ara en diríem un ‘coco’. Molt influenciat per la cultura grega, va ser arquitecte, enginyer i tractadista al segle I aC. Treballà a les ordres de Juli Cèsar a qui acompanyava en les campanyes militars, encarregant-se de mantenir a punt les màquines de guerra alhora que aprofitava per aprendre la cultura d’altres llocs.\nEn el seu extens tractat sobre arquitectura, no va deixar un sol tema per comentar. Descriu edificis públics i privats, mesures i proporcions, tècniques i estils, i també parla de màquines que serveixen per aixecar grans pesos. Vint segles abans que nosaltres, va saber que les canonades de plom no eren bones per a la salut.\nA l’esgrafiat que tenim al davant, el veiem a la dreta, també vestit a la moda del segle XVII, amb un compàs a la mà, element indissociable d’ell, amb el qual va plasmar les proporcions humanes i que Da Vinci va fer famós amb el seu conegut dibuix.\nDins un marc hi ha dos personatges. Un està utilitzant una plomada, instrument atribuït a Vitruvi.\nAssegut en una banqueta, un picapedrer amb barretina està donant forma a un capitell d’estil corinti, del qual Vitruvi narra en els seus escrits el suposat origen. Diu que una noia (hi ha qui afirma que era un nadó), va morir i la seva dida va portar a la tomba un cistellet amb les seves pertinences.\nNo s’adonà que sota el cistell hi havia una arrel d’acant. Quan la planta va créixer, a causa del pes del cistell, les fulles s’enroscaren al seu costat. Un dia va passar pel davant Cal·límac, reconegut arquitecte grec, qui en veure la planta, inventà el famós capitell corinti.\nCom a fons de l’escena, apareix un temple. Tot i que no s’hi assembla, pot fer esment a la basílica que Vitruvi va projectar i construir a Fano -població italiana a la costa adriàtica- i que el faria famós.\nI fins aquí, les curiositats de Can Pallàs a Sant Julià de Vilatorta.\nSituació: avinguda de Montserrat, 36. Sant Julià de Vilatorta\nCasa Pallàs: turismesantjulia.com\nCasal Masferrer: llbalasch.blogspot.com\nMiquel Pallàs i Sala: ccosona.net\nMiquel Àngel: enciclopedia.cat\nLos diez libros de Arquitectura, per Vitruvi\nLa llegenda de Cal·límac: almaleonor.wordpress.com\nBasílica de Fano: wikiwand.com\nEtiquetes: Casa Pallàs, Casal Masferrer, Ceres, Cronos, esgrafiat, Miquel Àngel, Miquel Pallàs, noucentisme, Sant Julià de Vilatorta, Vitruvi\nMontse Piqué Val / 4-5-2021 / ·\net volia felicitar per la visió personal dels esgrafiats, que demostren que com més els mirem més coses hi veiem. S’ha de dir que no hi ha bibiliografia de Miquel Pallàs, per tant qualsevol indicació o pista que ens donin les seves obres és benvinguda.\nT’agraeixo molt la teva opinió. És ben cert que hi ha poca documentació sobre Pallàs. De fet sempre trobo la mateixa informació copiada una i altra vegada en mil llocs, però molt poca gent ha fet l’intent d’aprofundir o bé contrastar diverses fonts.\nSanti Mercader / 4-4-2021 / ·\nHola rondaller. L’enhorabona per aquesta entrada dedicada a Sant Julià i la Casa Pallàs. Interessant de veres. Quina de joies que trobem a alguna edificis mig amagats del nostre país. Una salutació des de Sant Julià!\nrondaller / 4-4-2021 / ·\nMoltes gràcies Santi pel teu comentari. M’alegra saber que t’ha agradat. Tens molta raó que hi ha moltes joies amagades que estan esperant a ser ‘descobertes’. D’altres són tan a la vista que semblen invisibles.\n← Decadència a la cuina\nFer escola →


Las Casas de Tita Elvira Periana Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nReal, 23, El Almendral, Periana, Espanya, 18128 - Veure al mapa\nMés informació sobre Las Casas de Tita Elvira\nDissenyat tant per oci com per negoci, Las Casas de Tita Elvira està situat idealment a Periana; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Las Casas de Tita Elvira és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Lloguer de bicicletes, visites turístiques són només algunes de les comoditats que fan que Las Casas de Tita Elvira sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aparell de televisió, calefacció, nevera, banyera, sala d'estar per satisfer els clients més exigents. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de equitació, pesca. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Periana, el Las Casas de Tita Elvira és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


El blog de quart - Col.legi Claret: CATALÀ\nFEINES SETMANA DEL 15 AL 19 DE JUNY\n1. Tenir preparat el text realitzat la setmana anterior per poder llegir-lo als companys.\n1. Fer un text tema: EL CONFINAMENT\n2. PLUJA D’ IDEES, pots triar d’aquestes o pensar-ne d’altres.\na. Com ho has passat.\nb. Què has fet.\nc. Què has aprés d’aquesta experiència.\nd. Què has trobat a faltar...\n3. Posar títol sobre aquest tema.\na. El text ha de tenir: un inici, un nus i un desenllaç.\nb. Les oracions han de ser curtes, clares i ordenades.\nc. Has d’escriure sense faltes d’ortografia.\nd. Utilitza signes ortogràfics. “,”, “.”, “!”,...\n5. Pots fer el text amb l’ordinador o escrit a mà (lletra llegible), només has de presentar el resultat final del treball, el text.\n6. El dia 16 de juny, darrer dia de la videoconferència de català, el llegireu als vostres companys de classe.\n1. Llegeix el quadre blau de la pàgina 166.\n2. Visualitza el següent vídeo:\n3. Pàgina 167 exercicis digitals 3, 4, 5 i 6.\nFEINES SETMANA DE L’1 AL 5 DE JUNY\nGRAMÀTICA: Els tipus d’oracions\n1. Llegeix el quadre blau de la pàgina 151\n2. Visualitza el següent vídeo (recordatori setmana anterior):\n3. Enllaços per practicar els tipus d’oracions:\n4. Fer exercicis digitals: pàgina 151 ex. 5, 7 i 8.\nFITXES DE REPÀS TEMA 9\nCom ja hem acabat el tema farem les fitxes de repàs del tema 9.\nFEINES SETMANA DEL 25 AL 29 DE MAIG\nPàgina 147 exercici digital 1\nLÈXIC: El camp semàntic\n1. Visualitza vídeo:\n2. Llegeix el quadre blau de la pàgina 148\n3. Pàgina 148 exercicis digitals 1, 2, 3 i 4.\n1. Llegeix el quadre blau de la pàgina 150\n3. Enllaç per practicar l’ordre i la concordança de les oracions:\n4. Pàgina 150 exercicis digitals 1, 2, 3 i 4\n1. Fes el dictat (Cassola de pèsols) com altres setmanes.\nFITXES DE REPÀS TEMA 8\nAquesta setmana com hem acabat el tema farem les fitxes de repàs del tema 8.\n1. Lectura del tema “El rei Meló” pàgs. 142, 143, 144 i 145. Heu de fer una primera lectura i buscar al diccionari les paraules que no sabeu el significat. Aquí teniu l’enllaç per poder buscar les paraules en el diccionari DÍDAC.\n2. Llegiu la lectura per 2ª vegada pensant que heu de respondre unes preguntes de comprensió lectora.\n1. Pàgina 146 els exercicis digitals 1, 4 i 6.\nFEINES SETMANA DE L'11 AL 15 DE MAIG\nFORMES VERBALS SIMPLES I COMPOSTES I EL PASSAT\nLlegir segon quadre blau pàg. 128 i quadres blaus pàg. 129.\nVisualitzar presentació “Formes verbals simples i compostes”\nFer exercicis digitals: pàg 128 ex. 5 i pàg. 129 ex. 6, 7 i 8\nLlegir quadre blau pàg. 131.\nVisualitzar vídeos sobre els dígrafs.\nFer exercicis digitals: pàg 131 ex. 5, 6, 7 i 8\nFes el dictat (Xampany gelat) com altres setmanes.\nFEINES SETMANA DEL 5 AL 8 DE MAIG\nPàgina 126 exercici digital 1.\n- Visualitza el vídeo que explica les paraules sinònimes i antònimes.\n- Llegeix el quadre blau de la pàgina 127 on s’expliquen els sinònims i els\n- Amb aquests enllaços pots practicar exercicis de sinònims i antònims.\n- Després fes els exercicis digitals pàgina 127 ex. 1, 2, 3, i 4 i pàgina 135 ex. 3 i 4.\nEL PRESENT, EL PASSAT I EL FUTUR\n- Llegir el primer quadre blau de la pàg 128.\n- Seguidament podeu visualitzar el vídeo\n(És el mateix que vau veure quan vau treballar els verbs, us pot servir de recordatori).\n- Amb aquest enllaç pots practicar la conjugació de verbs\n- Aquest és un enllaç que quan entreu si escriviu un verb us sortirà la seva conjugació.\n- Finalment feu els exercicis digitals página 128 ex 2, 3 i 4.\nFITXES DE REPÀS TEMA 7\nAquesta setmana com hem acabat el tema farem les fitxes de repàs del tema 7.\n1. Lectura del tema pàgs. 122, 123 i 124. Heu de fer una primera lectura i buscar al diccionari les paraules que no sabeu el significat. Aquí teniu l’enllaç per poder buscar les paraules en el diccionari DÍDAC.\n1. Pàgina 125 els exercicis digitals 1 i 2.\nFes el dictat (L'aigua de l’aixeta) com altres setmanes.\nEn aquest dictat hi ha paraules apostrofades Vigila!!!\nFEINES SETMANA DEL 14 AL 17 D'ABRIL\nAquesta setmana treballarem els plurals.\nHaurem de seguir els passos tal i com s'indica.\nORTOGRAFIA PLURALS ACABATS EN -s, -es, -os, -ns.\nVisualitza el vídeo que ens explica com formar el plural de les paraules. https://www.youtube.com/watch?v=rGSqrTLvFpI\nLlegir pàgina 116 del llibre, l'apartat "Plurals acabats en -s, -es, -os,-ns" fins el quadre blau.\nPodeu practicar en aquest enllaç activitats de gènere i de plurals. https://clic.xtec.cat/gali/player.html?variant=cent&grup=6&nivell=a&tema=2\nDesprés feu els exercicis digitals: pàg 116 ex. 2 i 3 i pàg 117 ex 4, 5, 6, 7 i 8. Com ja sabeu podreu veure els missatges que us fem als llibres digitals.\nAquí teniu un altre enllaç per practicar més activitats de plurals, trencaclosques, memoria,... Aprendreu i us distreureu! https://clic.xtec.cat/projects/aventura/nivell1/06cia/jclic.js/index.html\nUs deixo aquest enllaç amb el qual podeu crear petites històries. Si ho feu, escriviu un comentari al bloc o si podeu arribar a guardar-lo i publicar-lo, seguint les instruccions que us dóna l'aplicació, el podeu enviar. http://apliense.xtec.cat/petites_histories/?lang=ca\nFEINES SETMANA DEL 30 DE MARÇ AL 3 D'ABRIL\nAquesta setmana treballarem les paraules homòfones i el verb i les conjugacions.\nVisualitza el vídeo que ens explica el concepte d'aquestes paraules. https://www.youtube.com/watch?v=GRp4v7PlJNo\nLlegir pàgina 112 del llibre, l'apartat "Paraules homòfones"\nPer acabar feu els exercicis digitals: pàg 112 ex. 2 i 3\nEL VERB. LES CONJUGACIONS VERBALS\nLlegir quadre blau pàgina 114 del llibre.\nPracticar entrant en aquest enllaç.\nhttps://clic.xtec.cat/gali/player.html?variant=cent&grup=6&nivell=a&tema= Quan hagiu fet alguna activitat, escriviu un comentari al bloc.\nFinalment feu els exercicis digitals: pàgs. 114 i 115 ex. 2, 3, 4, , 6 i 7\nFes el dictat com la setmana passada, però (L'hort de la Isabel). Aquest dictat va de contraccions i apostrofació. Vigila!!! https://llengua.gencat.cat/ca/serveis/aprendre_catala/recursos-per-al-professorat/dictats-en-linia/b1/apostrofs-i-contraccions/\nUs deixo aquest enllaç per tal que us divertiu una mica creant i llegint contes BOJOS!!! Si ho feu, escriviu un comentari al bloc. http://win.memcat.org/infantil/contesb/index.html\nAnònim 30 de març de 2020 a les 13:16\nSóc la Júlia Tort!\nJa he fet l'exercici de les conjugacions verbals i els exercicis digitals. Ho he fet tot bé.\nDesprés faré el dictat.\nAnònim 30 de març de 2020 a les 14:10\nM'he equivocat tres vegades.\nAnònim 30 de març de 2020 a les 16:51\nHe fet el exercici del present indicatiu, m'ha costat una mica entendre'l perquè no sabia el que tenia que fer pero l'he fet tot bé.\nAnònim 30 de març de 2020 a les 17:42\nHe fet els exercicis de les conjugacions verbals i són bastant divertits. He fallat poques respostes.\nAnònim 30 de març de 2020 a les 18:41\nAmb els verbs m'equivocat 2 vegades.\nEls contes bojos són molt divertits.\nAnònim 31 de març de 2020 a les 11:40\nSoc el Dídac!\nHo he fet tot menys el dictat, que el faré demà.\nM'han semblat fàcils.\nAnònim 31 de març de 2020 a les 13:17\nHe fet els exercicis de les conjugacions verbals i he après molt.\nAnònim 31 de març de 2020 a les 14:05\nSoc el Marcel Òdena, he fallat en algunes respostes\nAnònim 31 de març de 2020 a les 14:23\nHe fet els exercicis de les conjuncions verbals. M'ha anat força bé.\nAnònim 31 de març de 2020 a les 14:43\nSoc el Marcel Òdena, ja he fat el dictat he fet dos faltes\nAnònim 31 de març de 2020 a les 16:41\nHe fet l’exercici de les conjugacions verbals i m’ha anat molt bé! M’he equivocat una vegada.\nAnònim 31 de març de 2020 a les 18:38\nHe fet l'activitat previa a l'enllaç del bloc de català, eren bastants exercicis,força be.\nAnònim 1 d’abril de 2020 a les 11:37\nJa he acabat els exercicis de les conjugacions verbials,els exercicis digitals i el dictat. Ara em falta crear el conta.\nAnònim 1 d’abril de 2020 a les 11:46\nM'han agradat molt els contes bojos, son molt bojos\nAnònim 1 d’abril de 2020 a les 11:49\nEls contes bojos m'ha semblat molt divertit!\nUnknown 1 d’abril de 2020 a les 11:53\nM'ha anat bastant be.\nAnònim 1 d’abril de 2020 a les 11:53\nM'ha anat bastant be Berta Pons\nAnònim 1 d’abril de 2020 a les 11:55\nJa he fet els exercicis de les conjugacions\nverbals, m'han anat molt bé.\nAnònim 1 d’abril de 2020 a les 12:53\nHe fallat varias vegades, no savia fer la paraula aparèixer,\nperò la he sapigut al final.\nAnònim 1 d’abril de 2020 a les 13:19\nHe fet els contes bojos i són molt divertits.\nAnònim 1 d’abril de 2020 a les 13:51\nJa he fet les conjugacions.. Tot i que ,m'ha costat una mica, he vist quins errors cometia!\nAnònim 1 d’abril de 2020 a les 19:15\nM'he equivocat algunes vegades.\nAnònim 2 d’abril de 2020 a les 12:22\nHe fet bastants exercicis (gairebé tots) alguns m'han resultat difícils, però la majoria els he fet bé.\naleix bella 2 d’abril de 2020 a les 13:36\nM'ha anat força bé els verbs,però s'hem a fet una mica llarg.\nAnònim 2 d’abril de 2020 a les 15:13\nJa he fet els exercicis dels verbs i m'han anat bé.\nNo entenia què era present indicatiu, però a casa ja m'ho han\nexplicat.També he fet els contes bojos i eren molt divertits!\nAnònim 2 d’abril de 2020 a les 18:12\nHe completat uns quants contes bojos (eren molt realistes, jejejejeje) i m'han inspirat a escriure'n un encara més boig.\nHe pogut practicar l'adjectiu, el gènere i el nombre de diferents tipus de paraules d'una forma més divertida.\nAnònim 2 d’abril de 2020 a les 18:42\nJa he fet els contes bojos i són molt divertits. M'ho he passat molt bé!!!\nAnònim 2 d’abril de 2020 a les 18:50\nJa he fet l'exercisi de català de la conjugació del present d'indicatiu. Era bastant fàcil.\nAnònim 2 d’abril de 2020 a les 20:58\nHe fet l'exercici de les conjugacions verbals, els llibres digitals, el dictat, ... Ho he fet tot.\nAnònim 3 d’abril de 2020 a les 9:47\nHe fet el dictat i m'ha sortit de meravella.\nAnònim 3 d’abril de 2020 a les 11:08\nHe creat 2 contes bojos i han sigut molt divertits!\nAnònim 3 d’abril de 2020 a les 11:56\nHe fet l'exercici i ma hanat molt be\nAnònim 3 d’abril de 2020 a les 12:03\nHe fet els contes bojos i són molt divertits,m'ha agradat molt!!!\nHe practicat els adjectius, el gènere i el nombre...passareu una bona estona!!!\nAnònim 3 d’abril de 2020 a les 14:38\nJa he fet TOT lo de Català.\nAnònim 3 d’abril de 2020 a les 15:08\nJa ho he fet tot. Els contes bojos m'han agradat molt!! N'he fet uns quants i ho he trobat divertit!\nAnònim 4 d’abril de 2020 a les 12:12\nHola! Sóc el Jordi Sánchez m'ha anat molt bé i només me equivocat dues vegades amb els accents.\naleix bella 4 d’abril de 2020 a les 13:49\nHe fet molts contes bojos m'ho he pasat pipa!!!!\nAnònim 4 d’abril de 2020 a les 19:49\nAnònim 14 d’abril de 2020 a les 18:43\nHe fet els exercicis de català del plural i m’han anat molt bé!\nAnònim 14 d’abril de 2020 a les 19:03\nHe fet les activitats del conte de ukelelé i m'ha anat super bé!\nUnknown 15 d’abril de 2020 a les 12:18\nHe fet els exercicis dels plurals del link i m'ha anat força bé\nAnònim 16 d’abril de 2020 a les 15:57\nHe acabat tot i m'ha anat molt bé.\nAnònim 16 d’abril de 2020 a les 19:10\nHe fet les activitats del conte de ukelele i m'han agradat molt i ho he fet molt bé. També he fet els exercicis de català.\nAnònim 17 d’abril de 2020 a les 9:38\nHe fet el conte de l'Ukelelé i els exercicis del Gali (plurals), m'ha anat molt bé!!!\nAnònim 17 d’abril de 2020 a les 13:07\nHe fet els exercicis per practicar. Tot i que eren molts, els he fet tots. 🥳🥳🥳\nAnònim 19 d’abril de 2020 a les 22:50\nHe fet els exercicis del Gali i del conte de l'Ukelelé i m'han anat molt bé. També he fet una historieta que tractava d'una nena que havia caigut, però l'activitat m'ha avorrit una mica perquè havia d'escriure molt.\nAnònim 27 d’abril de 2020 a les 16:16\nJa he fet el dictat i m'ha anat molt bé.\nAnònim 30 d’abril de 2020 a les 20:24\nHe fet el dictat força bé.\nAnònim 6 de maig de 2020 a les 20:51\nJa he fet les activitats i m'ha anat molt bé


80 grams | Comunicació literària: Novetat :: Motril 86\nNovetat :: Motril 86\nViatge a la costa d'una nena amb dues mares. Motril 86 és una història d'iniciació als sentiments i a la vida, amb la banda sonora dels vuitanta. Per ser mare, una s'ha d'enfrontar amb la filla que va ser.\nSINOPSI: L'any 1986 la Mar, de deu anys, engega unes vacances amb una de les seves dues mares. Mentre la biològica atén la botiga de Barcelona, la nena marxa a Motril amb la Paula, que allà exerceix de professora i comparteix pis davand el mar. El trajecte en cotxe juntes, en què recullen un jove autoestopista descarat, canten cançons de la Martirio i l'Alaska i es discuteixen per qualsevol ximpleria, és una prova de foc. L'estada a la costa de Granada, on la Mar fa noves coneixences, és una intensa aventura d'iniciació als sentiments i a la vida.\n"Muriel Villanueva no té tanta innocència literària com ens vol fer creure". Isidre Grau\n"Coneixeu la Muriel Villanueva? Cal llegir-la de pressa, abans no s'acabi el món". Andreu Martín.


Que el teu bebè dormi és possible | Pediatria Dexeus\n8 novembre, 2017 Paido Salut Infantil\nCada bebè té el seu ritme per a dormir.\nDins d’un grup d’amics amb fills d’edats semblants hi haurà els que han tingut “la sort” que el seu bebè dorm 8 hores seguides des de les poques setmanes de vida i també hi haurà pares de bebès que no dormen més de dues hores seguides. Entre aquests dos grups , a més a més, es pot trobar qualsevol combinació, bebès que dormen més de dia que de nit, bebès que es comencen a despertar així que els pares se’n van a dormir….i la majoria de cops bebès que uns dies dormen més que uns altres.\nAixí que neix un bebè passa les primeres hores “tranquil”, adaptant-se a la nova situació ambiental de temperatura, llum, sorolls… i a més en general , aquestes primeres hores, no té sensació de gana. Passat aquest primer dia les coses poden complicar-se, el bebè comença a tenir gana, la mare encara no té una bona pujada de llet, durant el dia va fent petits sons de 3-4 hores i quan comença la nit el bebè demana de menjar més sovint i a més a més no dorm les hores que ha estat dormint durant el dia.\nNo desespereu, mica en mica tot es va regulant.\nEls primers mesos de vida els bebès tenen un ritme de son similar al que tenien durant la gestació, és a dir, independent de la llum solar. Per això van fent petits sons al llarg del dia i de la nit.\nEls recent nascuts necessiten que maduri el seu “rellotge dia-nit” tal com el dels adults que tenim més son de nit que de dia. Es per això que els pediatres us direm que durant el dia el bebè ha de rebre llum natural. Es recomanable fer el passeig pel matí amb la llum del dia ja que la llum del sol inhibeix la producció de la melatonina, coneguda també com a “hormona” del son, i la foscor afavoreix alts nivells de melatonina que ens ajudaran a la conciliació del son.\nPer tant aquests primers mesos de vida, fins als 3-5 mesos de vida, cal tenir paciència doncs a mesura que el sistema nerviós del bebè vagi madurant els pares aconseguireu que vagi sincronitzat les seves hores de dormir amb les vostres.\nAixò no vol dir que no pugueu adoptar mesures per a aconseguir que el bebè aprengui a dormir les hores de la nit que us convenen als pares, i així poder descansar tota la família:\nOfereix-li preses amb freqüència durant el dia\nTal com ja s’ha dit, és preferible passejar pel matí, aprofitant la llum del sol\nSi sol dormir de dia és recomanable no posar-lo a dormir a les fosques i en silenci\nPer la nit procureu posar-lo a dormir sempre a la mateixa hora i sempre amb la mateixa rutina com pot ser el bany relaxant, menjar i a dormir\nAbans hem anomenat la melatonina. Si li dones el pit al teu bebè recorda que pots menjar aliments rics en triptòfan que és el precursor metabòlic de la melatonina: pollastre, formatges, llet, peix, nous, cireres, tomàquets, xocolata negra, avena, plàtans…\nEl consell resumit per a que el teu bebè acabi dormint bé? Fàcil!\nRutines, bons hàbits i, sobretot, paciència\nQue el teu bebè dormi és possible novembre 8th, 2017Paido Salut Infantil


La gran guerra per la civilització. La conquesta de l'Orient Mitjà, Robert Fisk - EIX Llibres\nLa gran guerra per la civilització. La conquesta de l'Orient Mitjà\nRobert Fisk Assaig i història\nOrígens, núm. 97\nÁquesta obra és una obra mestra d'aventura i de tragèdia, atenuada amb humor i compassió alhora. És la història del món violent que dóna forma a les nostres vides -i al nostre futur.\nFisk, que es va entrevistar amb Osama bin Laden tres vegades, ha estat al front de la batalla del conflicte de l'Orient Mitjà durant 28 anys i els seus reportatges devastadors sobre el sofriment humà es llegeixen arreu del món. Seguint la tradició dels corresponsals a l'estranger, el seu testimoni ocular dels horrors de la guerra moderna va lligat amb la desconfiança i la ràbia.\nAquest llibre no és una cronologia de la història de l'Orient Mitjà, sinó una protesta apassionada contra els mentides i els enganys que van enviar els soldats a la mort i que van matar milers d'homes i dones -àrabs, cristians i jueus- durant el segle passat. També és una crònica dels periodistes que van a la guerra, de la ira, el sentit de l'humor i la frustració dels corresponsals que dediquen la seva vida a informar sobre el primer esborrany de la història, del seu coratge ocasional -i, de vegades, de la seva mort. També és una biografia profundament personal que va des de la presència del mateix Fisk a la línia de front durant la guerra Iran-Iraq de 1980 fins a l'experiència del seu pare, el segon tinent Bill Fisk, a les trinxeres de Somme el 1918.


Les firmes paperes, unes 50, mostraran uns productes que avancen cap a la sostenibilitat\nDimecres, 28 febrer 2018. 12:00. Redacció AnoiaDiari.\nLa recuperació del sector paperer es polsarà a la mostra igualadina Maqpaper, la setmana vinent. La fira arriba en un moment on les firmes papereres estan fent un important esforç inversor.\nL'Escorxador serà l'escenari el dimecres 7 i el dijous 8 de març d'una nova edició de Maqpaper. Una cinquantena d'empreses del sector paperer Maqpaper buscaran teixir contactes en un moment d'expansió d'inversió del sector paperer, el que fa preveure que la cinquantena d'expositors de la fira recullin el fruits del cicle inversor que viu el sector. Aquesta desena edició es fa en un nou emplaçament més acollidor que ha incorporat 500 metres quadrats més al recinte modernista de l'Escorxador d'Igualada. L'Ajuntament d'Igualada i Fira Igualada aposten per aquestes instal·lacions com a espai polivalent on també s'hi acolliran fires i, és per això, que s'ha adequat la nau que anteriorment emprava la Brigada.\nEn espera de dades de tancament de l'any 2017 s'estima que el sector paperer va dedicar un 8% de la seva xifra de negoci a la inversió, sobretot\nbuscant una millor eficiència, renovació tecnològica i vetllar pel medi ambient. Aquest important percentatge d'inversió ve precedit dels espectaculars resultats inversors del 2016 on les inversions van créixer un 85% respecte a l'any anterior i van suposar un 7,7% de la facturació del sector. Els expositors de Maqpaper presentaran les darreres novetats tecnològiques de les seves marques i esperen que aquestes tinguin bona acollida entre el sector. Segons el director general d'ASPAPEL (Associació Espanyola de Fabricants de Pasta, Paper i Cartró), Carlos Reinoso, "estimo que Maqpaper recollirà els fruits de l'important cicle inversor del sector" i destaca que la fira "sempre ha mantingut un alt nivell de participació de proveïdors del sector, fins hi tot els anys més difícils econòmicament". Celebra també "l'aposta decidida de Fira Igualada per aquesta fira".\nLes inversions, en termes absoluts, van ser de 328 milions d'euros al 2016 i en una previsió de 372 milions d'euros al 2017 (pendent de tancament), mantenint-se aquesta tendència. Malgrat la desacceleració econòmica el sector ha seguit apostat fortament per la inversió en els darrers 10 anys i ha dedicat una mitjana anual del 5,3% de la seva facturació, el que suposa 2.282 milions d'euros. Aquestes inversions van destinades, sobretot, a la innovació,\nincrement de la capacitat de producció, millora de la eficiència i reducció de costos, renovació tecnològica (aquí és on vol jugar un rol fonamental\nMaqpaper), millora de la qualitat i cura del medi ambient. Seguint aquesta línia els expositors (químiques, maquinària, tecnologia, enginyeria, etc.)\npresentaran les seves novetats encaminades a minimitzar l'impacte al medi ambient i optimitzar la producció.\nEn l'escenari actual, part de les inversions del sector paperer van destinades a la sostenibilitat i eficiència energètica. Coneixedors d'això, Fira Igualada va\napostar ara fa quatre edicions per aquest nou format i per fer coincidir Energètica, la fira-congrés de l'eficiència i l'estalvi energètic, en temps i espai amb Maqpaper. Com ja es sabut, per la indústria paperera, el cost energètic té una notable importància i, és per això, que Fira Igualada, organitzadora de les dues fires professional, aposta per la connexió dels dos sectors. Enguany Energètica comptarà amb unes jornades que s'organitzen conjuntament amb la Unió Empresarial de l'Anoia (UEA) i que giraran al voltant de les 'Estratègies per una energia eficient' i 'El paper clau de la circularitat'.\nEls expositors de Maqpaper confien que el sector reprengui el pols\nLa firma anoienca Dyneke exhibeix els seus productes a la fira SICUR de Madrid\n2 L'igualadí Carles Prat és el millor anunci de 'La Marató' al 'Polònia' de TV3 2897 lectures\n3 La CUP Igualada serà Poble Actiu i presenta vuit dels seus membres 2873 lectures


Les penyes, de dol per Tito Vilanova\nLa família barcelonista passa per un dels seus moments més durs\n28 d’abr. 14\nAmb la defunció de Tito Vilanova el passat 25 d’abril a la tarda, la família barcelonista, i el món de l’esport en general, va mostrar el seu dol. Van ser tres dies en què el futbol va deixar de tenir colors, per retre homenatge a qui va ser l’entrenador del FC Barcelona en la Lliga dels 100 punts. Seguidors de tots els clubs van passar per les instal·lacions del Camp Nou, a l’espai de condolences que el Club va habilitar a la tribuna principal. Més de 50.000 persones van voler donar l’últim adéu al de Bellcaire d’Empordà.\nMostres de condol, i de suport a la família\nAixí mateix, les penyes barcelonistes han fet arribar al Club desenes de missatges amb mostres de condol, i donant tot l’ànim i suport a la família Vilanova. Les federacions territorials també han tramès comunicats al Club per tal que els facin arribar als més propers a l’exentrenador del primer equip.\nS’han rebut comunicacions des d’Indonèsia fins als Estats Units, de les Balears a Extremadura, passant per Galícia, França, el Regne Unit i de la major part de la geografia. L’Àrea Social vol agrair totes aquestes mostres de suport rebudes, i informem que s’han fet arribar a l’adreça habilitada TitoEtern@fcbarcelona.cat.


Plex.Earth descàrrega imatges de Google Earth És il·legal? - Geofumadas\ngener, 2012 AutoCAD-AutoDesk, google Earth / Maps\nJa abans hem vist alguns programes que descarregaven imatges de Google Earth. Georeferenciades o no, alguns ja no existeixen com StitchMaps y GoogleMaps Downloader.\nEl l'altre dia un amic em preguntava si el que fa Plex.Earth des AutoCAD viola o no les polítiques de Google.\nQue diuen els termes de Google\n(C) l'expedició, l'administració de flotes o aplicacions similars. No es permet utilitzar el Programari de cap de les maneres que permeti a l'usuari oa altres persones accedir a descàrregues massives o informació massius de coordenades numèriques de latitud i longitud. L'usuari no ha d'utilitzar el Programari per a la impressió o la descàrrega massiva d'imatges, Dades o bé el contingut.\nTambé en els termes de Google Maps diu:\n«You may not extract Content for derivative facis servir that do not relati to the products, such as for further editing within another drafting, edició, O GIS application».\nLa consulta s'ha fet en diferents fòrums, tant d'ESRI com de Google Earth, però la millor font de referència en el nostre cas, per ser PlexScape un desenvolupador autoritzat per AutoDesk és el que es diu en el mateix lloc, just quan el connector estava al laboratori. Si bé el bloc no és l'opinió oficial de AutoDesk, deixa tranquil als usuaris que mantenen la confusió dels enunciats dalt citats.\nSoctt Shpeppard es va fer enrere però ha assegurat que la part legal ho explicaria, la qual va citar que l'empresa té un acord amb Google per implementar desenvolupament sobre l'API de Google Earth que inclou el que Civil3D i AutoCAD Map fan en importar el model digital i les imatges.\nAutodesk has a license from Google that Allows Autodesk to implement the Google Earth API with Autodesk products; however, the specifics of our implementation along with the terms of Autodesk 's licenses for use of third party technology are confidential, and we'RE not at liberty de compartir that information with customers.\nEnd users who want to use Google Earth Imagery outside of Autodesk products (including pulling it into their own applications) must of course get their own licenses from Google and comply with Google 's terms for faci servir.\nTambé aclareix que el que els usuaris finals volen fer amb els productes generats des d'allà, ja és una responsabilitat pròpia i requereixen llicències directament amb Google per complir aquells termes.\nDe manera que, en ser Plex.Scape un desenvolupament sobre les capacitats d'AutoCAD, s'empara sota aquest acord. És clar que l'avantatge de Plex.Earth és que no s'ocupa Civil3D per això sinó solament un AutoCAD que pot inclusivament ser LT. També la imatge es ve en colors i hi ha opció a triar la resolució per a la descàrrega.\nCom comentava en el meu article anterior, aquesta serà una de les eines que més profit donaran per usuaris del medi hispà. Plex.Earth pot ser adquirit directament en el lloc de PlexScape o amb un dealer de AutoDesk. En el cas de Llatinoamèrica, estan buscant distribuïdors locals.\nmissatge anterior«Anterior La pirateria del programari, un tema de mai acabar\nsegüent post Mapes gratuïts de tot el mónsegüent »\n4 Replies to "Plex.Earth descàrrega imatges de Google Earth És il·legal?"\nBoníssim el SAS\nVan provar SAS.Planet?\nSí, és legal. Doncs es fa sota l'acord que té AutoDesk amb Google.\nEntonses ÉS LEGAL O NO?


lactància – Laura Rodellar\nHome Tags Posts tagged with "lactància"\nEl postpart no és una etapa fàcil. Fa uns quants anys ningú en parlava i les dones marxaven d’alta de l’hospital i\ntopaven de morros amb una realitat molt diferent de la que s’havien imaginat. Jo a la visita de la quarantena preguntava <<què tal estàs?>> i la resposta sempre era <<ara bé, però hem passat un meset que tela marinera>>. Calia fer alguna cosa per aquestes dones, per a evitar-los els mals moments, per a que sabessin que no estaven soles, per a que no abandonessin la lactància per dolor o per manca de suport, per a evitar depressions o angoixes, per a que visquessin un postpart diferent.\nVaig adquirir el costum de citar les meves pacients a la consulta a la setmana de l’alta per intentar detectar possibles\nproblemes, reforçar conceptes i no deixar passar un mes fins que tornessin a veure’ns. I més endavant a l’hospital es va crear una consulta de postpart immediat atesa per llevadores que ha tingut un èxit rotund des del primer dia:\naquí es dediquen a mirar punts i pèrdues, valorar la lactància i, sobre tot, fer èmfasi en l’estat emocional de cada mare.\nL’Emma no li ha posat gens fàcil a ningú, començant per la seva mare, que podria escriure un manual de lactància. Això de succionar, sobre tot si no surt un bon raig de llet, no sembla que li interessi massa, i s’ha intentat de tot: xeringa, relactador, mugronera, extracció poderosa… cada cop que la vèiem i ens preguntava fins on arribaríem la pregunta de la Montse era <<i tu, què vols fer?>>. Dimarts passat quan va entrar vam aplaudir totes, i l’Emma va fer una presa de pit, però amb un vertader desplegament logístic al seu voltant… més del que el dia a dia i tenint un altre fill permet. Aquests dies he sabut que ha decidit deixar la lactància, però continua sent per nosaltres una heroïna que ha arribat més lluny que moltes amb l’únic objectiu de voler el millor per la seva nena, així que l’esperem dimarts, que tornarem a aplaudir.\nTambé tenim mares que no tenen cap “problema” gros però vénen a compartir i a donar suport, com l’Ariadna, la Stephanie o la Marta, que demà torna a treballar. Anirà bé! La lactància del Gabriel també ha anat bastant sola després dels típics dubtes dels inicis, però la seva mare ve sempre que pot a passar una estona agradable i a compartir, i a ajudar la resta. Ara ja es comença a fer gran i intercanvia somriures amb l’Ona.\nI no puc deixar d’anomenar les nostres mamis múltiples, com la Lorenna o l’Estíbaliz, que han aconseguit una lactància exclusiva dels seus bessonets, i quan a totes ens faltarien mans elles ho tenen tot sota control. Quan ve una mare o futura mare de dos sempre les posem d’exemple. També tenim el sector prematur, amb lactàncies d’inicis més difícils, però poc a poc anem fent passes de gegant.\nSetze setmanes de baixa passen millor quan una està acompanyada. I una setmana es pot fer molt llarga, el dimarts sembla que no arribi mai. Així que vaig fer una proposta a les supermares que tenim: que creessin un grup de whatsapp per mantenir-se al dia durant la setmana. Així ho han fet, i diuen que treu fum! M’encanta que hagin fet aquest equip tan maco i que vagin acollint les nouvingudes. Aquest dimarts esperem la Martina 😉 , i ben aviat també la Llum.\nBé, em deixo moltes històries, moltíssimes. No perquè no les hagi anomenat són menys importants. De totes i cadascuna d’elles aprenc cada dia, i em moro de ganes de seguir-ho fent. Així que avui, dia de la\nmare, us ho dic ben fort:\nPer vosaltres! was last modified: junio 1st, 2016 by Laura Rodellar\nmayo 24, 2014 0 comment


Don Quixote o Dom Quixot? - Institut Nova Història\nARTICLES » 23-01-2014 | PROJECTE SERVENT\nde la Segona Part del Quixot,\ntraducció al francès per\nF. de Rosset (París, 1618).\nDe la biografia de Cervantes d'En Luis Astrana Marín Vida heroica y ejemplar de Miguel de Cervantes, trobo algunes referències sobre les primeres traduccions del Quixot en francès i en anglès, tant de la primera com de la segona part.\nL'Astrana Marín manifesta que a les primeres traduccions al francès de la primera i segona part del Quixot, la novel·la es tradueix sovint com a Don Quichot o Dom Quichote.\nEl fet de la omissió de la 'e' final en 'Quichot' sembla que ho aproxima a la denominació 'Quixot' catalana.\nQuant a la partícula de tractament 'Dom', em sona com a l'equivalent català de 'Don'. No obstant això, en diccionaris etimològics catalans, trobo que el tractament de 'dom', des del temps medieval, s'aplicava a Catalunya als càrrecs religiosos abacials, denominació que encara perdura. El 'don' també apareix en textos medievals catalans, es creu que per influència aragonesa. No he trobat, però, cap referència a l'evolució d'aquest 'don' en l'edat baixmedieval i moderna a Catalunya.\nPel que fa a la grafia 'ch', em fa pensar en un so diferenciat al de la 'j' castellana. És a dir, que pel traductor francès, que hauria de conèixer necessàriament el castellà i el francès, la 'x' de l'edició espanyola hauria de sonar més com la 'ch' de 'Mancha' que com altra cosa. És cert també, però, que el so 'j' castellà no existeix en francès i, per tant, en la traducció francesa això podia haver portat a solventar la dificultat posant-hi 'ch'.\nEn tot cas, és del tot curiós el fet que trobo al llibre de l'Astrana Marín la mateixa caràtula de la versió francesa, però on el 'Dom' i el 'Quixot' es mostra substituït per 'Don Quichot'. És a dir: desapareix el 'Dom' i és substituït pel 'Don'. Per quina raó ho fa l'Astrana Marín?\nEn canvi, a la segona edició anglesa de la segona part del Quixot, apareix, a diferència de la primera edició anglesa de la primera part, 'Don Quichote' en comptes de 'Don Quixote'. L'Astrana ho atribueix a la influència de les prèvies edicions franceses.\nEn una edició posterior anglesa, del 1654, apareix 'Don Quixot':\nEn una altra edició anglesa també del segle XVII, l'any de la qual no acabo de desxifrar, el que sí que apareix clarament és la referència a Sancho Panza com a 'Sancho Pancha', que portaria a una de les hipotesis del llibre de Lluís M. Mandado El Quijote va esborrar el Quixot, d'identificar Sancho com a Sanç Panxa. Tampoc aquí no cal oblidar les dificultats de la traducció, en no existir el so 'z' sorda en anglès i la necessitat de substituir-ho per alguna grafia o altra.\nAixí mateix, en una traducció anglesa de les Novelas Ejemplares de Cervantes, l'any 1742, es diu a la portada que l'obra ha estat traduïda "from the Original Spanish of the Inimitable M. Cervantes, Author of Don Quixot, By Thomas Shelton". És a dir, que l'anomena ara 'Don Quixot'.\nTambé en una edició del Quixot portuguesa de 1794, apareix el 'Dom':\nSobre les conseqüències dels fets exposats, atesa la meva manca de coneixements filològics, jo no puc anar més enllà. Però reconec que aquestes denominacions, encara que puguin ser fruit de la casualitat i de les dificultats pròpies de la traducció, semblen acostar-se molt a una denominació catalana del personatge central de la novel·la cervantina: 'Dom Quixot'.


Brodway inspira el Festival d’Arts Escèniques del Carnestoltes 2022 – Ràdio Pego\nAjuntament de Pego Cultura Festes Notícies Ràdio Pego\n7 d'abril de 2022 7 d'abril de 2022 Lumi Requejo 0 Comment Carnestoltes 2022, Festival d'Arts Escèniques, Marc Pons\nHui s’ha presentat la segona edició del Festival d’Arts Escèniques, què tindrà lloc dissabte 30 d’abril. Un esdeveniment organitzat per segona vegada per a celebrar el Carnestoltes 2022 a Pego, però que, per la situació sanitària al mes de febrer provocada per la pandèmia del coronavirus, va ser ajornat.\nA la Casa de Cultura l’alcalde i regidor de Festes, Enrique Moll, la regidora de Cultura, Laura Castellà, i el director del Festival, el coreògraf i ballarí Marc Pons, han oferit alguns detalls dàquesta edició més ambiciosa i espectacular que la primera. Entre d’altres qüestions s’ha destacat l’aposta de l’Ajuntament de Pego per la Cultura i un Carnestoltes més artístic que posa en valor el patrimoni artístic i humà i la riquessa en recursos del poble de Pego.\nLa temàtica d’aquest any versarà sobre els musicals de Broadway i comptarà amb huit espais tematitzats, tres més que en la primera edició. Enguany canvia també la ubicació per a complir amb la normativa sanitària, ja que els carrers on es va celebrar el Festival de les Arts Escèniques de 2020 tenen un espai més reduït. Segons explica el director del certamen, el festival “està concebut com un recorregut, amb un inici i un final que caldrà que realitze l’espectador”.\nAixí doncs arrancarà amb un primer escenari a la plaça del Convent i al llarg del carrer Jaume I hi haurà uns altres quatre punts escènics. Un altre escenari es situarà a la plaça Poeta Llorente, el sèptim escenari s’ubicarà a la plaça del Mercat, mentre que l’octau estarà ubicat a la plaça de l’Antic Regne de València.\nEncara que la temàtica escollida és la de Broadway, el director del festival ha preferit mantenir el misteri respecte als escenaris, “recrearem musicals mítics com el Fantasma de l’Òpera o el Moulin Rouge per exemple, tan sols puc contar que tots espais són més espectaculars que els de la primera edició, amb més color, més coreografies, més música. És una bona oportunitat per a aprendre de la cultura del teatre”. Pons ha agraït “la confiança depositada en mi per dur endavant aquest projecte tan il·lusionant”.\nL’espai és un factor més que important en el festival d’Enguany per la magnitud de l’espectacle, però, també per les circumstàncies. La pandèmia pel coronavirus encara no ha finalitzat, és per això que s’ha preparat una campanya de conscienciació per a evitar aglomeracions, a més d’altres accions per a difondre el Festival d’Arts Escèniques de 2022 i tot el treball creatiu que ha comportat.\n← El tràiler solidari eixirà dimecres cap a Polònia\n250 xiquets i xiquetes participaren ahir en la celebració del Dia de l’Esport →


Esports - El nou format de la festa de l'atletisme del Club Muntanyenc s'estrena amb bona nota\nel 5/mai/12 Àlex Masana Atletisme PDF\nLa 5a festa de l'atletisme del Club Muntanyenc Sant Cugat, que per primera vegada s'ha fet a la ZEM de la Guinardera, ha aconseguit reunir gran part de la familia atlètica de l'entitat. Petits i grans han pogut gaudir d'una jornada festiva on han practicat diverses proves atlètiques.\nValoració positiva de la primera festa de l'atletisme del Club Muntanyenc Sant Cugat, que s'ha dut a terme a la ZEM de la Guinardera per primera vegada i ha suposat la cinquena de la història de l'entitat. Més d'un centenar de joves atletes i una bona representació dels seus pares han passat un matí festiu provant diferents disciplines atlètiques com el salt de perxa, el llançament de pes o la cursa de relleus. El director tècnic de la secció d'atletisme del Club Muntanyenc Sant Cugat, Oswaldo Romero, valora l'esdeveniment.\nLa valoració és positiva. És la primera vegada que fem aquest format i hem vist coses positives i altres que haurem de millorar. Hem guanyat fer la festa a casa nostra.\nAl marge de la festa, el club també ha volgut premiar els millors atletes de l'entitat i ha lliurat guardons i diplomes a les figures més destacades de l'atletisme santcugatenc. Constança Cerrada i Manel Gonzàlez en veterans, o Cora Salas, que explica com ha viscut la festa, han estat alguns dels guardonats.\nHa estat divertit. Hem vist els pares dels nens fent les proves atlètiques de salt d'alçada, de llargada, perxa, etc. Ha estat entretingut.\nPer la ZEM de la Guinardera, a part dels integrants del club, hi ha el regidor d'Esports de l'Ajuntament, Xavier Tizón, o figures destacades de l'atletisme estatal com Mario Pestano o Valentí Massana.\nLa jornada ha acabat amb una cursa de relleus


Il•lustres carreteres – Sants.org\n5 Gener, 2015 5 Gener, 2015 Memòria de Sants\nCarles III, el fill gran de Felip V, ha passat a la història com un rei il·lustrat per les reformes que va impulsar, des de la liberalització del mercat amb Amèrica, fins a un projecte de repoblació de les zones despoblades i d’Andalusia. Un projecte no gaire conegut a casa nostra, que va portar a centenars d’alemanys catòlics i flamencs als camps de Jaén, Còrdova i Sevilla. Durant el regnat de Carles III també es va legislar sobre els gitanos i sobre els xuetes de Mallorca, dos grups que al llarg de la història han estat marginats i perseguits per les lleis.\nLes reformes reials dotaren de més llibertat a aquestes poblacions, però a la vegada també intentaren assimilar-les. Per gaudir d’aquestes noves condicions els gitanos havien de renunciar a la llengua romaní. I el romaní no va ser l’única llengua perseguida. Durant el regnat de Carles III, dues cèdules reials, l’any 1768 i el 1770 van establir el castellà com a llengua obligatòria a l’educació, tots els altres idiomes serien perseguits. I és que eliminar els elements propis de les poblacions no castellanes és una constant dels Borbons, il•lustrats o no. Carles III també va ser el responsable de la creació dels principals símbols del nacionalisme espanyol, la bandera i l’himne.\nEntre les obres que impulsà el monarca trobem un pla de camins rals. Una xarxa radial que comunicà Madrid amb València, Andalusia, Galícia i Catalunya. Al segle XVIII l’estat de les carreteres era pèssim, ja que els encarregats de la cura de les mateixes eren els propietaris dels terrenys per on passaven i era habitual que aquests modifiquessin el pas de les mateixes per ampliar les seves parcel•les. El traçat de les vies seguia les antigues vies romanes i medievals.\nMatinal de teatre, música i dansa amb la Coral de Sant Medir (11/1/15)\nCobrament de les participacions de la loteria de Nadal 2014


Viatge a les valls pirinenques (4: d’un Pallars a l’altre) | Les aigües turbulentes\nViatge a les valls pirinenques (4: d’un Pallars a l’altre)\nPublicat el 10 de setembre de 2008 per jordicc\nLa ruta entre Molinos, a la Vall Fosca, i Espot, on vull romandre tres dies més, inclou dues ciutats que mereixen una parada: la Pobla de Segur i Sort.\nLa Pobla de Segur és un important nucli de comunicacions: hi arriba el ferrocarril (tres trens diaris fins a Lleida), recentment traspassat a Ferrocarrils de la Generalitat. Les unitats, ai las, encara duen el logotip de RENFE. D’interès és la Torre Mauri, conjunt modernista habilitat com a Ajuntament, oficina de turisme i sales polivalents. La reforma va ser inaugurada pel ministre Josep Borrell, fill de la població i jacobí notori. Potser per compensar, al mateix recinte s’ha erigit un monument al general Moragues.\nGeneral que tornaré a trobar a Sort, la següent parada, i per partida doble ja que l’heroi de 1714 hi va estar molt vinculat (una acotació: el recordarem, demà?): monument (a la foto) i placa a la casa natal (?), col·locada en ple franquisme per la Diputació (“dedicada a Joseph de Moragas, héroe de la montaña leridana”). Moragues va néixer a Sant Hilari Sacalm, però el 1966 no estava tant clar. Abans d’agafar el cotxe, m’encurioseix passar per davant l’afortunada administració de loteries, amb una discreta cua de compradors, àvids de que la suerte les acompañe (nova acotació: hem de seguir gastant-nos els diners en una rifa espanyola?).\nArribo a l’Hotel Saurat, d’Espot. Establiment de tota la vida: cinc generacions de propietaris. El lloc l’ha fet famós Joan de Sagarra, el fill del gran escriptor, que hi passa els estius i en parla molt bé a La Vanguardia. En justa correspondència, l’establiment li ha dedicat un saló i hi ha penjat un retrat de l’autor de Vida Privada. La recepció és deserta, amb l’única presència de dos gossos dormint. Per avisar que vingui algú no hi ha el típic timbre de la sèrie de Tricicle, sinó un telèfon antic que precisa el marcatge d’un número.\nL’hotel té un aire familiar i tot convida al descans: una biblioteca, innombrables butaques, rellotges de peu de l’any de maricastanya, silenci… i els dos animalons que segueixen dormint. Duen una vida de gos, com se sol dir. Em penso que els imitaré els propers dies.


37 talls de cabells mitjans per alimentar la vostra imaginació\nMolt sovint estem pensant en canviar alguna cosa a la nostra imatge. És sorprenent el canvi dramàtic d'una dona quan té els cabells tallats d'una manera original i nova. Normalment estem una mica preocupats de fer que aquesta decisió es mogui cap a una nova imatge, perquè no estem segurs de si serà …\nEls cabells fins no són cap problema si sabeu com agafar-lo bé. Hem trobat 40 pentinats llargs i talls de pèl per a cabells fins que il·lustren tots els trucs que fan que els panys semblin més complets. Esbrineu com obtenir el volum desitjat!\nAquests dies, cada cop més, les dones afroamericanes comencen a apreciar l’encant especial dels cabells negres naturals i les oportunitats d’estil que ofereix. Per sort, hi ha celebritats que es mantenen naturals segons el principi, i semblen impressionants. Solange, Yaya Da Costa, Lupita Nyong’o, Esperanza Spalding van ser les primeres a venir a la ment… …\nT'estàs trencant el cap sobre com redonar el cabell arrissat curt? Vam reunir els millors exemples de pentinats arrissats curts, recomanats per estilistes per a textures de cabells ondulats. Veure les imatges, gaudir i inspirar-se!\nLes dones afroamericanes solen trobar molts problemes amb els cabells curts i naturals. Pot ser difícil d'estil, sec i frisós. No us espanteu, hi ha molts pentinats naturals curts fantàstics que resolen tots els problemes, comproveu!\n40 talls de cabells curts per a nenes amb pomada afegida\nNoies, hi ha tantes coses interessants en el món que ara mateix, simplement no pots perdre el teu preciós temps en les rutines de pentinatge acurades ... Una sortida és un tall de cabell curt i elegant que té una aparença fresca, fins i tot després del trivial 'escanyar-se'. estil. Tant si heu deixat anar per actualitzar el vostre tall habitual com si voleu …\nDe vegades és difícil fer balancejar un estil curt. El clima pot provocar que els cabells es vegin freds i es vegin sense polir o podreu trobar que l'estètica general no és suficientment gran per al vostre estil femení coqueta. Tanmateix, no es nega la facilitat d’un tallat de píxels, ja que realment suposa la suposició …\nTothom sap que les nenes amb els cabells rectes volen portar rínxols i les nenes amb panys arrissats s’esforcen per allisar-les. La decisió més sàvia d’aquest tema disputable seria l’elecció del tall de cabell adequat per al vostre tipus de cabell. La nostra ressenya cobreix els experiments amb més èxit de celebritats amb talls de cabell curts i pentinats per a straight …\n50 pentinats baixos de les dones per fer una declaració real\nActualment, el tall de pentinat que les dones consideren un dels més moderns del 2020 és un tipus de tall de cabell extrem amb una o les dues zones del temple molt curtes o fins i tot rascades. Tot i que és un estil masculí molt popular, les dones també segueixen la tendència. Penseu en la idea i feu una ullada a les nostres 50 millors dones …\nEls pentinats llargs amb panys solts són generalment molt adulats per a les cares rodones. Les rectes rectes a banda i banda de la cara la cobreixen parcialment i sembla més estreta. A més, creen llargues línies verticals al costat de la bonica cara completa, allargant-la visualment al vostre avantatge. Les onades i els rínxols també amaguen la plenitud d'un rodó i un infern;\nUs sorprendrà, però els talls de cabell i els pentinats curts per a dones negres no es limiten a poques opcions. Tenim 60 idees boniques per a tu i els teus panys perfectes. Consulta aquests pentinats negres curts i inspira't!\nEls talls de cabell i els pentinats curts rossos sempre han estat populars entre dones actives i elegants. Avui us agradaria conèixer les variacions i modificacions més brillants de talls de cabell elegants i pentinats per a cabells rossos curts, des de xicotetes curtes i pixies desagradables fins a bobets elegants que aplanen a totes les dones, independentment de la seva edat, color del cabell i hellip;\nNo tots els pentinats curts són bons per a un rostre rodó. Voleu saber què funciona realment? Els millors talls de cabell curts per a les cares rodones cobren les orelles, es tallen amb brides o tenen forma de línia A. Trobeu més consells amb fotos al nostre article.\n60 talls de pèl llargs i preciosos per a un aspecte elegant i elegant\nLes barretes llargues són les millors opcions per si voleu semblar amb estil i deixar anar els panys llargs. Les barraques són igualment aplanants per als cabells gruixuts i fins. Afegir volum o treure un excés de massa és una tasca fàcil per a un bon tall de cabell.\nPot creure que els pentinats per a cabells llargs i prims, com panys solts, trenes o trencalls de pony, encara poden ser envejablement trossos? El cabell fi no és una cosa rara, però és important saber-ho presentar a la millor llum. Mireu aquestes 40 imatges amb pentinats perfectes per a la imatge i trieu quina podeu provar …\nEl tall de cabell Shag és un sinònim de tall modern i elegant. Es pren anys de descans i afegeix audàcia a la teva aparença. Hem fet tot el possible per recopilar els talls de cabell curt i més moderns. Feu clic a l’enllaç i comproveu-les!\nUs pregunteu tallar-vos o no tallar-vos els cabells, perquè un curt cultiu pot semblar noiós? No tinguis por, els talls de cabell andrògins ara estan en tendència. Consulteu les millors idees!\nTant si es té un cabell arrissat com en capes o un tall recte i contundent, una manera segura de mostrar bonics panys és un aspecte balayage de pèl curt. Provar aquesta nova tendència accentuarà les línies i les corbes de la seva textura natural del cabell i donarà al teu pentinat el pop més que necessita! Balayage Hair Short Short …\nEls pentinats llargs rossos sempre s’han associat a la feminitat, la gràcia i l’elegància. Les mirades delicades amb rodes llargs i luxosos o elements trenats únics són la prerrogativa exclusiva de les dones amb els cabells llargs. Avui els downdos rectes, els rínxols, els nusos i les coles de cavall es troben a la part superior de les tendències en l'estil de cabell. Presumptament, …\nEl tall tallat actual per a les dones és molt lluny del que recordem als anys 80 i 90. Com a un estil de pèl més elegant, ha estat recentment utilitzat per alguns dels principals clients en risc de la moda com Miley Cyrus i Rihanna. Aquest aspecte és perfecte per a un maquillatge declarat, color vibrant del cabell o extrem …


300 contes per a un Tricentenari: A Reus, ganxet i fum-li que és de Reus - VilaWeb\nDimarts 29.07.2014 20:00\nA Reus diuen que són ganxets i que enganxen. Diuen que al campanar de la ciutat hi van posar un ganxo que encara hi és! Costa de creure què hi va passar, però tant se val...: hi van penjar un ase! Sabeu què més diuen dels reusencs? Atureu-vos, val més que us ho expliqui el nostre rondallaire, l'Albert Estengre: A Reus, ganxet i fum-li que és de Reus.


Ja es poden sol·licitar les beques menjador pel curs escolar 2020-2021 - Diari de Rubí\nLes famílies que vulguin rebre una beca menjador escolar durant el curs 2020-2021 hauran de fer la seva sol·licitud a partir d’aquest dilluns i fins al 3 de juliol. El document s’haurà de tramitar de forma telemàtica a través de la Seu Electrònica de l\_’Ajuntament.\nL’Ajuntament ha posat a disposició de la ciutadania el telèfon 93 588 70 00, extensions 4114 i 4106, per orientar i ajudar als ciutadans que hagin de fer aquest tràmit. També habilitarà un servei que es posarà a partir del 30 de juny a l’Oficina d’Atenció a la Ciutadania de Les Torres. Per accedir, caldrà reservar hora a partir del 25 de juny trucant al telèfon 674 648 435. Aquest servei es posarà en marxa per donar un suport extraordinari a les famílies: «Hem pensat que calia garantir al màxim l’acompanyament de les famílies, especialment en aquest moment en què es fan tantes preguntes i se senten inquietes per l’actual crisi», ha explicat l’alcaldessa, Ana M. Martínez.


octubre | 2019 | Les Fonts Musicals\nUs presentem la Cantània d’aquesta temporada: VIRTUAL.\nLa pluja li agrada molt, a en Marcel. Quan plou li encanta posar-se l’impermeable i les botes d’aigua i sortir a fora per sentir les gotes de pluja a la cara i ficar els peus en els bassals. Un dia, a casa del pare, comença a ploure i ell intenta pujar al terrat, però la cangur li ho impedeix. Enfadat, engega l’ordinador i veu que comencen a sortir finestretes amb anuncis. Un dels anuncis és d’una aplicació d’intel·ligència artificial. En Marcel no s’ho repensa i en comença el procés d’instal·lació. La pluja fina s’ha convertit en una bona tempesta i, just en el moment en què està acabant d’instal·lar la nova aplicació, cau un llamp eixordador, que fa saltar el diferencial de casa. Llavors li cau un got d’aigua sobre l’ordinador. Tot queda a les fosques. Tot menys un punt vermell a la pantalla de l’ordinador i un altre al mòbil d’en Marcel.De sobte apareix la Sara, la seva assistenta virtual. La Sara està programada per a ajudar-lo i té la capacitat d’aprendre. Això obre un munt de possibilitats per a en Marcel: La Sara el pot ajudar a estudiar i a fer els deures de l’escola; Amb unes ulleres de realitat virtual, en Marcel explora mons increïbles… Juga i aprèn amb una intensitat amb què no ho havia fet mai. Aviat la Sara i en Marcel es faran amics inseparables. Cada dia, en tornar de l’escola, en Marcel se’n va de cap a l’ordinador del pare, fascinat pel món virtual. Així es va allunyant cada vegada més dels altres nens.\nThis entry was posted in Cantània, General on 21 octubre 2019 by xdangla.


Nits d’estiu – Noir et Blanc®\nPublicat per NoiretBlanc® el 16 de juny de 2021\nEls pícnics a la platja o a la muntanya. Els sopars al porxo, terrat o al jardí. Les trobades improvisades que s’allarguen i acaben en un sopar. La revetlla de Sant Joan acompanyats dels petits de casa….\nLes olors dels camps acabats de cosetxar, la olor de l’herba acabada de segar, la llum de la lluna…\nTot això i molt més és el que ens espera quan d’aquí a unes setmanes donem la benvinguda a l’estiu.\nA Noir et Blanc® també ens agrada l’estiu, ens agraden les olors i els sopars a la fresca i ens agrada poder sopar al tros.\nPer això, hem pensat fer-te una proposta gastronòmica trufada per aquestes nits d’estiu que ens esperen. Per a poder gaudir d’un berenar, sopar o entrant trufat fàcil i ràpid de fer.\nDes d’avui i fins el 15 d’agost tens disponibles a la nostra botiga online tres nous packs per a portar a terme un sopar Noir et Blanc®! Un sopar trufat, boníssim i delicat per a fer encara més especials aquestes nits d’estiu.\nNuits d’été és el nom que tenen en comú els tres packs. Tots ells pensats per a que elaboris una o dues coques salades trufades.\nEn cada pack hi ha tots els ingredients que necessites per a elaborar les coques. L’únic que has de fer és obrir la caixa, partir per la meitat la coca, torrar-la, posar la resta d’ingredients a sobre i disfrutar del moment!\nSi t’agrada la idea i vols conèixer el detall de tots els productes que hi ha en cada pack pots visitar la nostra botiga online. Veuràs que els packs són variats i que fins i tot hem pensat amb els vegetarians!\nT’animes a preparar aquestes coques amb tòfona i a gaudir d’aquest sopar trufat on i amb qui vulguis?\nPreviousNadal 2021, ja som aqui!\nNextPrimera xerrada virtual Noir et Blanc®


Notícies anarquistes de més de 50 col·lectius catalans 🏴 Anarquia.cat Greenpeace porta un tren a l’Aeroport del Prat – Anarquia Catalunya 🏴\nGreenpeace porta un tren a l’Aeroport del Prat\nJuliol 2, 2021\t–\n«Greenpeace rebutja frontalment l’ampliació de l’aeroport plantejada per AENA, que costaria 1.700 milions d’euros i afectaria entorns naturals protegits i proposa que se suprimeixin els vols curts en favor d’una xarxa ferroviària connectada amb Europa i accessible a tota la població».\n«El creixement de vols previstos després de la pandèmia és incompatible per Greenpeace amb els objectius de reducció d’emissions en el transport».\nCoincidint amb l’inici de les vacances de juliol, un grup d’activistes de Greenpeace va instal·lar ahir al matí un tren de més de 12 metres de llarg al costat de l’Aeroport Josep Tarradellas Barcelona-El Prat per a denunciar -sota el lema “Més Trens – Menys Avions”– l’enorme impacte climàtic del sector aeri.\nPer a evitar aquest impacte, l’organització exigeix al govern que aposti per transports basats en energies netes com el ferrocarril, que resulta fins a vint vegades menys contaminant per viatger transportat, eliminant els vols curts amb alternativa per tren com Barcelona–Madrid o Barcelona–València.\nEl “Tren de Greenpeace”, que manté la línia estètica del seu conegut vaixell Rainbow Warrior, recorrerà diferents punts d’Europa reivindicant el ferrocarril com a alternativa sostenible i assequible enfront de l’avió i la carretera, coincidint a més amb la declaració de 2021 com Any Europeu del Ferrocarril per part de la Comissió Europea.\nAmb aquesta acció al Prat, Greenpeace manifesta el seu rebuig al projecte d’ampliació de l’Aeroport del Prat en ple debat sobre el seu futur. Se suma així a les crítiques realitzades des de la Plataforma ZeroPort, ja que els 1.700 milions d’euros que costarà aquesta ampliació reforcen un model econòmic basat en el consum de combustibles fòssils. Per això, és urgent canviar el model turístic de Barcelona, on el 82% dels seus visitants ja vénen en avió actualment.\n“Tant el Govern d’Espanya com la Generalitat de Catalunya presumeixen dels seus objectius per a reduir les emissions mentre promouen infraestructures com l’aeroport, l’ampliació implica un increment de les emissions de gasos d’efecte hivernacle” ha declarat des del lloc de l’acció Adrián Fernández, responsable de mobilitat de Greenpeace. “L’aviació no només té un greu impacte sobre el clima, també perjudica la població local amb més soroll, més contaminació atmosfèrica i arrasant espais protegits per la seva biodiversitat, com succeeix al Prat“.\nUn model ferroviari com alternativa al avió\nLluny de limitar-se a rebutjar l’augment del transport aeri després de la pandèmia, les demandes de Greenpeace inclouen un gran nombre de solucions per a millorar el transport per tren. Tot i la ingent inversió en infraestructures ferroviàries (més de 55.000 milions d’euros en els últims anys) a l’Estat Espanyol el tren segueix arrossegant un seguit de mancances que fan que encara no resulti atractiu enfront de l’avió i de la carretera.\nPer a corregir un problema essencialment de gestió, Greenpeace ha subscrit, al costat d’organitzacions com WWF o l’Associació per a la Promoció del Transport Públic (PTP), una proposta tècnica que aborda la necessitat de reduir l’impacte del transport a través d’un model ferroviari sense emissions, inclusiu, sostenible i segur.\nPer a sumar forces, Greenpeace ha llançat aquesta setmana un vídeo on anima a la ciutadania a signar una petició per als Ministres de Transports europeus amb cinc propostes concretes que ens permetrien viatjar millor en el futur:\nLa creació de, almenys, 30 noves connexions diürnes i nocturnes entre països europeus fins a 2025\nMillorar la compatibilitat dels trens entre països, de manera que siguin possibles els trajectes entre diferents territoris europeu\nFer que el tren sigui més fàcil i assequible, eliminant les subvencions a les aerolínies. Acabar amb els vols curts quan hi hagi una alternativa en tren competitiva en temps i preu.\nFacilitar l’accés al tren per a totes les persones, grups, famílies i als que viatgen amb la seva bicicleta o la seva mascota\nQue les operadores de tren tinguin sistemes de venda compatibles, perquè comprar un bitllet de tren sigui tan fàcil com un avió.\nRedacció / Fotos: Greenpeace i Ni un Pam de Terra\nArxiven la investigació sobre quin mosso va rebentar l’ull a un manifestant del Tsunami a l’aeroport del Prat Mitges veritats en la cobertura del debat sobre l’ampliació de l’aeroport del Prat Aena reobre el debat sobre l’ampliació de l’aeroport del Prat quan aquest semblava tancat Entitats veïnals, socials i ecologistes demanen la paralització de l’ampliació de l’aeroport del Prat Més de 700 persones es manifesten pels carrers del Prat contra l’ARE Sud i l’ampliació de l’aeroport Vaga de neteja a l’Aeroport del Prat, on el 75% de la plantilla segueix en ERTO L’ampliació de l’aeroport del Prat faria inviable una major protecció mediambiental ordenada per la Comissió Europea Segons Defensem el Tren de l’Empordà “l’estació de Portbou ha d’estar al servei del bon funcionament de les línies R11 i RG1” Xarrada privatització del ferrocarril i marxa tren + bici entre València, Utiel i Camporrobles. Ferrandis, CGT 09/06/21 #NextGenerationEU Els fons europeus de recuperació. Miguel Ángel Soto, Greenpeace 02/02/21 Ecoembes t’estafa 1700 milions d’euros a l’any. Julio Barea, Greenpeace 21/04/21 Front comú al Delta del Llobregat per aturar el creixement urbanístic i les ampliacions de l’aeroport i el port de Barcelona\n120 organitzacions socials reclamen al Govern que paralitzi l’ampliació de l’aeroport del\nTal dia com avui de 1936 Felip Díaz Sandino és nomenat Conseller de Defensa


La Globalització del Patiment | Mans Unides\nLa Globalització del Patiment\nInici Blog Educació La Globalització del Patiment\nArticle per reflexionar sobre la globalització i les guerres actuals\nInteressant article del filòsof Daniel Innerarity que pot ajudar a obrir la reflexió i el debat amb els nois i noies de Batxillerat sobre la desintegració social, el contagi d'un món interdependent i el caràcter universal de la desigualtat.\nA continuació, i pel seu interés, reproduim l'article íntegre però traduït el català de l'article original en castellà publicat a EL PAIS el 15 de febrer de 2016:\nLes noves guerres es duen a terme sense Estats i sense exèrcits. Són un assumpte cada vegada més social que militar i responen a la desintegració social, el contagi d'un món interdependent i el caràcter universal de la desigualtat\nLes guerres ja no són el que eren. Estem perplexs davant conflictes bèl•lics i accions terroristes que no sabem bé com entendre i menys encara de quina manera combatre. Els atemptats del terrorisme yihadista, la mateixa naturalesa de l'autodenominat Estat Islàmic, tenen unes propietats que no quadren amb les velles categories bèl•liques. Els nous conflictes tenen molt poc que veure amb les guerres de la nostra història: es duen a terme sense Estats, sense Exèrcits, fora de tota lògica territorial. Per això els clàssics instruments militars perden bona part de la seva eficàcia en aquests nous conflictes. Ens enfrontem a adversaris que no tenen ni territori, ni Govern, ni fronteres, ni diplomàtics, ni seient en el Consell de Seguretat, ni veritables raons per negociar...\nPodríem dir que les guerres són un assumpte cada vegada més social que militar. En altres moments de la història, les guerres no implicaven més que a una elit que les duia a terme com si fos un torneig entre dirigents; actualment s'insereixen en les societats i es dirigeixen més als civils que als militars. Es podria afirmar que la guerra dels pobres ha substituït a la competició entre els poderosos. No es tracta d'una confrontació entre poders establerts sinó que és, per contra, efecte de la fragilitat deguda a l'absència d'institucions, a la precarietat del vincle social, a la misèria que troba en les societats guerreres un mitjà pel qual canalitzar-se. Són conflictes que s'alimenten de patologies socials que transcendeixen el joc interestatal i que requereixen, sobretot, un tractament social. La guerra —si és que encara pot utilitzar-se aquesta paraula— se socialitza cada vegada més. No solament perquè implica a més civils, sinó perquè les seves causes estan més en els drames socials que en les estratègies polítiques dels dirigents.\nExplicar d'on sorgeixen els conflictes, quins són les seves causes profundes, no disculpa ni relativitza l'agressió però serveix per combatre les seves causes, més enllà de les respostes que calgui donar a cada moment a les seves manifestacions. Crec que aquests nous conflictes s'expliquen almenys per tres propietats: la desintegració social, el contagi que caracteritza a un món interdependent i el caràcter global de la desigualtat.\nLa brutalitat dels contrastos socials és un generador de desplaçaments massius\nComencem per la desintegració social i la feblesa institucional. L'essencial d'aquests conflictes cal buscar-ho en el recorregut que condueix des dels sofriments socials a una violència globalitzada. El sociòleg francès Durkheim va posar al centre del seu pensament la idea que la falta d'integració social condueix a patologies severes. Allò que Durkheim considerava indispensable per a les nacions de finals del XIX s'ha convertit avui en alguna cosa també indispensable a nivell mundial. No és exagerada aquesta analogia si tenim en compte que la globalització ha aconseguit un nivell de proximitat, visibilitat i densitat social equivalent al que tenien els Estats europeus a la fi del XIX. La pau mundial està amenaçada per la falta d'integració social internacional, de la mateixa manera que les desigualtats domèstiques ho feien en un món en el qual els Estats nacionals eren gairebé l'única referència per al mesurament de la desigualtat. El problema és que, per així dir-ho, el sofriment s'internacionalitza a més velocitat que nostra capacitat d'integrar a aquest món institucionalment. Estem en uns moments en els quals l'internacional és més aviat intersocial, com suggereix Bertrand Badie. Aquesta intersocialitat corre més de pressa que la decisió política i produeix els seus efectes abans que la política es faci càrrec d'ella.\nEn segon lloc, un món interdependent vol dir contagiós i desprotegit. Els problemes s'expandeixen i ens afecten a tots. És un món en el qual ja no podem ignorar-nos, on la desatenció cap a les misèries d'uns altres no ens protegeix de la seva influència sobre nosaltres. La indiferència no és possible, ni material ni èticament. La idea d'interdependència significa precisament que tots depenem de tots, el feble del fort, per descomptat, però cada vegada més també el fort del feble, el sofriment del qual acaba per aconseguir al que es creia més fora de perill. Quina seguretat podem tenir en un món en el qual tots estem vinculats amb tots, on la violència no es deté davant cap frontera, com les malalties o la contaminació?\nI, en tercer lloc, la desigualtat s'ha convertit en una magnitud global. En un espai visible i comunicat la referència per valorar la pròpia situació tampoc es para a les pròpies fronteres. D'aquí la intensitat dels moviments migratoris i la inutilitat de limitar-los quan les aspiracions d'igualtat es formulen a escala global i els paràmetres de comparació han desbordat el si dels Estats. La fam, l'atur, les guerres, la inseguretat sanitària, la feblesa de les institucions, tot això contrasta amb les possibilitats obertes en altres llocs del món i deslliga el moviment imparable dels desesperats. La brutalitat dels contrastos socials s'ha convertit en un generador de desplaçaments massius. Un món cada vegada més unificat i extremadament desigual és font d'inestabilitat i inseguretat.\nFan falta polítiques de regulació, solidaritat i cooperació d'abast internacional\nSi volem governar aquesta globalització del sofriment no tenim més remei que dur a terme una política social de la globalització, que implica regulació, solidaritat i cooperació, és a dir, introducció en l'agenda dels grans assumptes socials internacionals. Hem donat alguns passos, però clarament insuficients. Fins al PNUD de 1966, teníem un model de desenvolupament que solament atenia a variables econòmiques. A partir d'aquest moment, les consideracions socials globals van entrar a formar part de l'anàlisi de la situació internacional. Més tard, l'Índex de Desenvolupament Humà, que inicialment tenia en compte un nombre limitat de variables, va començar a ampliar l'agenda de la seguretat i va incloure les dimensions socials. D'una manera encara insuficient, el sofriment col•lectiu s'ha anat fent un buit en les agendes globals.\nHem entrat en l'era dels conflictes de l'exclusió social, en relació amb els quals la intervenció militar és una solució clarament insuficient. No es combat la violència d'extracció social amb intervencions armades. Es tractaria de donar prioritat a les qüestions socials internacionals o, dit d'una altra manera, entendre les qüestions internacionals des de la perspectiva social. Hi ha una qüestió social global que cal diagnosticar i gestionar com es va fer amb la qüestió social que es plantejava a l'interior dels Estats durant els segles XIX i XX.\nDaniel Innerarity és catedràtic de Filosofia Política i investigador Ikerbasque a la Universitat del País Basc. Acaba de publicar "La política en tiempo de indignación" (Galaxia Gutenberg).\nEnviat per Elena Señor Boguñá el dt., 16/02/2016 - 13:03


Fragments d’una identitat | francesc calafat\nInici » Fragments d’una identitat\nCarles Camps Mundó m’era un nom llunyà, relacionat amb la poesia visual dels anys setanta, en concret m’evocava paisatges retallats en figures diverses en un llibre editat a Llibres del Mall. I per això em sorprengué llegir Lliçó de tenebres al ple dels anys noranta, una aproximació ben particular a la poesia del silenci. Amb una dicció nítida i discurs abstracte reflexiona sobre les dificultats del dir. A més, amb l’ajut de paradoxes i interrogacions assaja una meditació metafísica sobre les contradiccions de l’existència, on juguen un paper clau les tensions entre el desig sempre intacte i la realitat (les limitacions dels cos, el pas inapel·lable del temps...). Aquesta literatura d’inspiració mística i romàntica aprofundeix el seu univers en títols posteriors. Dels quals jo conec el Llibre de les al·lucinacions, dominat per una atmosfera religiosa i desemparada on a partir de la mort de la mare s’embarca en una exploració més enllà de les aparences. Per al poeta el nostre present, un temps marcat per la desaparició de Déu –i la conseqüència nostàlgia d’una plenitud que ja no és— i per la culpa, ens aboca a la presència insuportable del no-res, a gravitar en els límits. Els versos ens duen d‘una suposada confiança en el valor salvífic de la paraula a la consciència dels seus dèficits. La lírica esdevé, així, un càntic d’afanys, una oració sense destí. En aquesta òrbita, Carles Camps Mundó esculpeix una veu i una obra de valor extraordinari. Un autor a seguir i sobretot a rellegir.\nAra ens sorprén amb un llibre narratiu, Com els colors de la nit, un aplec de proses breus, fragmentàries, que al llarg de la lectura configuren una identitat humana en tota la seua complexitat. La força del llibre resideix precisament en la concisió, en aquests flaixos, en les distintes descarregues d’intensitat o d’estupefacció que alimenten el decurs narratiu. No li cal més, va deixant caure puntals de la seua història personal: el descobriment de la mort, el primer amor, la infidelitat del pare, la soledat de la mare, el jou humiliant de l’educació religiosa, el sentiment de culpa per part dels fills, el terror abismal en els instants depressius. Al seu costat, referències molt concises al present del narrador; la dona, els fills, la casa de camp, els viatges en cotxe... En altres casos es centra en l’art, en temes peluts com la mort de Déu o en la recreació somnis inquietants. Les vivències concretes, els detalls, les sensacions, els apunts lírics i paisatgístics que anota l’autor germinen en tot un seguit d’observacions i reflexions, sovint colpidores i suggerents. D’aquesta manera, posem per cas, la mort d’un pardal li fa pensar en els ritual com una exhortació del dolor. O el tancament de la casa d’estiu o l’assistència al soterrament del fill d’un amic el fa pensar en l’enyorança de tot allò que no tornarà a ser.\nMés que l’anècdota de cada narració allò que val és l’emotivitat reflexiva, la vida mental amb què les evoca, les recrea i les valora. I ací entra, inevitablement, el bagatge cultural de l’autor. La mirada mai no és verge, fins i tot ens els moments més innocents; sempre és interpretativa, filtra les obsessions i els interessos culturals. Les sobredosis de significat ens permeten de contemplar les coses amb una llum nova i amb una intensitat diferent de la que estem habitual. Tot plegat, sempre en són una mina d’indicis i suggerències. Per això resulten especialment interessants les anotacions dedicades a les dues tensions que conviuen en la Pietat, les idees que la polifonia li desperta sobre la tendència a la unitat de la música, la gravetat i recerca de la salvació en la segona Simfonia, anomenada Resurrecció, de Mahler, o l’impacte que li va produir el Livro do desassossego.\nL’obra, formada per relats independents però complementaris, ve contada per perspectives diferents per tal de fer-ne més fecunda la lectura. Predomina el narrador desdoblat, però també descobrim, entre altres, la veu d’un amic, alguna carta, converses sobre temes artístics. Ací i allà podem trobar algun passatge potser massa carregat o massa abstracte. Però en general la narració flueix eficaç i amb moments enlluernadors i amb efusions líriques i reflexions de valor. Com els colors de la nit no és una novel·la. Tal vegada tinga dificultats en atraure lectors, però els que s’hi deixen seduir trobaran allò que busquen: sensibilitat, idees i bona literatura.\nCARÀCTERS, núm. 37, octubre 2006. Amb el pseudònim de Rosa Durà.\nCom els colors de la nit. Carles Camps Mundó. Edicions de l’Albí, Barcelona, 2006. 168 pàgs.