Col·laborem en l'edició d'enguany del Kosmopolis, la Festa de la Literatura Amplificada - Notícies - Starting Lab (UPF)\nCol·laborem en l'edició d'enguany del Kosmopolis, la Festa de la Literatura Amplificada\nCol·laborem en l'edició d'enguany del Kosmopolis, la Festa de la Literatura Amplificada - Notícies\nUPF Starting Lab tindrà representació en dos dels esdeveniments programats per la novena edició del Kosmopolis\nLa cinquena edició del Bookcamp Kosmopolis arriba carregada de conferències, debats, tallers i exposicions del 22 al 26 de març. Entre totes les sessions programades destaquem les dues taules rodones que tindran representació, d'una manera o altra del programa d'incubació UPF Starting Lab.\nLa primera taula de debat, impulsada per Starting Lab amb la col·laboració amb ICEC i el Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, rep el nom de “Com produir projectes de noves narratives digitals”. Isabel Fernández introduirà la sessió posant damunt de la taula exemples d’agents i models de producció entre les institucions públiques i privades a Europa i els Estats Units. Per tant, el debat girarà al voltant de les possibilitats que tenim a casa (Catalunya i Espanya) d’implementar aquests models de finançament per produir noves narratives audiovisuals en el paradigma digital, com ara videojocs, documentals interactius, projectes transmèdia o l’ús de la segona pantalla en una producció televisiva. La taula serà moderada per Lau Delgado, i el debat s’establirà entre Aritz Cirbián, Francisco Vargas, Jordi Mendieta, Jordi Pi Muntadas i Isabel Fernández.\nLa segona taula “Del llibre a la pantalla i més enllà” moderada per Marisol López amb la presència amb Quim Garreta, Carlos Coronado, Eva Domínguez, Iñaki Díaz i Ana Mar López, en representació de Mars Oddity. En aquesta el paper passa per la transformació al món digital, el qual trenca la lògica dels formats tradicionals i s’expandeix. Quin paper ha de jugar la narrativa en un univers cada cop més digital? Què aporta aquesta nova plataforma? Quins són els models de negoci al voltant del suport digital? I encara més important, quin és el paper que desenvolupa el lector en el nou format i quina és la seva acollida? Totes aquestes qüestions seran posades a debat el dia 25 de març a l’Auditori del CCCB.\nPer tenir més informació de la Festa de la Literatura Amplificada, no dubtis en visitar el portal web: http://kosmopolis.cccb.org/ca/


Andorra la Vella celebra una calçotada popular l'1 de març - FÒRUM.ad\nAndorra la Vella celebra una calçotada popular l’1 de març\nEl 17/02/20 11:10\nEl proper diumenge 1 de març al migdia torna la calçotada popular a la Plaça del Poble, un dels actes que s’emmarca en l’agermanament entre Andorra la Vella i Valls iniciat l’any 1967. Per a la jornada, els membres de la Societat Agrícola i Secció de Crèdit de Valls, amb la col·laboració dels Escudellaires d’Andorra la Vella, prepararan des de primera hora del matí unes 6.000 unitats de calçots (600 racions) que es començaran a repartir a partir de les 13 hores.\nLes racions de calçots que es degustaran tenen el distintiu d’Indicació Geogràfica Protegida (IGP) i aniran acompanyades amb una terrina de salsa romesco, un pam de botifarra sense gluten ni lactosa, una llesca de pa, vins DO Tarragona i un pitet commemoratiu de la jornada. Els tiquets per participar a la calçotada es vendran a un preu de 7 euros i ja es poden adquirir de manera anticipada al Centre Cultural La Llacuna.\nA la diada també participarà una delegació de l’ajuntament de Valls, encapçalada per la seva alcaldessa, Dolors Farré, que prèviament al dinar popular serà rebuda pels cònsols d’Andorra la Vella al Comú. A les 12.30 hores tindrà lloc, a més, l’acte de descoberta de la placa que acredita que la Plaça Príncep Benlloch és una ‘Plaça castellera de 9’ després que durant la darrera Festa Major d’Andorra la Vella la Colla Joves Xiquets de Valls hi va descarregar un castell de 3 de 9 amb folre. Aquesta fita històrica va tenir lloc el 3 d’agost de l’any passat, en el marc de la Diada castellera que es va celebrar a la capital amb la participació de la colla vallenca, la Colla Vila de Gràcia i els Castellers d’Andorra. L’acte de bateig de la plaça del proper 1 de març es clourà amb l’actuació dels Castellers d’Andorra.\nUna relació de més de mig segle\nEls actes d’agermanament entre Andorra la Vella i Valls inclouen un intercanvi gastronòmic entre les dues localitats. Així, de manera rotatòria, un any la parròquia acull la calçotada i el següent, la ciutat tarragonina una escudellada a càrrec de la Confraria d’Escudellaires d’Andorra la Vella. La relació entre la parròquia i Valls va començar a mitjans dels anys 60 arran de l’interès dels sectors gastronòmics i de l’hoteleria per promocionar-se i establir intercanvis. El 1967 es va signar el protocol d’agermanament entre les dues ciutats i Pere Canturri i Joan Sasplugas, en representació del Comú d’Andorra la Vella, i Romà Galimany, alcalde de Valls en aquell moment, van subscriure un acord que avui es manté molt viu.\nNotícia Anterior: Encamp celebrarà el Dia de la dona amb l’obra ‘Coitus Interruptus’\nSegüent Notícia: La Justícia dona la raó a JOCS SA


27 de novembre de 2020 - Balaguer Televisió\nDaily Archives: 27 de novembre de 2020\nBalaguer ha acollit aquest divendres als guanyadors del concurs ‘Compra i guanya’, una campanya que promociona la Generalitat de Catalunya amb l’objectiu de fomentar els comerços dels centres històrics dels municipis adherits. Els premis han estat entregats per representants de...\nEls municipis de Ponts i Balaguer acolliran cribratges poblacionals per a la detecció de la COVID-19 destinats a persones asimptomàtiques majors de 16 anys i pertinents les respectives Àrea Bàsica Sanitària. Les proves es realitzaran mitjançant el test ràpid d’antígens....\nL’escola de Gaspar de Portolà ha sigut l’última en poder fer la gimcana maratoniana que es du a terme amb totes les escoles de Balaguer. En l’edició d’enguany s’ha hagut de canviar de format, i al llarg de la setmana...\nCom cada any, des de en fa vuit, els Mossos d’Esquadra realitzen un calendari solidari del que en destinen tota la recaptació a una causa solidària. Enguany els diners del calendari solidari 2021 aniran destinats l’Associació de Familiars i Amics...\nBalaguer substituirà el ja tradicional Cosmoludic per un casal de Nadal i un seguit d’activitats, juvenils i familiars adreçades als diversos públics de la ciutat. La proposta pels infants es centrarà en un casal que es realitzarà a Lapallavacara adreçat...\nAL DIA PONENT 27/11/2020\nAmb l’objectiu de mostrar el seu rebuig al projecte de supressió dels passos a nivell al seu pas per Térmens que impulsa Ferrocarrils de la Generalitat, veïns i veïnes del municipi han tallat la carretera C-13 aquest dijous. El tall,...\nGairebé un 90% de les dones a Balaguer tenen una sensació d’inseguretat quan van soles de nit. Aquesta és una de les dades que s’han extret de la diagnosi que ha dut a terme la Paeria de Balaguer sobre les...


Entre el 5 i 10% de les platges del Mediterrani espanyol presenten meduses per sobre de la mitjana. Actualitat Universitària\nEntre el 5 i 10% de les platges del..ten meduses per sobre de la mitjana\nEntre el 5 i 10% de les platges del Mediterrani espanyol presenten meduses per sobre de la mitjana\nLes picades més fortes i urticants corresponen a la medusa luminescent (Pelagia noctiluca), la vespa de mar (Carybdea marsupialis) i la medusa creu (Olindias phosphorica), explica l’expert de la Universitat d’Alacant, César Bordehore.\nDavant d’una picada, el més principal és eliminar les restes de tentacles amb unes pinces o una targeta de plàstic, sense fregar-hi, i fer llavats amb aigua de mar, mai amb aigua dolça\nLes meduses entorpeixen cada any les vacances de milers de turistes que trien la platja i el mar per a sufocar les altes temperatures estiuenques. L’investigador de l’Institut Multidisciplinari per a l’Estudi del Medi "Ramón Margalef" (IMEM) de la Universitat d’Alacant, César Bordehore, adverteix que tot i que a nivell global no s’ha produït un augment de meduses en la costa mediterrània, “sí que hem detectat que en algunes platges hi ha tendències a l’alça, algunes amb màxims puntuals, i d’altres amb presència elevada de meduses de manera sostinguda”.\nL’expert de la UA confirma que “entre el 5 i el 10% de les platges del Mediterrani espanyol presenten una abundància de meduses per sobre de la mitjana. En aquests casos, estem estudiant com reduir les poblacions de meduses i també la incidència que tenen sobre les persones, és a dir, evitar com més picades millor”.\nDavant d’una picada de medusa, el més principal és eliminar les restes de tentacles amb unes pinces o una targeta plàstica, sense fregar-hi, i fer llavats amb aigua de mar. “Mai utilitzar aigua dolça”, adverteix l’expert de la UA, qui afig que “una vegada ben llavada la zona, si tenim accés a calor, es pot aplicar a uns 40-45º C durant 10-20 minuts”.\nSi el banyista té algun símptoma sistèmic com marejos, mal de cap o articular, alteracions del pols o de la pressió sanguínia, inflor, etc. és important acudir als serveis mèdics.\nEspècies més comunes\nLes espècies més comunes en la costa mediterrània espanyola són la medusa luminescent (Pelagia noctiluca) de color rosat vermellós, semiesfèrica, amb quatre braços orals gruixos i vuit tentacles marginals de fins a dos metres de longitud; i l’acàlef blava (Rhyzosmoma pulmo) amb ombrel·la acampanada de color blanc blavós i rivet de color violeta, vuit braços orals gruixuts de color blanc blavós.\nEn el grup de meduses "residents" està la vespa de mar (Carybdea marsupialis), present en aigües poc profundes, de forma cúbica i color transparent blavós o blanquinós amb quatre tentacles llargs; i la medusa creu (Olindias phosphorica), hidromedusa transparent amb quatre línies radials blanques opaques. Amb una ombrel·la envoltada de petits tentacles de color blau o bordeus, “no s’observen eixams extensos en aquesta zona, però pot ser molt abundant localment”, detalla l’investigador de la UA.\nPicades més urticants\nLes picades més fortes i urticants corresponen a les de la medusa luminescent o, la vespa de mar i la medusa creu. “La caravel·la portuguesa (Physalia physalis), que té una part que sura sobre l’aigua, és poc freqüent en les nostres costes però és, sens dubte, l’exemplar més perillós. Si la vérem cal que ens allunyem ràpidament ja que els tentacles poden estar presents en els seus voltants en un radi de més de 10 metres”, adverteix Bordehore.\n“Per aquesta zona no tenim presència d’espècies perilloses de les quals hàgem de preocupar-nos, de fet, el Mediterrani és un dels mars a nivell mundial on les meduses són més "inofensives". En zones tropicals podem trobar espècies que generen greus efectes sobre la salut com la medusa Irukandji, diminuta i mortal en la zona del SO del Pacífic”, explica des de l’IMEM César Bordehore.\nGràcies al projecte europeu LIFE Cubomed, liderat per l’IMEM i l’ Institut de Ciències del Mar– CSIC, s’han recopilat dades de picades de més del 70% dels 1.200 llocs de socors que hi ha a la costa mediterrània i, apunta Bordehore, “hi ha entre un 5 i 10% de punts negres que haurien d’estudiar-se per a fer un diagnòstic i veure si s’hi pot reduir la presència de meduses i reduir el contacte amb banyistes”.\n“Cal tenir en compte que les picades de meduses cal evitar-les sempre, siguen febles o doloroses, ja que el cos pot sensibilitzar-se després de diverses picades i provocar reaccions al·lèrgiques permanents. Hem detectat i publicat en una revista mèdica l’efecte sobre una pacient a la qual una picada de medusa va generar una al·lèrgia permanent a Anisakis i a gambes fet que li condiciona l’alimentació per a tota la vida”, afig.\nHi ha diversos factors que determinen l’aparició d’aquests animals marins però, com explica l’expert de la UA, hem de diferenciar-ne dos tipus: “unes que vénen i van amb els corrents on les condicions que els afecten tenen a veure amb grans masses d’aigua i, un altre grup de meduses que són costaneres i viuen en els primers metres de l’aigua”. A aquest segon grup, “allò que els afecta són les condicions locals, des de la presència de zooplàncton, aliment que apareix per una elevada concentració de nutrients en l’aigua, a la configuració de la línia de costa com badies tancades, espigons o ports”, assenyala. Aquestes condicions juntament amb la interacció amb els corrents poden provocar una acumulació de meduses en llocs molt concrets.\nEn la web del projecte Cubomed en el qual participa la Universitat d’Alacant pot descarregar-se la “Guia d'identificació i tractament de picades de meduses”.\nPeu de foto: Imatges de les meduses més comunes i urticants del Mediterrani espanyol:\nmedusa luminescent (Pelagia noctiluca), vespa de mar (Carybdea marsupialis) i medusa creu (Olindias phosphorica).


Tota l'illa de Tenerife es queda sense llum per una apagada\nL'alcaldessa de la capital explica que trigaran sis hores a restablir el subministrament elèctric\n2 min. Santa Cruz de Tenerife 29/09/2019 16:25\n651x366 Una posta de sol a Tenerife. / GETTY Una posta de sol a Tenerife. / GETTY\nL'illa de Tenerife ha patit aquest diumenge una apagada general del subministrament elèctric a tota l'illa, segons ha indicat l'Ajuntament de Santa Cruz de Tenerife. L'alcaldessa de la capital, Patricia Hernández, ha explicat a través d'un tuit al seu compte oficial que Endesa està intentant restablir la llum i que li han comunicat que podrien trigar unes sis hores. A les 16:30 hores (hora local), ja s'havia restablert el 12% del subministrament elèctric.\nL'origen de l'apagada ha estat un incident a la subestació de Tenerife de Granadilla d'Abona, pertanyent a Red Eléctrica, han informat a Efe fonts de la companyia elèctrica. La companyia diu que analitza com ha pogut propagar-se a tot el territori des d'aquesta instal·lació situada al sud de l'illa.\nEndesa intenta restablecer La Luz en la isla, nos informa que tardarán unas 6 horas\nEn aquest sentit, l'empresa responsable ja treballa en la recuperació del servei per recuperar el subministrament elèctric. Al voltant de la una del migdia s'ha produït la gran apagada, fet que ha sorprès veïns i conductors de tota l'illa, als quals se'ls ha demanat que extremin la precaució a la carretera, ja que els semàfors no funcionen.\nSobre això, la policia local de la capital ha mobilitzat els seus efectius a la ciutat per facilitar el trànsit a Santa Cruz de Tenerife. Mentrestant, el Centre Coordinador d'Emergències i Seguretat (Cecoes), 112 Canàries, ha assenyalat que el servei funciona amb normalitat i que s'estan atenent les trucades d'emergències.\nEl Cabildo de Tenerife, per la seva banda, ha explicat que està en contacte amb la companyia i que l'apagada no ha produït incidents a les carreteres, ja que s'han encès els generadors d'emergència amb normalitat. A més, el tramvia de Tenerife no està operatiu i hi ha vehicles aturats, encara que no afecten la circulació.


Repte 2: Aconseguir l’èxit en la trajectòria laboral de les persones joves. Jove.Cat. Generalitat de Catalunya\nInici > Reptes del Pla d'Actuació de Polítques de Joventut 2017-2020 > Repte 2: Aconseguir l’èxit en la trajectòria laboral de les persones joves\nRepte 2: Aconseguir l’èxit en la trajectòria laboral de les persones joves\nAvançar en la transformació del model productiu i laboral català en un model més social i just, que ofereixi més ocupacions i millors i que reforci les polítiques adreçades a facilitar les transicions a la vida adulta i a millorar les condicions de vida de les noves generacions.\nVídeo: Dades sobre pressupost i nombre d’actuacions relatives a 2017.\nUna de les apostes del PAPJ 2017-2020 és avançar en la transformació del model productiu i laboral català en un model més social i just, que ofereixi més ocupacions i millors i que reforci les polítiques adreçades a facilitar les transicions a la vida adulta i a millorar les condicions de vida de les noves generacions.\nAquest plantejament s’alinea amb el marc estratègic i la resta d’eines de planificació existents en l’àmbit de la Generalitat que aborden aquest àmbit i que també aposten per aquesta transformació del model productiu:\n— L’Estratègia Catalunya (ECAT) 2020\n— El Pla general d’ocupació de Catalunya – Estratègia catalana per a l’ocupació (ECO) 2012-2020\n— El Programa operatiu de Catalunya del Fons Social Europeu 2014-2020\n— Les Bases per a l’estratègia d’ocupació juvenil a Catalunya. Garantia Juvenil 2014-2020\n— El Pacte nacional per a la indústria\n— El Pla de desenvolupament de polítiques d’ocupació de Catalunya 2017-2018 (PDPO)\nI no només això, sinó que la majoria plantegen com a col·lectiu prioritari d’intervenció el col·lectiu juvenil, com és el cas del Programa operatiu de Catalunya del Fons Social Europeu 2014-2020, el Pla general d’ocupació de Catalunya – Estratègia catalana per a l’ocupació (ECO) 2012-2020, en què un dels col·lectius d’intervenció prioritària són les persones menors de 30 anys; les Bases per a l’estratègia d’ocupació juvenil a Catalunya. Garantia Juvenil 2014-2020, específicament adreçada al col·lectiu jove, o el PDPO 2017-2018, que incorpora el col·lectiu juvenil com un dels col·lectius prioritaris (a més de les dones i les persones de més de 30 anys en situació d’especial vulnerabilitat) i que també inclou entre els objectius principals l’impuls de les polítiques d’ocupació juvenil.\nA més a més, el PAPJ 2017-2020 aposta per desplegar estratègies i programes específics per adaptar-se a les casuístiques i necessitats de cada un dels perfils de joves. Donada l’heterogeneïtat del col·lectiu juvenil, les situacions d’activitat i les condicions laborals de les persones joves mostren desigualtats internes profundes en funció del sexe, l’origen, la franja d’edat o el nivell d’estudis, entre d’altres. Per això, el pla incorpora mesures específiques i adaptades que contribueixen a l’èxit en la trajectòria laboral de cada jove i a analitzar la cobertura i assegurar-se de no deixar sense recurs cap perfil.\nUn altre aspecte fonamental que aborda el PAPJ 2017-2020 és la incorporació d’actuacions per a l’abordatge de la precarietat laboral, la millora de les condicions laborals del col·lectiu jove i la prevenció de riscos. En aquest sentit, el pla vol implicar els agents socials (patronals i sindicats) i les entitats juvenils en la definició i la posada en marxa d’un acord global pel treball digne i contra la precarietat juvenil.\nI en la mateixa línia d’avançar cap a la transformació del model productiu i laboral català en un model més social i just, el PAPJ 2017-2020 vol impulsar models productius que incorporin la perspectiva de gènere, per superar, així, la reproducció de models, rols i estereotips tradicionals de gènere i la divisió sexual del treball. En aquest sentit, un els models empresarials que el PAPJ impulsa és el d’economia cooperativa, entenent que s’esdevenen fórmules empresarials que contribueixen a un model productiu més democràtic i socialment sostenible. Així doncs, el pla incorpora mesures i actuacions per al suport a l’emprenedoria social, el cooperativisme i l’economia social entre les persones joves com a projectes amb un valor social afegit que han de contribuir a avançar cap a una economia sostenible socialment. En aquest sentit es preveu reforçar el treball conjunt entre els professionals i serveis d’aquest àmbit i els professionals que treballen amb joves, amb l’objectiu de generar sinergies i posar en marxa col·laboracions i projectes conjunts.\nTambé, pel que fa al model productiu, el PAPJ 2017-2020 aposta per avançar cap a un model basat en la innovació i el coneixement. Per això, incorpora mesures per a l’establiment de vincles entre l’àmbit universitari i el sistema productiu, per potenciar el paper de les STEM, de la recerca i l’R+D+I i la seva aplicació en el model productiu. També inclou actuacions adreçades a augmentar la innovació del sistema productiu català i a promoure l’emprenedoria entre les persones joves, incentivant les empreses emergents industrials i tecnològiques en lloc de l’anomenada indústria bruta.\nI, en darrer lloc, el PAPJ 2017-2020 també aposta per un model productiu que facilita i promou la vertebració territorial. Donada l’emigració jove que es produeix de medi rural cap a medi urbà, aquest repte també incorpora mesures específiques per reforçar la creació d’oportunitats laborals i enfortir el teixit socioeconòmic en el medi rural, per tal que el col·lectiu juvenil que vulgui, pugui retornar (o instal·lar-se per primer cop) en el medi rural per realitzar el seu projecte de vida.


Poesia, història i fotografia: de juny 2011\nPoemes, cròniques, fotos, cites, notes de viatge, notícies i comentaris de llibres, exposicions, temes culturals, història de Catalunya i de Mèxic, que sovint trascendeixen més enllà.\nLes festes majors mexicanes i les danses tradicionals\nUn dels trets característics del poble mexicà és la seva visió festiva de la vida. Tal com ho va explicar molt bé Octavio Paz a El laber...\nPoemes de terra endins\nPoemes de terra enllà\nPoemes de Barna i dona\nBuscant l'amor he anat molt lluny\nLicenciado en Historia, domino el catalán, el español y el francès y tengo conocimiento de otras lenguas. He publicado una monografía sobre La Vall de Campmajor (1998)donde nací y otra sobre la toponímia de la provincia de Girona (Els noms de lloc,2006), la parte medieval de la Història del Pla de l’Estany, y con DD. AA. un libro sobre historia oral (2003), así como artículos, reseñas y crónicas en la Revista de Girona y otras. También he escrito 4 poemarios inéditos hasta que los incluí en el blog en catalán: Poemes de terra endins (1983), Poemes de terra enllà (1984), Poemes de Barna i dona (1997), Buscant l’amor he arribat molt lluny (2009), que incluye los poemas de amor y otros escritos este siglo XXI. En mayo de 2011 publiqué por mi cuenta en Atlixco A la cala de mi corazón, breve antología bilingue con fotografías de mi autoría y me integré en el Taller de Poesía Semillas de Noviembre, he participado en los 3 encuentros Atlixco La palabra escrita en el agua y he publicado poemas en los librotos de los recitales de los Amics de les Lletres Garrotxines y en los suplementos Catedral y Yollotzin Atl.\nLa presentació d'en Cohutec\nCarrer de Sales\nRegal d'aniversari força curiós\nAtlixco s'omple de poetes\nDE S E T M E E R O R P A E N L L À Joan Fort i Olivella© 1984 ...\nMiquel Plana i Miquel Martí i Pol\nAnar a Olot pels voltants de Sant Lluc o en general a la tardor et permet copsar tots els colors de l’àmplia activitat cultural i artí...\nMés de 20.000 poetes de tot el món\nAbans d’ahir, el blog de Fernando Sabido Sánchez Poetas Siglo XXI va arribar a les 20.000 entrades amb dos poetes de San Francisco i a...\nPOEMES DE BARNA I DONA Joan Fort i Olivella© Sant Miquel de Campmajor 1997 SUMARI I Sentiments comuns ...\nDel Puig Montner la Vall de Campmajor sud emboscat. Al Puig de Mar Les cases ja neden En un murmuri. Fan Rocanegra ...\nRécord de gegants i capgrossos a Atlixco\nL'alcalde d'Atlixco sortit de les urnes a les passades eleccions es va proposar que a més de fer honor al nom de ciutat de de les fl...\nEl monestir, el palau abacial, el museu. Guifré el Pilós, l’abat Oliva, l’Honorat Vilamanyà. La Bíblia al cor de Catalunya impresa. ...\nPasseig dels anglesos. Record fugisser. Terrible per a molts. Focs d’artifici. Brutal atropellament. Nit d...\nFranco o la Coronela\nQuè us ha fet la Coronela, que no la voleu al Born? Sí Franco dalt del cavall per recordar-nos a tots que perdura el seu domini ...\nPoesia, historia i fotografia\nAdriana Tafoya (1)\nAlí Calderón (3)\nAlicia Flores (1)\naltars de morts (1)\nAmics de les Lletres Garrotxines (13)\nAmics de les Lletres Garrotxines; amistat (1)\narbres monumentals (2)\nArtur Vilà (1)\nArturo Herrera Solís (1)\nArxiu Històric de Girona (1)\nAssumpció Toledo i Mur (1)\nbodes populars (1)\nCapitals de la Cultura Catalana (1)\nCasal Català de Morelos (1)\nCohutec Vargas Genis (2)\nconvent de la Mercè (1)\nCosta Blava (1)\nDaniel Dragomirescu (1)\ndanses tradicionals (6)\nDavid Darné (1)\nDavid Santaeulària (1)\nDionisio Morales (1)\nDolors Boada (1)\nel Callís (4)\nels Hostalets d'en Bas (1)\nEn defensa pròpia (1)\nEnrique de Jesús Pimentel (2)\nepidèmia influenza humana (1)\nEsmeralda Tobón Ávalos (1)\nespectacles de carrer (2)\nestadi Vicente Calderón (1)\nestany de Banyoles (5)\nEstat espanyol (2)\nEudald Carbonell (2)\nex convents agustins (1)\nexposicions virtuals (1)\nfestes populars (4)\nFinal Copa del Rei (1)\nfont del Cubilà (1)\nFrancesc Caula (1)\nFrancisco Rodríguez Adrados; Grècia (1)\nGarrotxa verda (13)\nGuadalajara (Mèxic) (1)\nGuerra de la Independència (1)\nGuerrero estat de (1)\nHazte Oir.Org (1)\nhidalgo estat de (2)\nIsidre Vicens (1)\nItineràncies poètiques (7)\njardins de Cap Roig (1)\nJaume Nunó i Roca (1)\nJavier Duhart (2)\nJesús infant (3)\nJoan Boadas i Raset (1)\nJoan Carreres i Ros (2)\nJoan Fort i Olivella (20)\nJoan Fort i Olivella; Mèxic (1)\nJoan Granados i Llimona (1)\nJoan López "Superlópez" (1)\nJoan Maria Puigvert i Romaguera (1)\nJoan Mercader i Sunyer (4)\nJoan Parnau (1)\nJoaquim "purito" Rodríguez (1)\nJohan Cruiff (1)\nJordi Cruiff (1)\nJordi Pujol i Soley (1)\nJosep Casellas i Granados (1)\nJosep Farràs (1)\nJosep Fita (1)\nJosep Fontana Lázaro (1)\nJosep Mª· Fontfreda (1)\nJosep Maria Espinàs i Massip (1)\nJosep Pasqual i Buxó (1)\nJosep Perpinyà Citoler (1)\nJosep Saderra i Puigferrer (1)\nJosep Vicenç Xaxu (1)\nJulià Cutiller (1)\nKim Domene (1)\nla Guerra del Francès (2)\nLa Vall de Bianya (3)\nla Vall de Campmajor (5)\nllibres recomanables (1)\nLluís Martí i Salló (1)\nLluís Roura i Juanola (1)\nLluís Roura Juanola (1)\nLuís Dolando Colosio (1)\nMagalí Costa Leonardo (1)\nManuel Saderra i Puigferrer (5)\nMar Mediterrani (1)\nMaria Dolors Alibés (1)\nMario Calderón (1)\nMartirià Font (1)\nMediterrània oriental (1)\nMèxic ciutat de (9)\nMiquel Barceló i Perello (1)\nMiquel Casademont i Dusay (1)\nMiquel Duran de València (1)\nMiquel Fanyanàs (1)\nMiquel Plana i Corcó (1)\nMn. Mel (1)\nMoammar al-Gadaffi (1)\nMonica Dragomirescu (1)\nMonterrat Olivella i Canals (1)\nMorelos estat de (4)\nNarcís Bassols (1)\nNarcís Gironell (1)\nNarcís Jordi Aragó (1)\nNou 9N (2)\nnovel·la històrica (3)\nNuri Costa Leonardo (1)\nOnce TV México (1)\nPasseig dels Anglesos (1)\npecats mortals (1)\nPedro Romero de Terreros (1)\nPep Camps (2)\npoemes curts (31)\nPremis Nobel (1)\nPuebla ciutat de (9)\nPuebla estat de (17)\nRafael Masó i Valentí (1)\nRaimon Pelejero (1)\nRamon Vidal de Besalú (1)\nRatalunya Ràdio (1)\nRevolució Mexicana (2)\nRosa Congost i Colomer (1)\nRoser Oliver i Olivella (1)\nSant Pau de Segúries (2)\nSant Privat d'en Bas (1)\nSant Salvador de Bianya (1)\nSanti Soler i Simon (1)\nsegle XV (1)\nsegle XX (7)\nsegle XXI (8)\nSetmana de la Cultura Catalana (1)\nSisco Papi (1)\nsolstici d'estiu (1)\nTabasco estat de (1)\nTaller Semillas de Noviembre (7)\nTlaxcala estat de (1)\ntrens de vapor (1)\nVia Lliure (1)\nVicenç Bou (1)\nVilla Iluminada (1)\nAtles Literari de les Comarques Gironines\nCamins i Natura\nCamins i Natura antic\nCamins i natura nou\nDirectori d'enllaços de Catalunya, València, Balears i Andorra\nHistòria de Catalunya i sobre Colom\nLa il·lustració Poètica Catalana i Continental\nPoemes de Muntanya\nAmb el bon regust del càlid acolliment que els meus poemes en català i en castellà van tenir el dia 17 i a les emissores de ràdio on he anat i on encara he d'anar, i a l'espera que el meu cunyat em passi les fotos de la presentació del meu poemari A la cala de mi corazón aquí a Atlixco, us passo l'enllaç amb el bloc d'en Cohutec Vargas Genis de la inspirada presentació que em va fer.\nPublicat per Joan B. Fort Olivella a 10:42 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 2011, amor, arbres, biografia, Catalunya, Cohutec Vargas Genis, Jacint Verdaguer, Joan Fort i Olivella, Joan Manuel Serrat, Joan Maragall, Joan Salvat-Papasseit, paisatge, poemari, poetes, presentacions\nQuan vaig passar amb les vaques\ncamí del Pirineu\nencara no sabia\nque aquí havia nascut\nen Joan Mercader.\nJo també ignorava\nque amb els anys els seus llibres\nem serien mestratge\nde l'humor més clar i fi.\nI com el pas del temps\nens ensenya a ser humils\ndavant la desmemòria\ni la pèrdua d’estímuls.\nPer això avui que encara\npuc recordar quelcom\nvull escriure aquests versos\ncom un càlid record\na un carrer, a un home,\na unes belles culleres,\na la gran transhumància\ni també als bons costums.\nAls dos germans Saderra,\ni també als Fontfreda,\na en Santi Soler\ni a tot el seu món.\n©Joan Fort i Olivella\nAtlixco, 21 de juny de 2011\nPublicat per Joan B. Fort Olivella a 13:22 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 2011, Ahlzéimer, Amics de les Lletres Garrotxines, humor, Joan Mercader i Sunyer, Josep Mª· Fontfreda, Josep Saderra i Puigferrer, Manuel Saderra i Puigferrer, poemes, poetes, Santi Soler i Simon, Tortellà\nSense voler avui he tingut un regal d'aniversari que m'ha fet molta il·lusió. Llegint ELS APUNTS de l'Arxiu Històric de Girona, en el qual vaig tenir la sort de treballar, hi he trobat l'enllaç a l'Exposició virtual Els Ninots de l’Escrivà http://cultura.gencat.cat/arxius/ahg/ninotsescriva penjada amb motiu del Dia Internacional dels Arxius. Jo vaig tenir llavors la sort de trobar-ne uns quants, i la gràcia que em produiren i em produeixen ara en veure'ls a la pantalla de l'ordinador és indescriptible, i per això us convido a fer-hi una passejada.\nAmb un pròleg d'en Josep Matas, arxiver i ex director de l'arxiu, i de l'Elisa Varela, professora de Paleografia de la UdG, els trobareu classificats per Bestiari, Personatges, Carnestotles, Ai Carall!, Sants, Sanefes, Castells i Vaixells i Per fer bonic, amb unes notes i Comentaris finals que ens acosten al costat més lúdic i artístic d'uns escrivans que per altra part tenien prou feina!\nPer acabar només us vull comentar que demà el poeta Cohutec Vargas Genis farà aquí a la Casa de la Cultura d'Atlixco la presentació del meu llibret de poemes A la cala de mi corazón.\nJoan Fort i Olivella\nAtlixco, 16 de juny de 2011\nPublicat per Joan B. Fort Olivella a 11:10 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 2011, art, Arxiu Històric de Girona, arxius, Atlixco, bestiari, dibuix, escrivans, exposicions virtuals, Joan Fort i Olivella, ninots, notícies, poemari, poetes, presentacions\nAquesta setmana que acabem de deixar enrere ha estat plena d’emocions. Va sortir de la impremta el meu primer llibret de poemes, titulat com veieu A la cala de mi corazón, en el qual he recollit 13 poemes en versió catalana i castellana, la major part dedicats al mar i a la persona que em va fer arribar a aquesta població, el nom de la qual en nàhuatl vol dir “aigua en la superfície”, per l’abundància d’aigua procedent del volcà Popocatépetl. Cada poema va acompanyat d’alguna foto en blanc i negre de llocs molt llunyans entre sí, però que d’alguna manera estan relacionats amb el text.\nDesprés de tres anys de pràcticament desert cultural, el nou director de cultura d’Atlixco Ricardo Pérez Quitt, dramaturg, docent i investigador, que entre el seu extens currículum hi ha haver estat un any i mig a la reconeguda Sala Becket de Barcelona, ha tingut l’encert organitzar una trobada entorn de l’aigua, que hi ha reunit una cinquantena de poetes de tot el país.\nAllotjats al que fou colònia tèxtil de Metepec i ara centre vacacional, es va inaugurar el dijous 26 a l’extrem d’aquest, sobre el riu que a començaments del segle passat va fer funcionar aquesta i les demés fàbriques d’Atlixco, front al cerro Tlapaltepec o “turó de les pintures”, on es trobaren en una cova pintures rupestres de fa uns 2400 anys, i al costat de l’helioport i uns grans arbres, per començar a agafar volada i inspiració. Va parlar entre altres la presidenta de l’Associació d’escriptors llatinoamericans Cristina de la Concha.\nD’aquest lloc amb gran encant vam anar uns caminant i els altres en cotxe fins al petit estany envoltat de grans eucaliptus on hi havia alguns pescadors de truites. Allà ens van donar dues hores per fer un poema sobre l’aigua que serà recollit posteriorment en un llibre i d’aquí a un any recitat per l’actriu Ofelia Medina. El meu el vaig titular Pedro truchas, traduint una expressió catalana que m’és molt familiar.\nRegistrats per ordre de lliurament, ens van portar en un microbús fins a l’agüegüete de San Baltasar Atlimeyaya, que diuen que té 1200 anys i encara es conserva amb plena salut. A la seva ombra van anar llegint alguns dels poemes, fins que ens van cridar a dinar en unes taules que havien parat una mica més amunt, i amb el cap, el cor i l’estómac plens de bones sensacions vam anar a descansar o banyar-nos una estrona.\nJust quan començàvem a iniciar el darrer acte del dia va caure un ruixat, que la lona que havien posat sobre el pati del recentment estrenat Restaurant Fragaria no va parar del tot, fent la lectura de poemes de la desena de poetes d’Atlixco presents tingués més emoció. El propi Ricardo Pérez Quitt va fer riure tot el personal amb els seus poemes dedicats a la seva mestra Cristina i a un gat que li van robar. Aquí aprofito per dir que des de finals de l’any passat comença a treballar un Taller de Poesia, dirigit per Cohutec Vargas Genis, que a rel d’aquesta trobada ha pres més cos i al qual aquest mes també m’he integrat.\nEl matí del divendres ens van distribuir per 5 taules on teníem 10 minuts per llegir algun s poemes: una a la presó, una al quarter militar, una al mercat, una en una escola, i una a l’asil d’ancians. A mi em va tocar en aquesta darrera, i va ser molt emocionant, perquè els versos molt profunds i sentits de la mestra i poetessa d’Agua Azul (Veracruz) Mariángel Gasca van tocar el cor d’un dels vellets, que es va aixecar i explicar que havia estat poeta, però que ja no es recordava de cap del seus versos.\nVam dinar al jardí Los Solares, des del que es veu el cerro de San Miguel, on al vespre la gran actriu Susana Alexánder va recitar amb molta pulcritud, gràcia i senzillesa alhora alguns dels poemes que abans li havien enviat amb el lema genèric de Atlixco: La palabra escrita en el agua, deixant un boníssim regust de boca.\nEls que van voler encara van poder gaudir del sopar que ens van oferir a la plaça de la Dansa del cerro de Sant Miguel, on al setembre es fa l’Atlixcáyotl i des del la qual es veu una bonica panoràmica de la ciutat.\nEl dissabte els poetes van esmorzar en un altre restaurant amb un nom mitològic El Quinto Sol i recitar els seus poemes a l’auditori de la Casa de la Cultura. Agrupats per zones, vam poder sentir des de les veus més veteranes dels poetes de Chiapas José Antonio Flores, o de Jorge Quintanar i Javier Duhart del D. F. però ara resident a Atlixco, fins a les mes joves de Puebla com Gina Lizeth i Abigail Rodríguez Contreras, o Claudia Morales Magañas, de Coatzacoalcos , o algunes també relativament joves però ja molt consolidades com les de Alejandro Campos, i les de dones com Mª Elena Solarzábal (Chichuaua).\nL’acte es va cloure amb l’actuació del ballet hawuaià d’Atlixco, i no em va permetre gaudir de la final de Wembley. Però un dels treballadors de la mateixa Casa de la Cultura que portava posada un a samarreta del Barça al sortir m’ho va explicar, i ho vam celebrar mentre un mariachi amenitzava el dinar que es va fer als jardins del costat. Tothom va marxar molt content.\nEn aquesta trobada ha quedat palesa la diversitat i riquesa de la poesia mexicana actual, plena de sensualitat i sensibilitat.\nAtlixco, 31 de maig de 2011\nPublicat per Joan B. Fort Olivella a 11:36 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 2011, aigua, amor, arbres monumentals, Atlixco, Joan Fort i Olivella, mar, Mèxic, poemari, poesia, poetes, poetesses, Puebla estat de, Taller Semillas de Noviembre


AGULLENT CONVOCA LA PRIMERA EDICIÓ DEL CONCURS DE FOTOGRAFIA INSTAGRAM\nEntraràn a concurs totes les fotografies amb l’etiqueta #festesAgullent2016, les fotos hauran d’estar festes entre el divendres 1 d’abril a les 22h i el dimarts 5 d’abril a les 23.59h.Cada persona podrà fer tantes fotografies com desitge. Seràn originals i fetes bé amb dispositiu mòbil o procedir amb altre dispositiu.\nCoincidint amb el primer cap de setmana després de Setmana Santa, i per tant amb la commemoració al calendari santoral de la festa en Sant Vicent Ferrer, Agullent celebra les seues festes de Moros i Cristians. Una festa en record de les lluites i guerres entre els regnes cristians i musulmans, i un simbolisme que el podem veure als actes de les Dianes, l’Entrada, els Alardos i les Ambaixades, on s’escenifica la lluita verbal pel castell, que tanca la festa.\nLes festes de Moros i Cristians d’Agullent ens posen cada any davant l’espill de la història, recordant-nos els nostres orígens com a poble i els nostres trets identitaris amb actes de vestits coloristes, plens de música i soroll de pólvora. i, enguany, la regidoria de turisme ha convocat la primera edició del concurs de fotografia Instagram. L’objectiu del concurs és fer difusiò dels valors de les festes de Moros i Crisatians, per això les fotos hauran d’estar relacionades amb la festa i tot allò que l’envolta.\nPel que fa als premis, se’n atorgaràn 3:millor retrat/fotografia de detall, millor fotografia de l’entrada i millor fotografia d’ambient fester. Els premis per a cada secció és un dinar per a dos persones al molì Fariner d’Agullent i un lot de productes tradicionals de la localitat. Els premis, que ténen cadascun un valor de 100 euros no podràn ser canviats en diners.\nLa data de resolució del concurs serà el 14 d’abril.\nPublicado en Comarcal 23 / 03 / 2016


La Fiscalia demana un any i vuit mesos d’inhabilitació per Roger Torrent\nL’exalcalde de Sarrià i expresident del Parlament, Roger Torrent, s’enfronta a una possible inhabilitació de 20 mesos i una multa de 30.000 euros, demanat per la Fiscalia. L’acusació s’estén a Josep Costa i Eusebi Campdepadrós, i de manera més lleu per Adriana Delgado, els altres membres de la mesa.\nLa Fiscalia demana que s’obri un judici als quatre integrants independentistes de l’antiga mesa del Parlament, per permetre debats sobre autodeterminació i monarquia a la cambra. També sol·liciten que se’ls jutgi per un suposat delicte de desobediència greu al Tribunal Constitucional, que havia vetat aquests debats.\nL’actual conseller d’Empresa i Treball de la Generalitat de Catalunya, Roger Torrent, reitera la seva posició respecte l’acusació, indicant que debatre sobre la monarquia i l’autodeterminació no és cap delicte, i que el Parlament és la cambra de la paraula.\nEls quatre acusats han presentat recurs a la petició de la Fiscalia, i creuen que la demanda és un atac a drets fonamentals com són la llibertat d’expressió, de reunió i d’ideologia. Es preveu que el recurs es resoldrà durant els pròxims dies i es sabrà si Roger Torrent i els antics membres de la mesa del Parlament van a judici.


Sanitat ha donat llum verda a l'entrada a la fase 2 de les Terres de l'Ebre - Imagina Ràdio\nSanitat ha donat llum verda a l’entrada a la fase 2 de les Terres de l’Ebre\nBarcelona i àrea metropolitana passen a fase 1 i Terres de l’Ebre, Camp de Tarragona, Alt Pirineu i Aran, a la 2\nLa fase 2 elimina les franges horaris de sortida, excepte per als col·lectius vulnerables on s’inclouen les persones grans. Les reunions –a l’exterior i dins de domicilis- s’amplien a fins a 15 persones. També es permeten fer casaments amb un màxim de 100 persones a l’aire lliure i 50 a l’interior. Els enterraments podran ser de fins a 25 persones. L’aforament de restaurant se situa en el 40% i els cinemes i teatres poden obrir amb un terç de l’aforament. Es permetran espectacles de fins a 400 persones en recintes oberts i de fins a 50 en recintes tancats, sempre mantenint les distàncies i mesures d’higiene. També es permet visitar monuments i sales d’exposicions, però les discoteques i pubs encara no podran obrir.\nArticle anteriorSalut demana que es puguin visitar familiars a les residències en la fase 2\nArticle següentL’Ajuntament d’Alcanar proveirà de mascaretes a tots els habitants del municipi\nFinaltzats els treballs d’inventari del fons documental de l’escriptor Sebastià Juan Arbó\nRevés al Castor: “La fiscal ha mantingut la causa oberta quan molts la donaven per morta”


Bar Les ermitanes a l'Ermita Mare de Déu de la Riera (Les Borges del Camp) - Cervesa Ninkasi\nInici / Blog / Bar Les ermitanes a l’Ermita Mare de Déu de la Riera (Les Borges del Camp)\nNinkasi és una cooperativa formada per dones que elaborem cervesa artesana des del 1995.\nCaracteritzada per oferir cervesa ecològica, vegana, sense gluten; i feta d'ordi català.\nEl nou nom de la Cervesa Pale Ale és Tate,\nsi vols saber per què no dubtis en entrar al nostre Blog!\nArtesana, Ecològica i Sense Gluten\nLes nostres cerveses estan pensades perquè totes les puguem gaudir,\nel nostre objectiu és oferir-vos cervesa de qualitat.\nLes nostres cerveses s'ofereixen en caixes de 6 o bé de 12 ampolles,\nel mínim de compra és una caixa de 6.\nA través de les nostres publicacions podràs conèixer la cooperativa, les persones que en formen part, la nostra feina, els nostres productes, novetats...


Incident de Petrich - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nIncident de Petrich\nL'incident de Petrich és un conflicte greco-bulgar que es va desenvolupar a la frontera dels dos països l'octubre de 1925.\nEl 19 d'octubre de 1925, un sentinell búlgar, en servei a la frontera, va abatre un soldat grec que intentava agafar el seu gos. La reacció del govern grec va ésser immediata; el dictador general Theódoros Pàngalos va enviar l'exèrcit grec a ocupar la ciutat fronterera de Petritch a Bulgària per reclamar indemnitzacions. Per arreglar aquest conflicte, Bulgària va apel·lar a la Societat de Nacions, i no oposà llavors més que una resistència simbòlica.\nLa SDN va condemnar força ràpidament la invasió grega, reclamant la retirada immediata de les seves tropes del territori búlgar així com el pagament d'una compensació monetària a Bulgària. Grècia va cedir i pagà una multa de 45 000£. Però, fins que Grècia s'avingué a les demandes de la SDN, més de 50 de Búlgars van morir en aquest conflicte.\nPoc temps després, Grècia es va queixar a la SDN, de la desigualtat de tractament que va rebre respecte al d'Itàlia en l'incident de Corfú el 1923, quan les forces armades italianes havien ocupat l'illa grega de Corfú després de l'homicidi del general italià Enrico Tellini que vigilava la frontera grega des d'Albània.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Incident_de_Petrich&oldid=22018102»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 26 set 2019 a les 16:11.


Kempeleen Moottorimaja Kempele Finlàndia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 5 allotjaments a Kempele.\nSohjanantie 3, Kempele, Kempele, Finlàndia, 90440 - Veure al mapa\nMés informació sobre Kempeleen Moottorimaja\nAl visitar Kempele, vosté es sentirà com a casa a Kempeleen Moottorimaja, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Kempeleen Moottorimaja és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha magatzem d'equipatge, habitació familiar, premsa.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, escriptori, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, cuina americana per satisfer els clients més exigents. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen sauna, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Kempeleen Moottorimaja és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Kempele.\nIf you expect to arrive outside the check-in hours, please contact the property via phone in order to arrange key collection. It is not possible to check-in without confirmation from the property.


CTESC | Dictamen 06/2021\nInici > Documents > Dictàmens > 2021 > Dictamen 06/2021\nsobre el Pla director d’infraestructures de l’àmbit del Sistema Integrat de Mobilitat Metropolitana de Barcelona per al període 2021-2030\nNorma aprovada: Resolució per la qual s’aprova el Pla director d’infraestructures de transport públic col·lectiu de l’àmbit del Sistema Integrat de Mobilitat Metropolitana de Barcelona (SIMMB) per al període 2021-2030.\nEl Govern no ha acceptat cap de les tres observacions proposades pel CTESC. Les observacions feien referència a incorporar el Pla de Rodalies de Catalunya 2020-2030 dins el context legal del PDI, revisar a l’alça el creixement de la xarxa tramviària i dotar de més recursos a la nova xarxa ciclable.\nEl CTESC valora positivament l’impuls a la xarxa de transport públic que inclou el Pla director d’infraestructures (PDI) com a eix de vertebració del territori i d’estructuració d’un model de mobilitat més avançat, segur i sostenible i proposa incorporar el Pla de rodalies de Catalunya 2020-2030 dins el context legal del nou PDI.\nEl CTESC comparteix l’objectiu del PDI de captació de desplaçaments provinents del vehicle privat que incrementi l’ús del transport col·lectiu a partir de la millora d’oferta de serveis. Destaca els perllongaments de la xarxa de tramvia establerts, però considera que els objectius de creixement d’aquesta xarxa són poc ambiciosos i caldria revisar-los a l’alça. També destaca l’oportunitat de desenvolupar carrils bus, especialment a les entrades i sortides de Barcelona.\nEl CTESC considera que la partida del Programa de transport públic per carretera hauria de ser coherent amb l’expectativa de creixement de la mobilitat ciclista al conjunt de l’àmbit del SIMMB i s’hauria de dotar de més recursos a la nova xarxa pedalable.\nEl CTESC constata que el PDI recull mesures aprovades en anteriors plans i que encara estan pendents d’execució. El CTESC encoratja les institucions responsables a augmentar el ritme inversor per acomplir amb el desplegament efectiu de la nova planificació i recorda la necessitat de desenvolupar de manera efectiva la Llei 21/2015, del 29 de juliol, del finançament del sistema de transport públic de Catalunya, com a base econòmica per garantir les inversions programades al present PDI. També considera que s’haurien de conèixer els estudis d’avaluació que s’han utilitzat per obtenir les rendibilitats de les actuacions incloses al PDI.\nEl CTESC recomana reforçar les mesures que es proposen en l’estudi ambiental estratègic per minimitzar l’impacte ambiental de les actuacions del Pla director d’infraestructures.\nDarrera actualització: 18/01/2022


Només la camisa | Mails per a Hipàtia\nPublicat el 15 d'agost de 2020 per vicent\nAvui és el 15 d’agost del 2020. Dia de la marededéu. El més estrany de tots els que he viscut. Perquè enguany no hi haurà ni alfàbegues ni coets a Bétera. La pandèmia ha trencat també el cicle anual que més espere. Enguany no em podré refer a mi mateix a la una, allà a la placeta del sol, entre confeti i campanes, al costat dels amics. Simplement no hi ha res.\nEscric assegut a la vora de la finestra i no hi ha res allà on un altre any hi hauria soroll, gent pujant cap a l’hort, músiques i aquella excitació popular que et diu que ha arribat el dia. De tant en tant passa un cotxe i prou. Per no tenir no tinc ni tan sols la meua major per a despertar-me a crits dient que ja sent la dolçaina i com és que jo encara sóc al llit… Ha de passar un confinament per un cas de covid a la feina, allà a sa casa de Barcelona.\nA les vuit, però, han començat a sonar les campanes. Potser és l’única cosa que es pot fer. Ha estat un toc a mà potent, com si volguera despertar-nos d’aquesta boira que segur que a aquesta hora entristeix mig poble com m’entristeix també a mi. Les campanes sonaven com si intentaren matar la decepció i les he gravat amb el mòbil. He pensat que potser és un senyal de persistència, d’eixa persistència en la identitat de la festa sobre la qual tant he escrit al llarg dels anys i a la qual tanta importància done.\nNo és l’únic gest. Al poble han aparegut banderes i pancartes en molts balcons. ‘Bétera, poble coeter’ diuen les unes. ‘Estime Bétera’ les altres. I han posat unes grans fotografies històriques de la festa en alguns indrets especialment sensibles avui. Una de molt gran ocupa bona part de la façana de l’església i ahir em vaig fer una foto davant seu, amb el pare. Pels records.\nPerò res m’és prou avui, quinze d’agost, a aquesta hora. També perquè les prèvies no han existit. La de Bétera és una festa que tota allarguem dies, gràcies als prolegòmens. Però enguany no he anat tampoc a recuperar el casc, les botes i la roba per tirar coets, guardada cada any perquè només la gaste cada 365 dies. Ni ens hem preocupat de comprar-ne. Albert encara insistia en que compràrem algun caixó per si de cas n’hi havia l’oportunitat, que no sé sap mai. Però no li hem fet cas. No ens hem acostat a ca Rausell, que està tancada, a veure què té. Ni hi ha hagut el ritual esborronador de les cases omplint-se de gàbies la vespra i tapant de manera solidària les façanes. No hem pogut tampoc assomar-nos a l’hort a parlar amb Ramonet i veure com creixen les alfàbegues…\nAra, però, em faré un cafè i em vestiré. I em posaré la camisa de majoral del 1992 i eixiré al carrer. No puc fer cap altra cosa enguany. Només portar aquesta camisa que ens marca i ens distingeix, que ens fa únics i diferents com a poble. Aquestes flors que tant m’estime. I enyoraré l’olor de l’alfàbega. I esperaré que passen 365 dies i que tot això d’avui quede com un malson. Per favor…\n5 pensaments a “Només la camisa”\nXavier el 18 d'agost de 2020 a les 18:43 ha dit:\nJo el 5 d’agost també em vaig posar la camisa i els pantalons blancs perquè era la Festa Major de les Neus a Vilanova i la Geltrú, encara que al carrer no ballessin ni el Drac ni els Gegants i els meus Bordegssos substituissin les seves torres per un emotiu toc de castells de gralles en una plaça de la Vila deserta. I a la taula de dinar, amb la família com sempre, vàrem posar alfàbregues que també és l’herba i l’olor de la festa vilanovina, encara que no les fem tan espectacuars com a Bètera…\nM’he emocionat llegint-te, estimat germà. I recordant aquella vinguda a les festes del teu poble en els primers anys d’aquest segle. La Marededéu, Sant Roc… i Sant Gos !\nNúria Coe el 15 d'agost de 2020 a les 20:37 ha dit:\nBenvolgut Vicent, aïllat com estàs avui, t’acompanyem molts en la tristesa i la recança, i espero que també en la fe i l’optimisme que això només és una anomalia, d’aquelles que, quan tornem a recuperar el que hem perdut momentàniament, ens ajuden a apreciar i estimar molt més allò que durant anys hem donat per descomptat.\nUna abraçada ben forta, des de Seattle.\nRoser el 15 d'agost de 2020 a les 19:59 ha dit:\nAvui, 15 d’agost, la tristesa es a totes les viles. I dia tan especial, ple de sons, balls i somriures. Sento la teva tristesa, sento la tristesa com és va veient dins els nostres cors\nGuai la camisa! Passa-ho bé!\nFrancesc Cabiró el 15 d'agost de 2020 a les 17:57 ha dit:\nTot i no haver-n’hi hagut, l’esperit d’aquesta festa vostra traspua igualment en cadascun dels mots d’aquest escrit.\nrginer el 15 d'agost de 2020 a les 9:10 ha dit:\nEs un malson. …. encara que real. Però l’any vinent posa’t la camisa i gaudeix de la festa amb la gent del teu poble. Segur que hi tornarà.


Parafernalies: L’odissea del però. Història d’una jove investigadora\nCrec que estic a punt de començar a redactar un text sense sentit per ningú. Sense sentit pels amants de la literatura perquè pecaré de tecnicista i parlaré d’un món que pot ser aliè al ciutadà corrent, però també sense sentit pels acadèmics ―els meus futurs col·legues (o ja som col·legues?) els historiadors de l’art― per pecar de massa literari. Als que gaudeixen amb la lectura pel simple fet de ser lectura els avorriré amb les meues preocupacions de jove doctoranda que tracta de trobar-li un sentit a allò a què dedica hores i hores cadascun dels seus dies. I als que llegeixen per la gratificació ―o l’obligació― d’absorbir coneixement i que eixe coneixement es transforme en publicacions i més publicacions que afegir al currículum també els avorriré perquè aquest text no els permetrà aprendre res i, conseqüentment, tampoc extrauran res interessant que poder bolcar en un futur article sobre vés a saber què detall del pòrtic d’una església ubicada en algun poble amagat allà on Crist va perdre l’espardenya. Efectivament, després d’aquest primer paràgraf puc corroborar la frase amb que m’he arrancat a escriure: aquest text no té sentit per ningú, excepte per mi. Espere que almenys a mi em permeta aclarir el batibull que tinc al cap ara mateix i trobar-li un sentit clar a allò a què dedique el meu temps, i mira que me l’estime jo, el temps!\nL’argument de la història es resumeix bàsicament en que una jove investigadora (servidora) que està iniciant la seua tesi doctoral, es sent atabalada per la paraula però. Té idees, moltes idees, però sempre que tracta d’elaborar alguna d’eixes idees en profunditat apareix la maleïda conjunció. Però. Sempre hi ha un però. La jove doctoranda llegeix i llegeix com si no hi haguera demà, tractant de desencapotar la seua ment i de convèncer-se de la utilitat i del sentit d’allò que fa. Tanmateix, tot és en va. Els peròs persisteixen amb cabuderia.\n[La història continua tractant de dilucidar tots eixos peròs, però, com he dit, això no interessa a ningú, pel que us estalviaré l'avoriment i copiaré sols l'últim paràgraf, el reventón final]\nEn fi, moltes incògnites. Com es pot comprovar, no tinc res massa clar, però a partir de demà m’he de posar a redactar una memòria en la qual semble que ho tinc tot claríssim i que estic convençudíssima. I sabeu quina és la finalitat de dita memòria? Aconseguir una beca que em done de menjar mentre continue fent-me preguntes durant els pròxims tres anys. I tot per a què? Probablement per a què passen eixos tres anys, acabe la tesi ―no sé molt bé cóm― i em trobe amb una mà davant i una altra darrere preguntant-me (sempre fent-me preguntes, caguen l’ou) què collons he fet amb la meua vida en els últims anys.\nUnknown 20 d’abril de 2017, a les 14:10\nClara, trobaràs el sentit del però búscantlo, segurrr, besitos


L’IMPSÒL estudiarà la possibilitat de posar els pisos vacants del c/ Lepant en règim de lloguer - Ajuntament de Rubí\nL’IMPSÒL estudiarà la possibilitat de posar els pisos vacants del c/ Lepant en règim de lloguer\nL’IMPSÒL estudiarà la possibilitat de posar els pisos vacants del c/ Lepant en règim de lloguer Manuel Velasco ha arrencat aquest compromís a Amadeu Iglesias, gerent de l’Institut Metropolità de Promoció del Sòl, amb qui s’ha reunit recentment. https://www.rubi.cat/ca/ajuntament/comunicacio/sala-de-premsa/notes/l2019impsol-estudiara-la-possibilitat-de-posar-els https://www.rubi.cat/@@site-logo/ajuntament-de-rubi.svg\nManuel Velasco ha arrencat aquest compromís a Amadeu Iglesias, gerent de l’Institut Metropolità de Promoció del Sòl, amb qui s’ha reunit recentment.\nEl regidor de Planificació, Ecologia Urbana i Seguretat, Manuel Velasco, s’ha reunit amb el gerent de l’IMPSÒL, Amadeu Iglesias, per trobar una sortida als 31 pisos que encara queden per adjudicar de la promoció del c/ Lepant. Durant la reunió, Iglesias s’ha compromès a estudiar la possibilitat de posar-los en règim de lloguer amb o sense opció de compra.\nPer a Velasco, aquesta seria una molt bona notícia. “La crisi fa que, en aquests moments, moltes famílies tinguin dificultats per adquirir un habitatge perquè no poden accedir a crèdits que els permetin comprar-los. Si l'IMPSÒL accedeix a la nostra petició, aquests pisos tindran uns preus més baixos que els que hi ha en aquests moments al mercat. Això permetrà que famílies que puguin estar interessades tinguin una nova opció'.\nVelasco també ha ofert a Iglesias la possibilitat que Promocions Urbanes SA (PROURSA) pugui actuar com a intermediari, en cas que l’IMPSÒL decideixi posar aquests pisos vacants en règim de lloguer, donada la seva àmplia experiència en la gestió d’habitatges públics.


Tot el suport a la vaga del professorat, tots i totes contra la precarietat!\nEn les següents línies compartim el comunicat de les agrupacions Pa i Roses i Contracorrent en suport a la vaga del professorat associat contra la precarietat, que tindrà lloc el proper dia 24 de Maig.\nMartes 22 de mayo de 2018 | 11:15\nDes de les agrupacions Contracorrent i Pan y Rosas volem expressar tot el nostre suport a la vaga del personal docent que tindrà lloc el dia 24 de Maig.\nFa ja un mes que el moviment estudiantil de Barcelona es va manifestar als carrers en contra de la elitització de la Universitat, en contra de la violència masclista dins i fora de les aules i en rebuig a la universitat-empresa, que expulsa als estudiants de classe treballadora de les aules per no poder-se pagar aquest dret fonamental, alhora que precaritza amb salaris de misèria als nostres professors i professores.\nCom a part del procés neoliberal que s’ha dut a terme durant l’última dècada, hem vist com s’acomiadaven i precaritzaven milers de professors. La universitat pública d’avui es caracteritza per les condicions laborals precàries, amb professors associats amb salaris entre 200 i 500 euros, fent la mateixa feina que el professorat titular.\nLa major part de la càrrega docent la suporten professors associats, una figura que inicialment va ser pensada per fer classes o conferències puntuals i dutes a terme per experts en determinades matèries. Però la realitat és molt diferent, aquestes places són pràcticament l’única via d’entrada a la universitat, un fet que condemna al professorat a la precarietat i a la pluriocupació.\nSolament tombant les contrareformes imposades en les últimes dècades (LOU, 3+2, Pla Bolonya, LOMQE...) podrem conquistar una universitat pública realment gratuïta, que no estigui al servei dels beneficis de la banca i les grans empreses, sinó de la classe treballadora i els sectors populars.\nLa precarietat que podem veure a la universitat pública és solament un advertiment del que ens trobarem quan ens incorporem al mercat laboral. Com a joves estudiants, moltes vegades amb ocupacions precàries hem de ser part d’aquests processos d’organització i lluita. Per això defensem la vaga del 24 de Maig i fem una crida al conjunt dels i les estudiants a participar activament en aquesta.\nPerò també als corrents polítics d’esquerra, a les assemblees de facultats i als sindicats d’estudiants amb presència en les facultats com és el SEPC, perquè convoquin una gran jornada de vaga en contra de la precarietat, exigint a les principals centrals sindicals com a CCOO i UGT trencar amb la passivitat i prendre en les seves mans les demandes del professorat precari.\nPerquè és necessari convocar una vaga general d’educació que una les demandes del personal docent i no docent amb les demandes dels i les estudiants. Aquesta és l’única eina capaç d’enfrontar tots els atacs que està sofrint l’educació pública en tots els nivells.\nSolament construint la unitat entre la joventut i la classe treballadora, començant pels sectors en lluita dins de la nostra universitat, serà possible avançar en la lluita per una educació gratuïta, laica, democràtica i sense precarietat.\nPer tots aquests motius, aquest dijous 24 de Maig, des de Contracorrent i Pan y Rosas, acompanyarem al professorat a lluitar en contra de la precarietat, perquè es millorin les condicions laborals de tot el personal associat i perquè la UB reconegui i acabi amb la contractació fraudulenta del professorat temporal, però també per exigir la llibertat sense càrrecs pels i les encausades per lluitar, per lluitar contra la universitat masclista i patriarcal i per totes les demandes històriques de la joventut i el moviment estudiantil que encara queden pendents.\nEn Català / Huelga de profesores / Unidad obrero estudiantil / Solidaridad Estudiantil / Movilización estudiantil / Movimiento estudiantil / Juventud\n2Encuentro de Juventud Contracorriente: tomar las calles, revolucionarlo todo\n3Los Mossos cargan en una protesta estudiantil contra un acto de la derecha españolista en la UAB\nCuatro lecciones de la huelga de Cádiz para la juventud y el movimiento estudiantil


El vídeo per esdeveniments és una de les nostres especialitats. En aquest cas es tracta d’un esdeveniment per a que tothom pugui conèixer i provar la nova gamma de vehicles Jaguar.\nDes de l’agència de publicitat Spark44 Madrid ens van encomanar donar cobertura audiovisual a l’esdeveniment. D’aquesta manera, i sota unes directrius prèviament pactades, vàrem elaborar dos vídeos resum. Aquest és la versió curta, pensat per la seva difusió a Instagram. Per això la seva durada és d’un minut i el format quadrat (4:3). Es va optar per una música minimalista, quasi hipnòtica i per finalitzar el vídeo d’una forma àlgida i positiva vàrem demanar a alguns participants que ens definissin el dia en una sola paraula.


Una parella de gegants amb història | La Teiera\n← Seguicis urbans de festa de Barcelona a Reus\nLa pirotècnia fa festa →\nUna parella de gegants amb història\nPublicat el 18 Juny 2013 per spalomar\nUn dels motius de preocupació de la canalla reusenca –àmpliament constatat en les moltes visites que he acompanyat a l’exposició «Ara toca festa»– és la solitud del gegant Carrasclet. Els altres gegants tenen parella, però l’alt i ben plantat lluitador antiborbònic, no.\nAquesta Festa Major, si més no, el gegant Carrasclet gaudirà de companyia. En les seves sortides per Sant Pere li farà costat la geganta Elisabet Cristina. No és una figura qualsevol, perquè, si el nostre gegant representa Joan Barceló i Anguera, guerriller contra les tropes de Felip V després del 1714, la geganta representa Elisabet Cristina, esposa del rei Carles III.\nEls gegants Elisabet i Carrasclet a Wolfenbüttel, el 2012 (Foto: colla del Carrasclet/facebook)\nElisabet Cristina de Brunsvic-Wolfenbüttel (1691-1750), nascuda en aquesta ciutat alemanya, va contraure matrimoni amb l’Arxiduc Carles d’Àustria, el 1708, a l’església de Santa Maria del Mar de Barcelona. Quan Carles abandonà Barcelona per a esdevenir emperador romanogermànic, la va deixar com a representant dels seus interessos a Catalunya, on va residir fins al 1713. Com a reina, Elisabet Cristina va concedir el títol de ciutat a Reus el 1712. A la mort del seu espòs, i davant dels problemes successoris en què caigué Àustria a partir del 1740, Elisabet Cristina desenvolupà una important activitat diplomàtica en favor de la seva filla Maria Teresa.\nA Àustria es trobà amb Pere Joan Barceló (1682-1743), nascut a Capçanes, que després de la caiguda de Barcelona va organitzar una guerrilla per a sublevar la població contra Felip V. Després d’anys de lluita, i un cop signada la pau entre el Borbó i l’emperador Carles, s’exilià a Viena, on fou confirmat en el grau de coronel i continuà lluitant dins l’exèrcit austriacista.\nLa geganta alemanya participarà en el seguici reusenc i no és la primera vegada que visita el nostre país. I és que el juliol del 2008 va venir a Barcelona per a commemorar el 300 aniversari del casament entre Carles d’Àustria i Elisabet Cristina. En aquella ocasió, també va ser acompanyada pel gegant Carrasclet. La colla reusenca va visitar Alemanya l’any 2012.\nDues figures històriques que ens remeten a tres segles enrere. Posats a recordar el passat i el simbolisme de les figures, no sembla gens desencertat proposar que l’Àliga balli solemnement davant la parella, com pertoca a la categoria dels personatges que representen.\nAquesta entrada s'ha publicat en cultura popular i etiquetada amb gegants. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


"Barcelona es poderosa": MEMÒRIA DEL SOMORROSTRO\nSomorrostro és un nom mític a la ciutat que poca gent recorda però que ningú oblida. Amb aquest nom es coneixia un barri de barraques situat entre la Barceloneta i el Poblenou, a la platja, des de la Fàbrica de Gas i l’Hospital d’Infecciosos, avui del Mar, a la riera del Bogatell. Sobre el nom algú va dir que podia provenir d’uns carrabiners bascos instal·lats en aquell indret i que es van donar a aquest indret el mateix nom de la platja propera a Bilbao, però no és molt segur que aquest sigui l’origen. I si incert és la procedència del nom del barri tampoc és clar en quin moment va iniciar la seva història. Sembla que apareix documentat amb aquest nom al darrer quart del segle XIX encara que es molt possible que ja hi hagués una llavor anterior. Explicava Huertas Claveria que havia trobat el nom a un permís d’obres industrial del 1879 i que tres anys després apareixia a un treball demogràfic fet per Gumersindo Colomer en el que, destacava, mancaven dades exactes sobre la població i el número d’habitatges construïts. Com a dada curiosa el mestre afegia una nota del Diario de Barcelona de 1882 en la que s’informava de la detenció d’un home “en el sitio denominado Somorrostro” amb un sac de roba. També recollia una dada de l’alcalde Rius i Taulet qui, l’any 1887, citava el Somorrostro, quan concedia permís a les dones per banyar-se a la platja en aquell indret.\nHem d’imaginar-nos que més enllà de la fàbricade gas Lebon, convertit en una mena d’abocador, junt a la platja, va anar apareixent una mena de muntanyeta artificial que va ser on, al principi, van alinear-se un petit grup de barraques que anirien multiplicant-se amb els anys fins a constituir un barri atapeït. A un dels seus llibres Sempronio escrivia respecte al barri: “el barri havia multiplicat el cens i no va restar un pam de sorra sense la barraca corresponent”. Pel que es refereix a la gent que va viure les xifres són ben significatives: s'ha publicat que al barri del Somorrostro hi havia, el 1905, 63 barraques, al voltant de 1927, ja eren 109 on viuen 421 veïns i el 1954 es documenten 2.406 on viuen unes 15.000 persones. Arribat a aquest punt, les autoritats prohibiren alçar noves construccions. Pel que fa a les barraques on la gent vivia amuntegada (hi ha documentades famílies amb fins a 8 fills) aquestes eren petites amb una estança d’uns tres per quatre metres i eren construïdes de fusta i obra amb qualsevol material adient que es pogués trobar als voltants de l’emplaçament. La coberta de les més senzilles era de cartró i plàstic, i a les de millor qualitat, de cuir, i en els darrers temps, d’uralita. No hi havia aigua corrent ni llum ni cap mena de serveis. Només hi havia unes poques fonts que proporcionaven l’aigua pel consum diari i l’ajut mutu entre els veïns i el treball voluntari de gent sensibilitzada amb els problemes de la vida al barri, principalment religiosos, van alleugerir les dificultats que presentaven viure a uns carrerons estrets, amb cases precàries i sense paviment. Les condicions de vida força eren molt difícils en aquells carrers permanentment bruts on entre els habitatges cases i en direcció a la platja baixaven les aigües residuals de les fabriques veïnes que provocaven nombroses epidèmies i contagis i que on els dies de pluja tot s'omplia de fang. A part de les ja esmentades mancances higièniques i de serveis, al Somorrostro s’afegia un altre problema i és el dels temporals que arribaren a deixar el barri quasi destruït. De nou Sempronio: "Els dies crus d'hivern, el mar, convertit en botxí, fuetejava les barraques. Els bombers s'havien de mobilitzar, requerint la col·laboració de les ambulàncies sanitàries. L'endemà revenia la calma. Però els periòdics registraven pel cap baix un parell de morts, diversos ferits i un grapat de famílies sense habitatge".\nLes onades d’immigrants en temps des de l’Exposició Internacional del 29, la guerra civil i la postguerra van alimentar aquest barri de la platja i altres indrets de la ciutat. Les barraques constituïen les primers llars del nouvinguts, els altres catalans segons paraules de Paco Candel. Havien de ser residències de caire provisional però la situació va mantenir-se més enllà del que era desitjat. Paral·lel al creixement del barri també van aparèixer d’altres al llarg del mar: la del Bogatell, la Marbella, el Trascementiri, el Pequín o el Camp de la Bota i a altres indrets de la ciutat com ara a Montjuïc, a Can Baró i el Carmel, a l’entrada a la Diagonal i a les zones limítrofes dels actuals districtes de Nous Barris, Sant Andreu i Sant Martí. El fenomen del barraquisme explotava a la ciutat. Les barraques es multiplicaven per acollir la gent que arribava a la ciutat a la recerca d’una vida millor i no podia trobar altre lloc millor per establir-se. Es calcula que van viure unes 100.000 persones als quasi 100 nuclis de barraques aixecats a la ciutat. El 7 % del ciutadans vivia sota la uralita.\nPerò no tot és tristesa al barri de barraques de la platja, allà també hi va néixer una estrella: “el 2 de noviembre de 1913, en una barraca del Somorrostro, nacía Carmen Amaya, mientras la lluvia y el mar se encabritaban por la tormenta” escrivia Francisco Hidalgo, biògraf de la gran ballarina. Al Somorrostro, a més dels pescadors i els obrers, hi havia una comunitat de gairebé 200 gitanos dels quals La Capitana, el seu primer nom artístic, és la millor representat. L’any 1951 l’artista tornava al barri on havia nascut quan era a la ciutat ballant al teatre Barcelona. De nou Sempronio recull el moment en que entra a la que havia estat casa seva: “Carmen va aïllar-se de la colla, s’encaminà al fons i amb els ulls amarats de llàgrimes va posar-se a palpejar les parets, miserables, d’allò que un dia havia estat casa seva” i que amb llàgrimes als ulls comentà que allà havia estat molt feliç.\nEl principi de la fi del Somorrostro no va arribar per la millora de les condicions de vida dels seus veïns sinó pels treballs urbanístics. Els interessos de la ciutat van acabar amb les barraques. Al Somorrostro, primer va ser la construcció del Passeig Marítim, entre 1957 i 1964, el que va retallar el barri. I el cop definitiu es va produir dos anys més tard quan un 25 de juny del 1966 va ser triada la platja de Barcelona per dur a terme una sèrie de maniobres militars en el marc de l’anomenada “Primera Semana Naval”. Aquestes maniobres havien ser presidides pel caudillo i es va veure incompatibles amb aquell teló de fons de misèria. Així, de la nit al dia, a corre-cuita, van ser enderrocades les aproximadament 600 barraques que quedaven i els quasi 3.000 veïns que les ocupaven van ser traslladats a la zona del Besòs, mentre es construïa el barri de Sant Roc de Badalona, a la Pau o al més propers barris de barraques del Camp de la Bota i la Perona. El barraquisme estava en vies de desaparició però a Barcelona hi quedarien restes de fusta i uralita fins poc abans de que la ciutat es vestís amb les gales olímpiques.\nD’aquesta ciutat hi ha més records del que un pot imaginar. Algunes de les pintures que havia realitzat Isidre Nonell; un conjunt sorpenent de fotografies com ara les d’en Joan Colom, l’Oriol Maspons, el Català Roca o la Colita entre d’altres i especialment la pel·lícula Los Tarantos que rodà l’any 1962 Francesc Rovira Beleta amb Carmen Amaya en un paper estelar. També hi ha testimonis directes dels que hi van viure que apareixen a alguns documentals històrics com el que va emetre’s l’any 2009 al 30 minuts de TV3 amb el títol de Barraques, la ciutat oblidada (http://www.tv3.cat/videos/1138789). I ara també hi ha un nou record, promogut per la Comissió Ciutadana per a la Memòria dels Barris de Barraques de Barcelona. S'ha posat, oficialment, el nom de Somorrostro, des del passat dimecres 23 de març del 2011, a la petita porció de la platja que s’estén entre l’Hospital del Mar i el port Olímpic. Aviat hi haurà més intervencions, està previst que s’alcin quatre monòlits a altres lloc on hi hagué altres barris de barraques: al tram ara rebatejat, a Montjuïc on hi era Can Valero, a Sant Martí on estava la Perona i al turó de la Rovira. Tot un detall per no oblidar a persones que van patir els primers anys que van viure a la ciutat i meditar sobre els que encara avui pateixen a una ciutat on al costat de les llums també hi ha moltes ombres.\nEtiquetes de comentaris: Carmen Amaya, la Barceloneta, platja, Somorrostro


Nova obertura Jysk Vic\nInicipublireportatgeNova obertura Jysk Vic\n. - de juliol 03, 2019\nJysk, l'especialista danès en decoració, mobles i descans, segueix expandint-se. El passat dissabte 29 de juny va obrir una nova botiga a Vic, concretament a la carretera de Sant Hipòlit, 61 al costat de Caprabo. Amb aquesta nova obertura, ja compta amb 66 botigues a Espanya.\nInspiració escandinava al millor preu\nLa nova botiga mostra tota la col·lecció de més de 3.000 articles de la marca. Les noves obertures de Jysk presenten el nou concepte de botiga que aposta per espais més amplis i agradables per als clients, garantint així una nova i millorada experiència de compra. En els ambients moblats es presenten les tendències actuals per a menjadors, salons, dormitori i jardí. El dia de l'obertura la botiga ofereix grans descomptes, regals i altres sorpreses per als assistents. A més, des de l'1 de juliol fins al 31 d'agost, la campanya de Rebaixes és la protagonista, amb fins a un 60% de descompte en més de la meitat dels productes.\nAssessorament personalitzat i especialitzat\nL'oferta en Jysk VIC se centrarà en els punts forts de la signatura: productes de qualitat i de fusta massissa amb preus realment competitius, estil escandinau i assessorament especialitzat. La formació dels equips de botiga destaca d'entre altres marques. Els equips de botiga de Jysk ofereixen el millor assessorament a l'hora de triar articles, especialment si es tracta d'un sistema de descans. El personal de botiga segueix un sistema d'assessorament de 7 punts orientant al client per escollir el millor resultat personalitzat en somiers, matalassos, coixins i edredons.\nNovetats Jysk Espanya\nLa cadena ja té perfils en Xarxes Socials; Facebook i Instagram. La seva nova estratègia de màrqueting es basa en potenciar el desenvolupament digital de la marca, centrar-se i apropar-se als clients. Un nou Jysk està per arribar i des de la seva seu central a Riba-roja (València) preparen el canvi.\nInformacions sobre Jysk\nJysk és una de les empreses líder a nivell europeu i mundial en la venda de matalassos, edredons, coixins, mobles, complements de decoració i accessoris per a la llar. La primera botiga Jysk va ser inaugurada el 1979 pel fundador i titular de l'empresa Lars Larsen a Aarhus - Dinamarca. El 1984 es va dur a terme l'expansió a Alemanya i l'entrada en el mercat espanyol va tenir lloc el 2009. Comptem amb més de 200 botigues a Suïssa, França, Espanya, Itàlia i Portugal. A Alemanya i Àustria l'empresa opera més de 1.000 establiments especialitzats sota el nom de DÄNISCHEN BETTENLAGER. En total la xarxa de botigues en està present a 21 països i compta amb més de 2.500 establiments especialitzats i botiga online a cada país (www.jysk.es).\njysk noticies publireportatge


Crítica de Neue Ufer de Ignis Fatuu (2011) - Satan Arise\nVeus i guitarra: Alexander\nVeus, flauta, gaita i caramelles: Irene\nVioli, gaita, zanfona, nyckelharpa: Alex\nEl passat mes d'abril Ignis Fatuu llançar el seu segon àlbum de la mà de Trollzorn. Neue Ufer és un disc ple de Folk. Quan llegim etiquetes com Folk Metall o Death Folk Metal, sol aparèixer-la imatge d'un grup més o menys ràpid, amb veus habitualment guturals o trencades, i no sempre és així. La popularitat de bandes death, viking o paguen amb instruments folk sembla que a alguns els arribi fins i tot a molestar, amb comentaris com "una altra banda més de folk", quan altres estils han tingut i tenen més sortida que aquests estils amb influències tradicionals. Però l'anomenat Folk Metall, més que un estil propi és una influència, són moltes les bandes d'estils dispars que introdueixen instruments tradicionals sense que tinguin res més en comú. Dic això perquè Ignis Fatuu no són una banda death, ni dura, ni extrema, res més lluny de la realitat, és un grup que podria dir-se sense estar molt equivocats que estan més cerce del Folk que del Metall, de nou les etiquetes en aquests casos poden desorientes més que ajudar.\nVeus netes, gran riquesa en les melodies, presència de molts instruments tradicionals, ritmes frescos i mitjos temps, aquestes són les principals característiques d'Ignis Fatuu. Un grup que podria estar tocant en un festival de Metall i no desentonaria en un altre de música tradicional. Per a uns seran massa suaus, per als altres massa durs, és complicat moure entre dues aigües, però en aquest cas, ho han aconseguit amb bona nota. Cal remarcar que són alemanys, un país amb gran tradició de bandes folk, en totes les variants, rock, metall, punk i tradicionals.\nEl disc comença sense intro, amb un tema bastant contundent però ple de melodies, Wolfszeit, de la mà d'Irene amb els instruments de vent i també en les veus. Remarcar el preciosa que resulta la calidesa de la seva veu. La segona pista és la més comercial, més ràpida i enganxosa, amb una tornada que t'enganxa des de la primera escolta, tot un tema perfecte per trencar en un directe, Spiel des Lebens. Temes com Scherenschnitte, Wörterschmied o Wahre Schönheit seran del grat dels més metalero, Maskenball, Neue Ufer, Wenn nicht ich, wer dann, Albtraum o Hochmut són més tradicionals. També trobarem temes com Stille wasse amb canvis, en el qual les veus d'Alexander i Irene es compenetren amb un gran resultat, un fet que repeteix al llarg de gairebé tots els temes del disc.\nEl so final podria millorar-se, però no desmereix el resultat de Neue Ufer. Un disc que s'exposa a ser mal interpretat pels més tradicionals per ser massa suau o massa folk, però que per als aficionats al folk i al metall, serà un molt bon disc.


Pere Navarro, president de Barcelona-Catalunya Centre Logístic (BCL)\nPere Navarro, nou president de Barcelona-Catalunya Centre Logístic\nEl delegat especial de l'Estat al Consorci de la Zona Franca de Barcelona (CZFB), Pere Navarro, ha estat nomenat aquest dilluns president de Barcelona-Catalunya Centre Logístic (BCL) durant l'assemblea general de l'associació.\nL'assemblea també ha aprovat el nomenament dels dos nous vicepresidents, que són la presidenta del Port de Barcelona, Mercè Conesa, i el comisionado de Promoció Econòmica, Empresa i Innovació de l'Ajuntament de Barcelona, Lluís Gómez, ha informat en un comunicat.\nEl nou comitè executiu està format per representants de les diferents institucions membres de l'associació (Port de Tarragona, Aeroport de Barcelona, Àrea Metropolitana de Barcelona; Pimec Logística, Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (FGC), Cimalsa, Mercabarna, Transprime i Transcalit) i de les empreses privades (Saba, Mango, Merlin Properties, Schenker Logístics i Talleres y Recambios).\nNavarro ha situat com a principals línies d'actuació l'augment de la competitivitat del sector logístic a curt termini, reforçar la cooperació publicoprivada i les relacions entre institucions.\nCOORDINAR I COOPERAR\n"Barcelona-Catalunya Centre Logístic juga un paper importantíssim en la seva missió d'afavorir la coordinació i la cooperació entre les administracions i les empreses per reforçar la nostra competitivitat i posicionament com a plataforma logística de referència a nivell mundial", ha destacat.\nNavarro també ha anunciat que es preveu desenvolupar un pla d'acció estratègic per al sector apostant per les energies renovables, encaminat a aconseguir la màxima eficiència energètica possible, afavorint criteris de mobilitat sostenible i posant solucions als problemes de l'última milla, derivats de l'impacte que està tenint el comerç electrònic.\nHa manifestat la necessitat d'impulsar un Pla d'Acció Estratègic que ajudi al sector logístic a incorporar solucions innovadores i disruptives, basades en les noves tecnologies com l'internet de les coses i el 'blockchain'.\nEntre les activitats per desenvolupar per part de l'associació, ha indicat el seu interès en potenciar l'International Economic Forum in Logistics i reactivar el Comitè de Promoció Econòmica i Internacionalització.


Plantejaran la solució cooperativa com a opció per a empreses o entitats properes al tancament\nSis cooperatives de la Catalunya Central arrenquen el projecte de l'Ateneu Cooperatiu del territori, que inclou la comarca de l'Anoia. De fet, dues de les entitats impulsores hi tenen presència. Un dels objectius per aquest 2017, constituir una trentena d'empreses d'economia social; l'objectiu global a mig termini, un canvi de paradigma en favor del creixement sostenible.\nDos ajuntaments de la comarca, el Bruc i Calaf, més el Consell Comarcal, acompanyaran a sis cooperatives en l'impuls d'un òrgan que fomentarà l'economia solidària a la Catalunya Central. L'Ateneu Cooperatiu d'aquest territori -un dels deu que sorgeixen a tot Catalunya- tindrà seu a Manresa i conjumina els esforços de sis societats cooperatives: Gedi, l'Arada, Sambucus, Dies d'Agost, Frescoop i Set-C. Dues d'elles, Frescoop i l'Arada, tenen implantació a l'Anoia. La seva tasca a partir d'ara serà conrear l'economia solidària i cooperativa a les comarques de la demarcació. A l'Anoia, ja han contactat amb la recent Cooperativa Integral i amb Àuria per cercar acords de col·laboració. A les sis comarques, la intenció és crear una trentena d'empreses i 50 llocs de treball ja aquest 2017.\nEl nou organisme neix en el marc d'un programa de la Generalitat que s'ha iniciat a deu zones del país. L'Ateneu Cooperatiu de la Catalunya Central farà principalment en aquest primer any una tasca d'assessorament a nivell formatiu i també d'enllaç "entre diferents projectes cooperatius que puguin tenir sinergies" explica Alba Rojas, que donava a conèixer el projecte aquest dilluns, en un acte a la Tossa de Montbui amb Dolors Pujols, de l'Arada, i el batlle calafí Jordi Badia.\nL'Ateneu també s'atansarà a gestories i en centres docents als que facilitarà el material necessari per adequar-se a les necessitats de les cooperatives. Ara bé, una de les potes més importants i que exploraran en la fase de diagnosi que s'obre ara és "empreses que puguin ser susceptibles de reciclar-se en cooperatives". És a dir, projectes empresarials o associatius que passen un moment delicat "i que poden ser assumits pels seus treballadors i cercar una nova via a través del cooperativisme". Una possibilitat important en comarques que han patit una desindustrialització traumàtica com l'Anoia.\nL'alcalde de Calaf, Jordi Badia, va ressaltar l'oportunitat que dóna l'economia solidària en l'escenari actual "en el que les desigualtats són cada cop més acusades. Si es competeix, algú hi surt perdent; cooperant, hi guanya tothom. Les solucions no vindran de dalt. Vivim en un moment de desigualtats extremes, indecents, cal un model vàlid per repensar l'economia".\nEl programa Aracoop\nLa Generalitat, amb la col·laboració dels diferents ens del territori, entitats com Coop57, ha plantejat el programa Aracoop que compta amb un pressupost de 3,3 milions d'euros pel conjunt de Catalunya. La xarxa d'Ateneus Cooperatius, distribuïts arreu del país, donaran servei, atenció i cobertura a persones, empreses, cooperatives i societats laborals interessades en convertir-se en cooperatives o fomentar l'economia social i solidària en el territori. Els Ateneus també presten suport a aquelles empreses o entitats que tinguin capacitat per incentivar la creació d'empreses cooperatives i societats laborals, com ara entitats públiques, assessories, gestories, escoles de negoci, entitats formatives, empreses en transformació, associacions i fundacions.\nLaCIA: una cooperativa per l'autosuficiència a l'Anoia


El Local: 2011/07\n4a Nit de Terror!!!\nCom va l'estiu??gaudint d'unes més que merescudes vacances o a punt fer-ho??\nDes de El Local us proposem una nit de crits, ensurts i riallades a la fresca per tancar la programació d'activitats d'aquest semestre. Serà ja la 3a Nit de Terror a El Local, que cada vegada compta amb més adeptes amb ganes de passar una mica de por i riure com a possessos amb bona companyia, mentre devoren crispetes sense compassió...\nNo hi falteu, la diversió està garantitzada!!!\nLA MALDICIÓN (Takashi Shimizu, 2000, Japó, 70 min.)\nPrimera de les adaptacions de Takashi Shimizu sobre la història de la maledicció (ju-on). Ju-On és la maledicció del que mor presa de la ràbia. Aquesta es concentra i actua en els llocs on va viure la persona. Els que la troben moren i neix una nova maledicció. El petit Toshió no va a classe últimament, per això el seu professor Mr. Kobayashi decideix anar a la seva casa. Toshio es troba completament sol, enmig d'un caos total. Els seus pares no estan i el professor assumeix que han sortit de compres. Però en aquesta casa hi ha més del que es veu a simple vista.\nUn film que exposa diferents històries creuades amb una atmosfera torbadora que et posarà els pels de punta. En 2003 Shimizu va realitzar una nova versió, ja estrenada en cinemes, que és la famosa "La Maledicció (The Grudge)", de la qual després va realitzar un remake americà.\nTUCKER & DALE VS EVIL (Eli Craig, 2010, Canadà, 89 min.)\nDos amics que viuen en una zona muntanyenca d'Estats Units decideixen passar les vacances en una cabanya de Virgínia. Allí coneixen a un grup d'adolescents que els consideren uns idiotes i no volen saber gens d'ells. Un dia, mentre estan pescant, en intentar parlar amb una noia del grup, ocorre un accident. Llavors, els dos amics seran acusats d'assassins pels imaginatius adolescents, que començaran a perseguir-los per salvar a la seva amiga.\nParòdia dels tòpics del cinema de terror que dóna la volta als slashers nord-americans (“La matanza de Texas” o “Viernes 13”) on aquesta vegada els dolents són els damnificats. Lluny de subproductes com “Scary movie” ens trobem davant un film intel.ligent i altament divertit que va sorprende al passat Festival Internacional de Cinema Fantàstic de Sitges, on va rebre diversos premis.\nQuè tal cinèfils??us vau quedar amb ganes de més?? doncs aquest diumenge us esperem per gaudir d'una nova sessió cinematogràfica amb "Corazón salvaje", que tancarà el cicle "Aigua a la sang del desert".\nEl punt i final de la temporada el posarem la nit del 30 de juliol amb una esfereïdora i divertidíssima nit de terror.\nSalut i cinema!!\nCorazón Salvaje (Wild at Heart), 1990, USA; Dir: David Lynch; Actors: Nicolas Cage, Laura Dern, Willem Dafoe, 125min.\nUna mare obsessionada en la seguretat de la seva filla, fa assassinar al seu nòvio, ell en defensa pròpia mata l’atacant acabant condemnat a presó. Un cop surt de la presó, decideixen anar-se’n i fugir de la mare. No obstant això, forces desconegudes faran que l’adversitat els persegueixi allà on vagin.\n"Road movie" del controvertit David Lynch que no deixarà a ningú indeferent. "Corazón salvaje" és amor, violència, odi, sexe, rock... formant un trencaclosques fantàstic per a expressar sentiments i endinsar-nos en un món a mig camí entre la realitat i el subconscient. Va ser premiada amb la Palma d'Or al Festival Internacional de Cinema de Cannes. Comptarem un altre cop amb la participació de Nicolas Cage en un altre gran paper.\nDesprés d'algunes setmanes d'absència tornem amb les sessions cinèfiles dels diumenges, amb "Arizona baby", que obrirà el cicle "Aigua a la sang del desert". Com sempre, a partir de les 19.30h.\nCicle: Aigua a la sang del desert\nAmb aquest títol poètic, que reflecteix el que es veurà a les dues pel·lícules, s’obre el nou cicle de cinema a El Local. L’acció es desenvoluparà al desert nord-americà i allà una fosquedat d’humor i violència ho contaminarà tot, excepte una petita escletxa que obriran els nostres protagonistes per obrir-se camí. L’amor entre les dues parelles protagonistes será l’únic bri de bondat que s’hi respirarà, la mica d’aigua a la sang del desert.\nMalgrat hi ha moltes semblances entre les dues pel·lícules, a "Arizona Baby" l’amor protagonista serà més innocent i afectiu, alhora hi regnarà major tranquil·litat perquè tota violència tindrà el seu punt d’humor. A "Corazón Salvaje" en canvi tindrem una predominància de la violència i l’amor extrems, amb escenes explícites en els dos sentits. L’humor sorgirà de l’absurditat de les situacions més obscures i bizarres que es trobaran al desert.\nArizona Baby (Raising Arizona), 1987, Dir: Joel Coen; Actors: Nicolas Cage, Holly Hunter, John Goodman. 94min\nUn jove aficionat a atracar supermercats es detingut reiteradament i s’acaba enamorant de la fotògrafa de la comissaria. Es casen i llavors arriba el problema, no poden tenir fills. Però trobaran la solució als seus problemes una tarda a la nit quan vegin que un veí del comtat ha tingut 5 fills. El pla, però no serà tan fàcil de dur a terme.


Apartment Taborstrasse.7 Loffingen Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nApartment Taborstrasse.7Apartament-, Dittishausen, Loffingen, Alemanya, 79843 - Veure al mapaNotable7,7Basada en 10 comentarisApartment Taborstrasse.7Veure més fotos"Excellent staff, very helpful. Especially Catherine"AnonymousIsraelVeure més fotosVeure totes les 28 fotos\nConvenientment situat a Loffingen, Apartment Löffingen 29 és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Apartment Löffingen 29 ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix aparcament de cotxes, habitació familiar, ascensor. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com sauna, piscina coberta, massatge, parc infantil. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Loffingen, faci de Apartment Löffingen 29 la vostra llar.\nCal que informeu el Apartment Taborstrasse.7 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interhome t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus.


Mitjançant la moció presentada a tots els membres del plenari, pretenen “conèixer, prevenir i actuar de ple” en una problemàtica molt rellevant a la ciutat, especialment en els últims mesos.\nRecentment, s’ha conegut que Catalunya ha liderat, durant el primer trimestre d’enguany, les denúncies per ocupacions il·legals d’habitatge de tot l’Estat espanyol. La província de Girona ha estat la tercera, només per darrere de Barcelona i Madrid. I pel que fa a Figueres, s’han donat a conèixer 126 casos d’habitats ocupats irregularment. El resultat: noves actes setmana rere setmana per part de la Guàrdia Urbana si bé sense cap resposta global al problema.\nPer aquest motiu, el grup municipal de Junts per Figueres planteja al ple del consistori figuerenc una moció per tal d’obrir un debat profund sobre aquesta qüestió, amb l’objectiu principal de consensuar mesures i accions que facin compatibles l’habitatge i la propietat privada, dos drets fonamentals.\nAixí, l’equip que encapçala Masquef proposa abordar la problemàtica mitjançant un total de set acords:\n- Comprometre’s, en clau consistori, a combatre les ocupacions il·legals a través de la redacció d’un Pla integral d’actuació específic, buscant la col·laboració de tots els departaments municipals.\n- Exercir, com a Ajuntament, les corresponents competències per garantir les condicions adequades de seguretat, salubritat i conservació dels immobles de la ciutat (sobretot aquells que són de grans tenidors)\n- Fomentar la rehabilitació d’habitatges en mal estat, per ser llogats més fàcilment\n- Sancionar els grans tenidors i entitats bancàries propietàries d’habitatges desocupats de forma permanent i injustificada\n- Instar l’Agència de l’Habitatge de Catalunya a promoure l’ampliació del parc públic d’habitatges a preu assequible de Figueres, de forma directa o bé amb l’Ajuntament o el sector privat implicats\n- Instar el Congrés dels Diputats a impulsar els canvis legislatius corresponents, per tal d’agilitzar desallotjaments i d’endurir les penes de les ocupacions delinqüencials


El Consell Comarcal i l'Agència de Desenvolupament del Berguedà presenten el catàleg d'activitats 2020-21 per als centres educatius - Consell Comarcal del Berguedà\nEl Consell Comarcal i l’Agència…\nEl Consell Comarcal del Berguedà i l’Agència de Desenvolupament del Berguedà presenten el catàleg d’activitats als centres per al curs 2020/21. Aquest és el tercer curs que aquesta iniciativa es fa en comú aprofitant així els recursos i eines que ambdues entitats ofereixen als centres educatius.\nL’eina està formada per dos catàlegs: un adreçat als alumnes d’Educació Infantil i Primària i l’altre als alumnes de Secundària i d’Estudis postobligatoris. Aquests catàlegs recullen totes les activitats que les institucions programen a la comarca, amb l’objectiu de facilitar les demandes de la trentena dels centres del Berguedà.\nDes de fa temps, les dues institucions desenvolupen activitats per a l’alumnat dels centres i porten a terme la difusió conjunta, amb el suport del Centre de Recursos Pedagògics del Berguedà.\nCatàleg Primària 2020-21\nCatàleg Secundària 20-21\nAquest curs, per tal d’adaptar-nos a la situació sanitària derivada de la Covid-19 es tindrà en compte la situació en què es trobi el grup-classe en el moment de realitzar l’activitat per modificar-la o adaptar-la, si cal.\nCategoria: Educació 09/09/2020\nAnteriorPrevious post:La suma d’esforços del Consell Comarcal i dels ajuntaments del Berguedà propicia la continuïtat de l’APDPBSegüentNext post:Retornen els horaris habituals del transport públic del Berguedà


Una sana i sanadora relació amb la naturalesa\nDedicar un temps a conviure amb la naturalesa és més que una proposta d'oci per a distreure'ns. També va més enllà del coneixement del territori i la conscienciació ecològica. És una experiència decisiva pel benestar físic i psicològic.\nPer ratificar aquesta intuïció popular de que “cal sortir al camp de tant en tant”, cada vegada en tenim més proves científiques: estudis especialitzats a Corea, al Japó o als Estats Units, i projectes europeus de recerca sobre arbres, boscos i salut humana, o més a prop nostre, les experiències de l’Hospital Trueta apropant amb èxit alguns malalts a la natura.\nFer exercici a l’aire lliure és aconsellable i tonificant, milloren les pulsacions, l'oxigenació, el reg sanguini, però també disminueix l’ansietat i l’stress.\nEls nostres sentits estan més actius i a través de sons, olors, imatges, estimulen la nostra atenció.\nPot ser que avui hàgim perdut la connexió diària als entorns naturals, però el fet és que els nostres sentits es van desenvolupar en aquests paisatges. Tant era el nostre vincle amb la naturalesa, que podríem manifestar algunes molèsties si no el cuidem: l’anomenat síndrome de dèficit de natura.\nAfortunadament, som a temps de restaurar la relació de moltes maneres: us presentem algunes propostes des de les entitats ambientals.\nEls banys de bosc d’Acció Natura\nEls boscos, en especial els boscos madurs, són comunitats vegetals d’alt valor ecològic. La complexitat de relacions i de substàncies emeses entre tots els éssers vius que els habiten, produeix un efecte sobre qui s’hi passeja. Un efecte positiu, àmpliament estudiat amb les recerques del doctor Qing Li, i que fa que la teràpia dels Shinrin yoku sigui aconsellada pel sistema sanitari japonès. Ara l’entitat Acció Natura et prepara passejades pels boscos singulars de Catalunya, començant pel bosc de Selvans, amb la finalitat de gaudir-ne dels seus beneficis físics i emocionals.\nSortir al bosc, al camp, a la muntanya o a la costa amb els sentits i la paciència preparats per veure aus, també és una activitat beneficiosa. Són moltes les entitats ambientals a Catalunya que t’acompanyen a observar aus: Seo Bird Life, Depana, Adenc, Apnae, entre altres.\nLa Natura i els Nens\nTambé en aquest cas intuïtivament sabem que convé portar els nens a la natura. Científicament avui en dia coneixem que l’activitat a l’aire lliure incideix en millora de l'orientació, de l'atenció, de la sociabilitat, i en algunes patologies infantils importants lligades a problemes respiratoris, a obesitat, o al TDAH.\nLa Fundació Roger Torné treballa pel medi ambient i la salut infantil, i organitza estades a la natura per nens que per circumstàncies diverses no puguin gaudir de condicions mediambientals adequades.\nExperiències amb animals de companya: la teràpia assistida amb animals.\nTambé el contacte entre animals i persones té beneficis que són aprofitats en algunes teràpies assistides: milloren la qualitat emocional i la seguretat en pacients deprimits i en malalts crònics; es demostra efectiva en la millora de l'atenció dels nens, en el control d'emocions com la ira i la por. Alhora significa uns moments de diversió i d'afecte, en els que afloren valors com l'empatia, l'acceptació, la socialització…\nA l’Alt Berguedà, la Fundació Projecte Miranda treballa amb les persones i els cavalls. La seva tasca consisteix en l’acompanyament a processos personals, educatius i formatius amb el suport dels cavalls, en interacció amb el medi natural i d'altres recursos com el de les arts escèniques.\nNatura, banys de bosc, bosc terapèutic, ornitologia, ocells, fauna, biodiversitat i espais naturals, salut, boscos, salut i discapacitat