El gremi dels perxers : un exemple de cohesió i d'integració a la Barcelona moderna: segles XVI, XVII i XVIII\nAquesta recerca vol presentar el gremi de Perxers com un element de cohesió social al llarg de l’època moderna. Aquesta tesi presenta la història d’un gremi seder, durant tres segles, amb els canvis temporals però amb unes característiques que s’han mantingut al llarg dels anys. Els Perxers van ser un gremi seder de gran importància a la Barcelona moderna. Des de la seva trajectòria hem analitzat la vida corporativa i l’organització del gremi, per demostrar que els gremis eren un factor d’estabilitat. Ho demostren els objectius d’unitat, els ajuts als desfavorits i la feina regulada des del gremi, amb el control dels agremiats i llurs activitats. Per això vam estudiar la trajectòria dels Perxers des de 1505, llur col·laboració continuada amb la ciutat, en situacions de crisi bèl·lica o econòmica, les relacions amb els altres gremis, els plets i concòrdies. Els documents d’arxiu han donat continuïtat a la recerca per arribar a unes conclusions coherents. S’ha fet referència al treball de les dones, regulat dins el gremi. Els Perxers van ser capdavanters. També ho foren amb els ajuts als pobres del gremi i de la ciutat. Aquests ajuts estaven regulats molt abans de les polítiques assistencials del segle XIX. La concreció dels continguts era obligada perquè és una recerca d’un gremi tèxtil seder, no de la institució gremial. Les conclusions són un recull de la recerca, amb unes característiques específiques dels Perxers. Aquesta recerca ens aproxima als gremis i a la Catalunya moderna fins a l’inici de la industrialització. Està centrada en els segles XVII i XVIII, perquè gran part de la documentació analitzada pertany a aquesta etapa, sense oblidar altres referències anteriors i posteriors.\nPallàs Villaronga, Joaquim\n<dc:title>El gremi dels perxers : un exemple de cohesió i d'integració a la Barcelona moderna: segles XVI, XVII i XVIII</dc:title>\n<dc:creator>Pallàs Villaronga, Joaquim</dc:creator>\n<dc:contributor>Alabrús Iglesias, Rosa Maria</dc:contributor>\n<dc:contributor>Universitat Abat Oliba CEU. Departament d'Humanitats</dc:contributor>\n<dc:description>Aquesta recerca vol presentar el gremi de Perxers com un element de cohesió social al llarg de l’època moderna. Aquesta tesi presenta la història d’un gremi seder, durant tres segles, amb els canvis temporals però amb unes característiques que s’han mantingut al llarg dels anys. Els Perxers van ser un gremi seder de gran importància a la Barcelona moderna. Des de la seva trajectòria hem analitzat la vida corporativa i l’organització del gremi, per demostrar que els gremis eren un factor d’estabilitat. Ho demostren els objectius d’unitat, els ajuts als desfavorits i la feina regulada des del gremi, amb el control dels agremiats i llurs activitats. Per això vam estudiar la trajectòria dels Perxers des de 1505, llur col·laboració continuada amb la ciutat, en situacions de crisi bèl·lica o econòmica, les relacions amb els altres gremis, els plets i concòrdies. Els documents d’arxiu han donat continuïtat a la recerca per arribar a unes conclusions coherents. S’ha fet referència al treball de les dones, regulat dins el gremi. Els Perxers van ser capdavanters. També ho foren amb els ajuts als pobres del gremi i de la ciutat. Aquests ajuts estaven regulats molt abans de les polítiques assistencials del segle XIX. La concreció dels continguts era obligada perquè és una recerca d’un gremi tèxtil seder, no de la institució gremial. Les conclusions són un recull de la recerca, amb unes característiques específiques dels Perxers. Aquesta recerca ens aproxima als gremis i a la Catalunya moderna fins a l’inici de la industrialització. Està centrada en els segles XVII i XVIII, perquè gran part de la documentació analitzada pertany a aquesta etapa, sense oblidar altres referències anteriors i posteriors.</dc:description>\n<dcterms:created schemaLocation="http://purl.org/dc/terms/ http://dublincore.org/schemas/xmls/qdc/dcterms.xsd">2014-06-05T11:11:20Z</dcterms:created>\n<dii:Identifier schemaLocation="urn:mpeg:mpeg21:2002:01-DII-NS http://standards.iso.org/ittf/PubliclyAvailableStandards/MPEG-21_schema_files/dii/dii.xsd">urn:hdl:10803/144625</dii:Identifier>\n<d:Resource mimeType="application/pdf" ref="http://www.tdx.cat/bitstream/10803/144625/1/Tjpv.pdf" />\n<dim:field element="contributor" mdschema="dc">Universitat Abat Oliba CEU. Departament d'Humanitats</dim:field>\n<dim:field element="contributor" mdschema="dc" qualifier="author">Pallàs Villaronga, Joaquim</dim:field>\n<dim:field element="contributor" mdschema="dc" qualifier="director">Alabrús Iglesias, Rosa Maria</dim:field>\n<dim:field element="date" mdschema="dc" qualifier="accessioned">2014-06-05T11:11:20Z</dim:field>\n<dim:field element="date" mdschema="dc" qualifier="available">2014-06-05T11:11:20Z</dim:field>\n<dim:field element="date" mdschema="dc" qualifier="issued">2014-05-19</dim:field>\n<dim:field element="identifier" mdschema="dc" qualifier="uri">http://hdl.handle.net/10803/144625</dim:field>\n<dim:field element="description" lang="cat" mdschema="dc" qualifier="abstract">Aquesta recerca vol presentar el gremi de Perxers com un element de cohesió social al llarg de l’època moderna. Aquesta tesi presenta la història d’un gremi seder, durant tres segles, amb els canvis temporals però amb unes característiques que s’han mantingut al llarg dels anys. Els Perxers van ser un gremi seder de gran importància a la Barcelona moderna. Des de la seva trajectòria hem analitzat la vida corporativa i l’organització del gremi, per demostrar que els gremis eren un factor d’estabilitat. Ho demostren els objectius d’unitat, els ajuts als desfavorits i la feina regulada des del gremi, amb el control dels agremiats i llurs activitats. Per això vam estudiar la trajectòria dels Perxers des de 1505, llur col·laboració continuada amb la ciutat, en situacions de crisi bèl·lica o econòmica, les relacions amb els altres gremis, els plets i concòrdies. Els documents d’arxiu han donat continuïtat a la recerca per arribar a unes conclusions coherents. S’ha fet referència al treball de les dones, regulat dins el gremi. Els Perxers van ser capdavanters. També ho foren amb els ajuts als pobres del gremi i de la ciutat. Aquests ajuts estaven regulats molt abans de les polítiques assistencials del segle XIX. La concreció dels continguts era obligada perquè és una recerca d’un gremi tèxtil seder, no de la institució gremial. Les conclusions són un recull de la recerca, amb unes característiques específiques dels Perxers. Aquesta recerca ens aproxima als gremis i a la Catalunya moderna fins a l’inici de la industrialització. Està centrada en els segles XVII i XVIII, perquè gran part de la documentació analitzada pertany a aquesta etapa, sense oblidar altres referències anteriors i posteriors.</dim:field>\n<dim:field element="format" lang="cat" mdschema="dc" qualifier="extent">280 p.</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="cat" mdschema="dc">Gremis</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="cat" mdschema="dc">Industria tèxtil</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="cat" mdschema="dc">Barcelona</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="cat" mdschema="dc">Història moderna</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="cat" mdschema="dc">Gremios</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="cat" mdschema="dc">Industria textil</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="cat" mdschema="dc">Historia moderna</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="cat" mdschema="dc">Guilds</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="cat" mdschema="dc">Textile industry</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="cat" mdschema="dc">Modern history</dim:field>\n<dim:field element="subject" lang="cat" mdschema="dc" qualifier="udc">93</dim:field>\n<dim:field element="title" lang="cat" mdschema="dc">El gremi dels perxers : un exemple de cohesió i d'integració a la Barcelona moderna: segles XVI, XVII i XVIII</dim:field>\n<title>El gremi dels perxers : un exemple de cohesió i d'integració a la Barcelona moderna: segles XVI, XVII i XVIII</title>\n<creator>Pallàs Villaronga, Joaquim</creator>\n<contributor>Alabrús Iglesias, Rosa Maria</contributor>\n<description>Aquesta recerca vol presentar el gremi de Perxers com un element de cohesió social al llarg de l’època moderna. Aquesta tesi presenta la història d’un gremi seder, durant tres segles, amb els canvis temporals però amb unes característiques que s’han mantingut al llarg dels anys. Els Perxers van ser un gremi seder de gran importància a la Barcelona moderna. Des de la seva trajectòria hem analitzat la vida corporativa i l’organització del gremi, per demostrar que els gremis eren un factor d’estabilitat. Ho demostren els objectius d’unitat, els ajuts als desfavorits i la feina regulada des del gremi, amb el control dels agremiats i llurs activitats. Per això vam estudiar la trajectòria dels Perxers des de 1505, llur col·laboració continuada amb la ciutat, en situacions de crisi bèl·lica o econòmica, les relacions amb els altres gremis, els plets i concòrdies. Els documents d’arxiu han donat continuïtat a la recerca per arribar a unes conclusions coherents. S’ha fet referència al treball de les dones, regulat dins el gremi. Els Perxers van ser capdavanters. També ho foren amb els ajuts als pobres del gremi i de la ciutat. Aquests ajuts estaven regulats molt abans de les polítiques assistencials del segle XIX. La concreció dels continguts era obligada perquè és una recerca d’un gremi tèxtil seder, no de la institució gremial. Les conclusions són un recull de la recerca, amb unes característiques específiques dels Perxers. Aquesta recerca ens aproxima als gremis i a la Catalunya moderna fins a l’inici de la industrialització. Està centrada en els segles XVII i XVIII, perquè gran part de la documentació analitzada pertany a aquesta etapa, sense oblidar altres referències anteriors i posteriors.</description>\n<subfield code="a">Pallàs Villaronga, Joaquim</subfield>\n<subfield code="a">Aquesta recerca vol presentar el gremi de Perxers com un element de cohesió social al llarg de l’època moderna. Aquesta tesi presenta la història d’un gremi seder, durant tres segles, amb els canvis temporals però amb unes característiques que s’han mantingut al llarg dels anys. Els Perxers van ser un gremi seder de gran importància a la Barcelona moderna. Des de la seva trajectòria hem analitzat la vida corporativa i l’organització del gremi, per demostrar que els gremis eren un factor d’estabilitat. Ho demostren els objectius d’unitat, els ajuts als desfavorits i la feina regulada des del gremi, amb el control dels agremiats i llurs activitats. Per això vam estudiar la trajectòria dels Perxers des de 1505, llur col·laboració continuada amb la ciutat, en situacions de crisi bèl·lica o econòmica, les relacions amb els altres gremis, els plets i concòrdies. Els documents d’arxiu han donat continuïtat a la recerca per arribar a unes conclusions coherents. S’ha fet referència al treball de les dones, regulat dins el gremi. Els Perxers van ser capdavanters. També ho foren amb els ajuts als pobres del gremi i de la ciutat. Aquests ajuts estaven regulats molt abans de les polítiques assistencials del segle XIX. La concreció dels continguts era obligada perquè és una recerca d’un gremi tèxtil seder, no de la institució gremial. Les conclusions són un recull de la recerca, amb unes característiques específiques dels Perxers. Aquesta recerca ens aproxima als gremis i a la Catalunya moderna fins a l’inici de la industrialització. Està centrada en els segles XVII i XVIII, perquè gran part de la documentació analitzada pertany a aquesta etapa, sense oblidar altres referències anteriors i posteriors.</subfield>\n<subfield code="a">Industria tèxtil</subfield>\n<subfield code="a">Història moderna</subfield>\n<subfield code="a">Industria textil</subfield>\n<subfield code="a">Historia moderna</subfield>\n<subfield code="a">Textile industry</subfield>\n<subfield code="a">Modern history</subfield>\n<subfield code="a">El gremi dels perxers : un exemple de cohesió i d'integració a la Barcelona moderna: segles XVI, XVII i XVIII</subfield>\n<subfield code="a">Pallàs Villaronga, Joaquim,</subfield>\n<subfield code="a">1 recurs en línia (280 pàgines)</subfield>\n<subfield code="c">Universitat Abat Oliba CEU. Departament d'Humanitats</subfield>\n<subfield code="a">Universitat Abat Oliba CEU. Departament d'Humanitats</subfield>\n<subfield code="a">Alabrús Iglesias, Rosa Maria,</subfield>\n<mets ID=" DSpace_ITEM_10803-144625" OBJID=" hdl:10803/144625" PROFILE="DSpace METS SIP Profile 1.0" TYPE="DSpace ITEM" schemaLocation="http://www.loc.gov/METS/ http://www.loc.gov/standards/mets/mets.xsd">\n<mods:namePart>Pallàs Villaronga, Joaquim</mods:namePart>\n<mods:namePart>Alabrús Iglesias, Rosa Maria</mods:namePart>\n<mods:abstract>Aquesta recerca vol presentar el gremi de Perxers com un element de cohesió social al llarg de l’època moderna. Aquesta tesi presenta la història d’un gremi seder, durant tres segles, amb els canvis temporals però amb unes característiques que s’han mantingut al llarg dels anys. Els Perxers van ser un gremi seder de gran importància a la Barcelona moderna. Des de la seva trajectòria hem analitzat la vida corporativa i l’organització del gremi, per demostrar que els gremis eren un factor d’estabilitat. Ho demostren els objectius d’unitat, els ajuts als desfavorits i la feina regulada des del gremi, amb el control dels agremiats i llurs activitats. Per això vam estudiar la trajectòria dels Perxers des de 1505, llur col·laboració continuada amb la ciutat, en situacions de crisi bèl·lica o econòmica, les relacions amb els altres gremis, els plets i concòrdies. Els documents d’arxiu han donat continuïtat a la recerca per arribar a unes conclusions coherents. S’ha fet referència al treball de les dones, regulat dins el gremi. Els Perxers van ser capdavanters. També ho foren amb els ajuts als pobres del gremi i de la ciutat. Aquests ajuts estaven regulats molt abans de les polítiques assistencials del segle XIX. La concreció dels continguts era obligada perquè és una recerca d’un gremi tèxtil seder, no de la institució gremial. Les conclusions són un recull de la recerca, amb unes característiques específiques dels Perxers. Aquesta recerca ens aproxima als gremis i a la Catalunya moderna fins a l’inici de la industrialització. Està centrada en els segles XVII i XVIII, perquè gran part de la documentació analitzada pertany a aquesta etapa, sense oblidar altres referències anteriors i posteriors.</mods:abstract>\n<mods:title>El gremi dels perxers : un exemple de cohesió i d'integració a la Barcelona moderna: segles XVI, XVII i XVIII</mods:title>\n<file ADMID="FO_10803_144625_1" CHECKSUM="adf5d47659cbd1f90c0991affae60d2a" CHECKSUMTYPE="MD5" GROUPID="GROUP_BITSTREAM_10803_144625_1" ID="BITSTREAM_ORIGINAL_10803_144625_1" MIMETYPE="application/pdf" SEQ="1" SIZE="2426600">\n<FLocat LOCTYPE="URL" href="http://www.tdx.cat/bitstream/10803/144625/1/Tjpv.pdf" type="simple" />\n<file ADMID="FT_10803_144625_5" CHECKSUM="51d7eb79761526f4c8844a8d589aeb5f" CHECKSUMTYPE="MD5" GROUPID="GROUP_BITSTREAM_10803_144625_5" ID="BITSTREAM_TEXT_10803_144625_5" MIMETYPE="text/plain" SEQ="5" SIZE="802303">\n<FLocat LOCTYPE="URL" href="http://www.tdx.cat/bitstream/10803/144625/5/Tjpv.pdf.txt" type="simple" />\n<div ADMID="DMD_10803_144625" TYPE="DSpace Object Contents">\n<fptr FILEID="BITSTREAM_ORIGINAL_10803_144625_1" />\n<atom:link href="http://hdl.handle.net/10803/144625" rel="alternate" />\n<atom:link href="http://hdl.handle.net/10803/144625/ore.xml" rel="http://www.openarchives.org/ore/terms/describes" />\n<atom:link href="http://hdl.handle.net/10803/144625/ore.xml#atom" rel="self" type="application/atom+xml" />\n<atom:title>El gremi dels perxers : un exemple de cohesió i d'integració a la Barcelona moderna: segles XVI, XVII i XVIII</atom:title>\n<atom:name>Pallàs Villaronga, Joaquim</atom:name>\n<atom:category scheme="http://www.openarchives.org/ore/atom/modified" term="2014-06-05T11:11:20Z" />\n<atom:link href="http://www.tdx.cat/bitstream/10803/144625/1/Tjpv.pdf" length="2426600" rel="http://www.openarchives.org/ore/terms/aggregates" title="Tjpv.pdf" type="application/pdf" />\n<dcterms:abstract>Aquesta recerca vol presentar el gremi de Perxers com un element de cohesió social al llarg de l’època moderna. Aquesta tesi presenta la història d’un gremi seder, durant tres segles, amb els canvis temporals però amb unes característiques que s’han mantingut al llarg dels anys. Els Perxers van ser un gremi seder de gran importància a la Barcelona moderna. Des de la seva trajectòria hem analitzat la vida corporativa i l’organització del gremi, per demostrar que els gremis eren un factor d’estabilitat. Ho demostren els objectius d’unitat, els ajuts als desfavorits i la feina regulada des del gremi, amb el control dels agremiats i llurs activitats. Per això vam estudiar la trajectòria dels Perxers des de 1505, llur col·laboració continuada amb la ciutat, en situacions de crisi bèl·lica o econòmica, les relacions amb els altres gremis, els plets i concòrdies. Els documents d’arxiu han donat continuïtat a la recerca per arribar a unes conclusions coherents. S’ha fet referència al treball de les dones, regulat dins el gremi. Els Perxers van ser capdavanters. També ho foren amb els ajuts als pobres del gremi i de la ciutat. Aquests ajuts estaven regulats molt abans de les polítiques assistencials del segle XIX. La concreció dels continguts era obligada perquè és una recerca d’un gremi tèxtil seder, no de la institució gremial. Les conclusions són un recull de la recerca, amb unes característiques específiques dels Perxers. Aquesta recerca ens aproxima als gremis i a la Catalunya moderna fins a l’inici de la industrialització. Està centrada en els segles XVII i XVIII, perquè gran part de la documentació analitzada pertany a aquesta etapa, sense oblidar altres referències anteriors i posteriors.</dcterms:abstract>\n<field name="value">Universitat Abat Oliba CEU. Departament d'Humanitats</field>\n<field name="value">Pallàs Villaronga, Joaquim</field>\n<field name="value">Alabrús Iglesias, Rosa Maria</field>\n<field name="value">Aquesta recerca vol presentar el gremi de Perxers com un element de cohesió social al llarg de l’època moderna. Aquesta tesi presenta la història d’un gremi seder, durant tres segles, amb els canvis temporals però amb unes característiques que s’han mantingut al llarg dels anys. Els Perxers van ser un gremi seder de gran importància a la Barcelona moderna. Des de la seva trajectòria hem analitzat la vida corporativa i l’organització del gremi, per demostrar que els gremis eren un factor d’estabilitat. Ho demostren els objectius d’unitat, els ajuts als desfavorits i la feina regulada des del gremi, amb el control dels agremiats i llurs activitats. Per això vam estudiar la trajectòria dels Perxers des de 1505, llur col·laboració continuada amb la ciutat, en situacions de crisi bèl·lica o econòmica, les relacions amb els altres gremis, els plets i concòrdies. Els documents d’arxiu han donat continuïtat a la recerca per arribar a unes conclusions coherents. S’ha fet referència al treball de les dones, regulat dins el gremi. Els Perxers van ser capdavanters. També ho foren amb els ajuts als pobres del gremi i de la ciutat. Aquests ajuts estaven regulats molt abans de les polítiques assistencials del segle XIX. La concreció dels continguts era obligada perquè és una recerca d’un gremi tèxtil seder, no de la institució gremial. Les conclusions són un recull de la recerca, amb unes característiques específiques dels Perxers. Aquesta recerca ens aproxima als gremis i a la Catalunya moderna fins a l’inici de la industrialització. Està centrada en els segles XVII i XVIII, perquè gran part de la documentació analitzada pertany a aquesta etapa, sense oblidar altres referències anteriors i posteriors.</field>\n<field name="value">280 p.</field>\n<field name="value">Industria tèxtil</field>\n<field name="value">Història moderna</field>\n<field name="value">Industria textil</field>\n<field name="value">Textile industry</field>\n<field name="value">Modern history</field>\n<field name="value">El gremi dels perxers : un exemple de cohesió i d'integració a la Barcelona moderna: segles XVI, XVII i XVIII</field>\n<field name="lastModifyDate">2017-09-14 10:51:08.813</field>


La Taula per la Democràcia convoca per a aquest dimarts una vaga general - Tottarragona.cat :: Diari digital independent d'informació i d'opinió de Tarragona\nLa Taula per la Democràcia convoca per a aquest dimarts una vaga general\nLa Taula per la Democràcia va fer ahir una crida perquè els ciutadans de Catalunya facin una “aturada nacional, una vaga general” demà dimarts, dia 3 d´octubre.\nAquesta crida la va fer seva també la CUP, i està avalada igualment pel sindicat CCOO de Catalunya, les patronals Pimec i Cecot, i Òmnium i l´ANC, entre d´altres entitats. La convocatòria es fa davant la “violència exercida” per les “forces de seguretat de l´Estat” per intentar impedir el referèndum.\nLa Taula per la Democràcia es va reunir ahir a la tarda per decidir una resposta conjunta davant les actuacions policials, reunió a la qual hi va assistir el vicepresident del Govern, Oriol Junqueras. UGT de Catalunya, que també forma part de la Taula per la Democràcia, decidirà avui si s´hi afegeix.\nLa portaveu de CCOO, Dolors Llobet, en nom de la Taula, va explicar que aquesta acció “és més que una vaga general, perquè una vaga general es refereix a l´àmbit laboral” i una aturada de país “pretén paralitzar” Catalunya el 3 d´octubre. Llobet va assegurar que aquesta convocatòria no obliga la Generalitat a fixar uns mínims, perquè no és una vaga general. De fet, fonts de Pimec van precisar que la patronal avala una aturada de país, però no una vaga general.\nRedacció TT - 02/10/2017 - 16:28h\nVergüenza que del departamento de ensenyament ordenen cerrar o abrir las escuelas públicas por motivos ideológicos . Eso se llama dictadura\nTenim molt clar com sortir, declaració d'independència!!\nLa vaga general és una manera de protestar pel tractament humiliant que va portar a cap el govern espanyol envers CAT.\nUna actuació ufana i superba.


7 de març de 2021 - El triangle\n7 de març de 2021 per xavier\nJoan Laporta seria el guanyador de les eleccions del Futbol Club Barcelona segons el sondeig realitzat per TV3. Ho faria amb majoria absoluta, ja que, segons les enquestes a peu d’urna, assoliria el 58,3% dels vots. Víctor Font seria segon, amb un 31,3%, i Toni Freixa tercer, a molta distància dels seus dos contrincants, amb … Llegiu més\nCategories Actualitat, Esports Etiquetes FC Barcelona, Joan Laporta Deixa un comentari\nEl FC Barcelona ha anunciat les primeres xifres de participació en les eleccions a la presidència que estan celebrant aquest diumenge 7 de març. El president de la mesa electoral, Ricardo Muñoz, i el de la Junta Electoral, Xavi Guixeras, han comparegut davant els mitjans de comunicació per informar que, a les 11, 5.867 socis … Llegiu més\nCategories Actualitat, Esports, Obertura, Poders Etiquetes FC Barcelona Deixa un comentari\nEl candidat d’ERC a la presidència de la Generalitat, Pere Aragonès, defensa la taula de negociació i es mostra convençut que aquesta “ha de ser la legislatura del diàleg”. “L’Estat també ha de crear les condicions. Sense amenaces. Veiem la Fiscalia recórrer tercers graus o querellar-se contra el president del Parlament. L’Estat ha de fer … Llegiu més\nLa velocitat de propagació de la Covid-19 a Catalunya, l’Rt, segueix estancada al 0,93, tot i que el risc de rebrot baixa 5 punts fins a 211, segons el darrer balanç del Departament de Salut. En paral·lel, la incidència a 14 dies baixa lleugerament i passa de 238,44 a 232,07. S’han declarat 1.060 nous casos … Llegiu més\n7 de març de 2021 per Angel\nVa ser professora de llengua i literatura castellana en instituts d’ensenyament mitjà del Baix Llobregat, sobretot a Sant Joan Despí. Regidora de Medi Ambient de l’Ajuntament de Cornellà. Ha format part del Consell de la Dona de Cornellà, va ser cofundadora d’Artemis i és membre de Dones d’Iniciativa. La meva mare deia que l’alliberament de … Llegiu més\n7 de març de 2021 per siscu\nMark Serra. Aquest activista independentista va enregistrar un vídeo el dimecres passat 3 de març anunciant que abandonava JxCat. Serra va concórrer a les eleccions primàries per designar els candidats d’aquest partit a la convocatòria electoral al Parlament de Catalunya del 14 de febrer i la votació dels militants i simpatitzants el va situar en … Llegiu més


vallsjove - CURS D'STREET WORKOUT\nCURS D'STREET WORKOUT\nStreet workout és un esport urbà similar a la gimnàstica artística que es practica en parcs de barres fixes i paral·leles com el que recentment s’ha construït a la zona de l’skateparc de Valls. Aquest esport té cada vegada més practicants, permet que la gent pugui realitzar esport de forma gratuïta i pugui obtenir una completa condició física ja que es treballa agilitat, força, equilibri, concentració i elasticitat.\nAquest curs està adreçat a les persones que es vulguin iniciar en aquest esport i se centrarà en la correcta execució dels exercicis, escalfament i estirament per a la prevenció de possibles lesions i al mateix temps, es millorarà la condició física dels participants. El curs es realitzarà al parc de barres de Valls (El Fornàs) a càrrec d'un monitor experimentat en aquesta disciplina. Les inscripcions s'iniciaran el proper dilluns 19 de març a les oficines de VallsJove (Espai Ca Creus-c/St.Pere, 2).


Els impulsors de Tarraco Viva amb el cartell de la 21 edició del certamen.\nEl festival de Tarragona vol impulsar que els joves s’integrin en els grups de recreació històrica\nActualitzada 09/04/2019 a les 13:48\nLa ciutat romana i el món urbà seran els protagonistes de la 21a edició del festival de recreació històrica Tarraco Viva, que se celebrarà a Tarragona del 5 al 19 de maig. Comptarà amb 427 actes i 139 activitats diferents, entre les quals destaquen una reproducció de la vida al Fòrum de Tarraco que es podrà veure al Palau Firal, la simulació d’unes eleccions romanes i la fundació d’una ciutat. L’edició d’enguany comptarà amb un pressupost d’uns 380.000 euros, lleugerament superior al dels darrers anys, i té com a objectiu fomentar la presència d’estudiants en els grups de recreació històrica que participen en el certamen mitjançant l’impuls d’activitats als instituts.\nL’acte inaugural serà el diumenge 5 de maig a la tarda a les muralles de Tarragona. El director del festival, Magí Seritjol, ha explicat que volen que aquest primer acte cada any sigui en un espai patrimonial diferent i que en aquesta edició han escollit les muralles «perquè és el primer que es construïa en una ciutat, era la inauguració de la ciutat romana». En concret es farà a la Torre de Minerva, «la primera construcció romana a la península Ibèrica», un fet que enllaça amb la voluntat d’enguany de tractar la vida a les ciutats i exposar com era el món urbà a l’Antiga Roma. Com ja és habitual, Tarraco Viva també impulsa la recreació física d’algun espai o element d’aquella època. Enguany serà el Fòrum romà, que se situarà al Recinte Firal del Palau de Congressos, amb el qual els visitants podran fer-se una idea de com era «el cor i lloc de trobada de la ciutat», i hi trobaran «com es feien negocis, manifestacions, política, judicis, intercanvis, reunions...» ha detallat Seritjol. L’altre gran espectacle del festival serà el de clausura, previst per al diumenge 19, i que simularà unes eleccions, aprofitant que el cap de setmana següent hi haurà els comicis municipals i europeus. «Explicarem com es votava en l’època romana», ha informat el director, que ha ironitzat que «encara no sabrem qui serà l’alcalde de Tarraco». Aquest espectacle també es realitzarà al Palau de Congressos.\nA més, també hi haurà els ja tradicionals gladiadors, monòlegs teatralitzats, jocs infantils, conferències, visites teatralitzades o tallers de gastronomia romana. En total seran 427 actes per a tots els públics: «Més o menys els mateixos que els últims anys, és una bona mida per a nosaltres», ha especificat Seritjol.\nUna de les accions en les quals treballa el festival és en el foment dels grups de recreació entre els estudiants d’ESO i Batxillerat. «Tenim molta gent implicada en la recreació històrica però volem generar interès entre la gent jove, i això ens permetrà generar planter», ha exposat la consellera de Cultura de l’Ajuntament de Tarragona, Begoña Floria. Seritjol ha concretat que des d’aquest any ja es posa en marxa un projecte amb instituts de la ciutat pels quals els alumnes «faran guions de recreació històrica» i un o dos d’aquests treballs tindran el premi de poder-se representar en l’edició de l’any vinent de Tarraco Viva. «És una gran eina pedagògica perquè s’han de buscar les fonts a les biblioteques i als arxius, parlar amb arqueòlegs, fer vestuari, construir el material... aprendran moltes coses, no només història», ha completat el director del certamen. Amb això volen aconseguir que la història «no sigui una obligació curricular, sinó que tingui ànima i que enganxi» i Seritjol ha apuntat que «hem de treballar millor les generacions que pugen i això és una via per obrir camí».\nEn aquesta línia Floria ha apuntat que «fem una aposta forta pel patrimoni i el coneixement, que són dos pilars fonamentals, i amb la divulgació tanquem el cercle». Ha exposat també que «som de les ciutats que millor sabem explicar la història i el llegat romà» i per aquesta raó el festival treballa des de fa anys amb la creació de nous formats, com els monòlegs teatrals a partir de textos antics. Seritjol considera que la dramatúrgia, «que la van inventar els grecs fa 3.000 anys, ens serveix per arribar a nous públics», a vegades fins i tot «millor que les noves tecnologies». El director ha assegurat que «la innovació no és només tecnologia» i ha afirmat: «Podem innovar en les visites guiades? Sí. I ens hi podem especialitzar i ser capdavanters en això». Per ell «la interpretació del patrimoni està a les beceroles, hi ha un futur immens a la nostra ciutat i ho hem de liderar. Som la capital arqueològica del país i li hem de treure rendiment social i econòmic» ha emfatitzat.\nEl pressupost d’aquesta 21a edició estarà al voltant dels 380.000 euros, uns 40.000 euros més que l’any passat. La gran part, 285.000, els aporta l’Ajuntament de Tarragona, mentre que la Diputació de Tarragona en posa 70.000 més. Floria s’ha lamentat que «l’aportació de la Generalitat d’enguany és donar-nos ‘carinyo’», si bé ha excusat el Govern pel fet que «no tenen pressupost i no hi ha diners». «És un tema tècnic i no en faig una crítica política», ha completat. Malgrat això, Seritjol ha reconegut que aquesta situació «amenaça activitats».\nTarragona escalfa motors per celebrar la 21a edició de Tarraco Viva\nComenta el contingut : La ciutat romana centrarà la 21a edició de Tarraco Viva