rba salut i gestió: El robot Donatello viu a L’Hospital General de Granollers, i amb el temps pot convertir-se amb un assistent per a gent gran que visqui sola.\nEl robot Donatello viu a L’Hospital General de Granollers, i amb el temps pot convertir-se amb un assistent per a gent gran que visqui sola.\n“Hola, em dic Donatello. Treballo al centre geriàtric de l’Hospital General de Granollers on m’estan preparant tècnicament per esdevenir un assistent per a les persones d’edat avançada”\nDonatello és un prototip de robot, la construcció del qual està finançada per la Unió Europea a través del programa Horitzó 2020. Dins d’aquest projecte, l’Hospital de Granollers té la missió d’aconseguir que el prototip sigui fiable en els diferents mesuraments que fa i en totes les seves funcions.\nEl programa Horitzó 2020 és un programa de la Unió Europea que finança projectes d’investigació i innovació de diverses àrees temàtiques que abordin al mateix temps tres aspectes complementaris: que resolguin reptes socials, que promoguin el lideratge industrial i que reforcin l’excel·lència. No hi ha dubte que el desenvolupament d’un prototip de robot com és el cas de l’amic Donatello, respon clarament als objectius marcats pel programa.\nLa Unió Europea està preocupada per l’allargament progressiu de l’esperança de vida en la majoria de països occidentals i l’envelliment de la població que això comporta amb noves necessitats que els sistemes de salut hauran d’abordar. Aquest fet implica la necessitat d’adaptar les prestacions de salut a aquesta nova realitat, i dins d’aquet marc, el programa Horitzó 2020 finança projectes que donin respostes a aquests nous reptes de la societat. El projecte RADIO s’emmarca doncs dins d’aquest escenari, atès que promou la vida activa i saludable de la gent gran i d’aquí que hagi obtingut el finançament per ser desenvolupat a través d’un conjunt de “partners” que aporten les garanties necessàries per desenvolupar exitosament el projecte.\nL'equip que està treballant amb la posada a\npunt de Donatello, junt amb un dels\nvoluntaris que participen en\nL’Hospital General de Granollers, per iniciativa de la Dra. Diana Navarro cap de Recerca i Innovació de l’Hospital, ha participat en altres ocasions en treballs de recerca finançats per la Unió Europea. Amb la voluntat d’intentat accedir a fons per la recerca, van aconseguir participar en el projecte “I-DONT-FALL” que tenia per objectiu desplegar, pilotar i avaluar un conjunt de solucions tecnològiques innovadores per prevenir i detectar caigudes en persones d’edat avançada. Aquesta relació amb els diferents col·laboradors que varen participar en aquell projecte és la que ha permès que l’Hospital hagi estat convidat junt amb altres tres participants d’I-DONT-FALL, en aquest nou projecte europeu denominat RADIO, el finançament del qual ha estat acceptat en la última convocatòria de projectes de recerca en l’àmbit de la salut pel programa Horitzó 2020.\nEn l’aliança constituïda per dur a terme el projecte RADIO hi participen diferents socis del món universitari, centres de recerca, socis tecnològics, un hospital italià i l’Hospital General de Granollers. El projecte que va començar fa dos anys, i ha d’estar acabat el 31 de març de l’any vinent, té com a objectiu construir, testar i deixar tècnicament a punt un prototip de robot de baix cost que pugui servir com assistent domiciliari intel·ligent per a persones d’edat avançada que visquin soles. El sistema es basa en un conjunt de sensors instal·lats en el que podríem considerar un apartament domòtic, que detecten diferents moviments que faci la persona que hi viu: obrir o tancar la nevera, encendre i apagar la cuina, pujar o abaixar les persianes, entrar o sortir de l’apartament, posar en marxa o apagar la tele, encendre o apagar llums, ficar-se al llit o llevar-se, prendre medicaments, les diferents transferències llit-butaca-cadira, etc. Totes les activitats que puguin ser controlades per sensors, són enregistrades i el robot Donatello, avalua la manera com aquestes activitats s’han dut a terme i transfereix la informació que li arriba dels sensors però també la que ell està “veient”, a un servidor central en el que s’analitzen les imatges i el conjunt d’informacions i si es detecten anomalies en els patrons normals de comportament del malalt es llancen alarmes que arriben als professionals responsables de la persona que està sent monitoritzada pel robot o als seus familiars. Si tot és normal, la informació també està a disposició dels professionals que atenen a la persona, però en aquest cas sense generar alarmes.\nAquest és el "mini" apartament domòtic on es fa la posada\na punt del robot Donatello\nLa informació que avui aporta Donatello és molt important atès que permet constatar que les funcions que realitza la persona són les que efectivament registra Donatello, i aquesta comprovació es fa a través d’un assaig amb persones reals que col·laboren voluntàriament en la millora de les prestacions del robot. Una vegada finalitzi el programa de proves es podrà acreditar el funcionament de l’aparell i finalment donar per bo el prototip. En aquests assajos en fase de proves es controlen els patrons d’activitat del pacient i el robot actua com a assistent domèstic, realitzant una sèrie de tasques, com buscar les ulleres o les claus de la persona per la casa, si aquesta ho demana a través d’una interfície intuïtiva i visual com ara la tauleta de comandament o mitjançant la veu. També segueix una rutina programada de tasques com aspirar el terra o portar la medicació seguint la prescripció del metge ja que també disposa d’un dispensador de pastilles. Aquestes accions les pot programar la pròpia persona, un familiar o el mateix metge. A més d’actuar com a assistent domèstic, aquesta tecnologia també actua com a sistema de monitorització de salut no intrusiu, recollint i analitzant dades psicològiques i de comportament, ajudant d’aquesta manera al metge a diagnosticar símptomes i posar-hi remei de manera ràpida.\nTot això aporta una informació molt valuosa pels professionals perquè els permet constatar que el que el robot transmet és precisament el que el pacient fictici està fent. En un futur, quan Donatello hagi superat la fase de prototip i estigui ja en fase de poder ser utilitzat i comprat en el mercat, més enllà de les funcions d’assistent personal, Donatello aportarà dades molt interessants per als professionals sobre el grau d’autonomia del pacient i permetrà preveure possibles problemes futurs en funció del comportant que tingui el pacient. El robot serà útil en residències socials per determinats tipus de pacients, però sobretot per a pacients que visquin sols en domicilis particulars. El repte està en aconseguir que la tecnologia i el cost dels materials clau del projecte, sensors, robot i tauleta de comandament incorporin materials de preu assequible perquè aquest requisit és bàsic per poder posar aquestes tecnologies a disposició de la població.\nVideo promocional del robot\nPublicat per Ricard Bosch a 06:33


Atenció a l'usuari/ària. Suport preventiu. XTEC - Xarxa Telemàtica Educativa de Catalunya\nManual d'usari del Planfificador (PDF) del Rol de Responsable de seguiment de visites planificades del servei de suport TIC.\nProcediment d’autorització de serveis TIC a Remedy (PDF).\nQuè és el suport preventiu?\nEl Departament d'Ensenyament posa a l'abast dels centres i serveis educatius un servei de suport tècnic per tal d'ajudar als responsables TIC dels centres i serveis en les tasques de manteniment de l'equipament informàtic. Aquest servei es concreta en visites periòdiques d'un especialista en TIC a cada centre / servei.\nLa gestió i seguiment del servei de visites de suport tècnic als centres i serveis educatius es realitza mitjançant l’eina Planificador.\nCom es pot accedir a l’aplicació Planificador?\nL’entrada al Planificador es realitza des de l’espai de suport TIC dins del portal de centre.\nL’entrada al portal del centre es produeix mitjançant la identificació amb el NIF de l’usuari i la contrasenya corresponent (la mateixa que s’utilitza per accedir a la Intranet i a GICAR/ATRI).\nQui pot entrar al Planificador ?\nEl/la director/a del centre\nEl/la coordinador/a TIC\nLes dues persones hauran d’estar donades d’alta amb el càrrec a les bases de dades de personal del Departament d’Ensenyament per al present curs.\nEls centres que no contemplen aquests càrrecs a les bases de dades tindrà accés la persona que el centre ha comunicat al servei territorial per dur a terme el seguiment del servei.\nEls centres que desitgin proposar canvis de les persones autoritzades poden fer-ho mitjançant l’espai de suport TIC o amb un missatge adreçat al SAU (sau.tic@gencat.cat). El missatge s’ha d’enviar des de direcció del centre i ha d’especificar la següent informació de la persona proposada, que haurà de treballar al centre i tenir accés al Portal del centre.\nL’eina Planificador permet:\nVeure les visites planificades.\nIndicar les tasques que ha de realitzar el tècnic.\nValidar la realització d’una visita, qualificant-la de satisfactòria o insatisfactòria.\nSol·licitar, excepcionalment, la replanificació d’una visita.\nAtesa l'elevada quantitat de visites que es realitzen, i la dificultat de combinar els horaris associats a les mateixes, us preguem que, en la mesura del que sigui possible, us ateneu a les propostes contingudes en l'aplicació.\nEl coordinador TIC del centre o del servei educatiu ha de facilitar que el tècnic faci la seva feina tot i que en moltes ocasions, no podrà acompanyar-lo en el seu desenvolupament. Agraïm la vostra comprensió en relació a aquest tema, en atenció a l'interès col·lectiu d'un servei adreçat a la totalitat dels centres i serveis educatius.\nNomés en cas d'impossibilitat total per la realització de la visita, us preguem que sol·liciteu la re planificació de la visita, mitjançant l’opció disponible al Planificador, al menys dos dies abans de la seva realització.\nEl document següent exposa el funcionament de l’aplicació: Manual de l’usuari/ària\nQuines tasques poden realitzar-se dins la visita de suport planificat ?\nLes visites comporten tasques necessàries per donar suport al bon funcionament dels equipaments i infraestructures del centre, per exemple :\nRevisió dels elements de connectivitat i xarxa local, amb la finalitat d'optimitzar el funcionament de la xarxa amb els components actualment disponibles, i diagnosticar eventuals canvis que puguin practicar-se quan les circumstàncies ho permetin.\nRevisió dels protocols de realització de còpies de seguretat que actualment es practiquen al vostre centre. A través d'aquesta revisió es pretén recomanar i ajudar a possibilitar la realització de les pràctiques més adequades en aquest àmbit d'actuació.\nRevisió dels protocols de seguretat lògica: Disposició de codis d'usuaris i d'assignació de recursos de xarxa associats als diferents nivells de tasques que es realitzen al vostre centre. A través d'aquesta revisió es pretén recomanar i ajudar a possibilitar la realització de les pràctiques més adequades en aquest àmbit d'actuació.\nRealització de tasques de configuració d’equipaments que optimitzin el funcionament del conjunt d’equipaments.\nL'objectiu del servei preventiu planificat de proximitat és mantenir les infraestructures informàtiques d’un centre o servei educatiu en un estat adequat que n’optimitzi la utilització i minimitzi les incidències. Recordeu queper a la resolució d'incidències heu de comunicar les mateixes al SAU, per a la seva atenció immediata i la seva resolució.


“El que més segrega és pagar per venir a la concertada” | Catalunya Religió\n- L’escola cristiana demana “neutralitat i rigor científic” en els estudis sobre la segregació educativa\n(Laura Mor –CR) Els representants de la comunitat educativa de l’escola concertada han alertat al Parlament de Catalunya del perill de menystenir “la iniciativa social del país”. Ho han fet aquest dimarts en una compareixença en la Comissió d’Educació, a proposta del PSC. En la intervenció han reivindicat un millor finançament que permeti la gratuïtat de l’ensenyament també a la seva xarxa i han defensat un model de col·laboració público-privada.\n“A Catalunya continuarem afeblint la iniciativa social o realment ens atrevirem a construir aquest bon model de cogovernança?”, els ha preguntat Meritxell Ruiz, secretària general de la Fundació Escola Cristiana de Catalunya. Ho ha fet acompanyada de representants de les titularitats, famílies i direccions, i dels sindicats USOC, UGT i CCOO.\nRuiz considera que “els reptes actuals no es podran resoldre només des de l’administració”. Ni en l'àmbit econòmic, social, mediambiental ni educatius, ha dit. I ha defensat la doble xarxa educativa: “Hi som perquè el model col·laboració público-privada és necessari per al futur”.\n“Què molesta de la concertada?”\nEl president de la Confederació de Centres Autònoms d'Ensenyament de Catalunya, Carlos Camí, ha expressat preocupació i sorpresa pel discurs d'algunes organitzacions polítiques i fundacions. “Pretenen crear l'opinió que l'escola concertada és una anomalia qüestionant la nostra raó de ser”, ha dit. En la seva intervenció, ha preguntat als assistents: “Què molesta de la concertada?”. En aquest sentit, ha subratllat que se'ls culpabilitza "de moltes disfuncions del sistema educatiu”. Ha fet referència al debat del cost de la concertada, a l'equitat i a la diversitat i pluralitat dels centres educatius. Per a Camí, l'escola pública i concertada comparteixen el mateix propòsit: “Siguem compatibles i complementaris, sumem dins el servei d'educació de Catalunya”.\nEl col·lectiu de l’escola concertada abraça 365.777 alumnes i famílies, més de 700 escoles i més de 22.000 professionals que ofereixen educació des dels zero anys i al llarg de tota la vida. Un col·lectiu que han descrit com a “divers” i “plural” i que aporta “diàleg amb els altres centres i el compromís social”.\nRuiz ha recordat que “totes aquestes escoles són entitats sense ànim de lucre”, i que van ser creades per respondre a necessitats socioeducatives molt diverses, com l’atenció a poblacions marginals o la protecció de la llengua. “Avui volem seguir fent aquesta tasca, col·laborant amb el model d’escola catalana”, ha dit.\nL’infrafinançament, principal dificultat del sector\nAmb tot, ha apuntat les dificultats que afronta el sector: la baixa natalitat, la crisi econòmica que afecta les famílies i la baixa inversió pública que acaben compensant les famílies.\nOriol Blancher, de l’Agrupació Escolar Catalana, també ha parlat de finançament insuficient. Com a exemple, ha xifrat en 22.000 euros de cost anual de manteniment d’una aula. L’administració només en cobreix uns 6.000 euros. Menys d’una tercera part.\nAquí ha parlat de “les aportacions voluntàries però imprescindibles que fan les famílies”. I les ha descrit com “un greuge que carrega la manca de finançament sobre les famílies de l’escola concertada”.\n“L’escola hauria de ser gratuïta per a les famílies, independentment de la titularitat dels centres”\nDel compromís a favor de la inclusivitat i en la lluita contra la segregació escolar, n’han parlat des de l’Escola Pia de Calella. Una escola tipificada com a centre d’alta complexitat. Atenen famílies de 27 nacionalitats diferents. Compten amb 118 infants amb necessitats educatives i socials especials, pels quals reben un finançament addicional que en cobreix la meitat del cost real. A banda, tenen identificats 150 alumnes més amb necessitats socials.\nAixí ho ha explicat la directora del centre, Marisa Romero. Se’ls reconeix un 13% d’alumnat en situació de vulnerabilitat, però el percentatge real és d’un 31%. Un fet que explica que moltes de les famílies “paguen una part ínfima del rebut” i algunes que directament no paguen res. I ha reconegut que “a Calella atenem més famílies amb necessitats a la concertada que a les públiques”.\nAmb tot, els infants i joves segueixen el curs amb normalitat: “No tenim abandonament”, ha apuntat Romero com un èxit fruit de l’esforç de tota la comunitat educativa. Sobre la manca de finançament ha estat clara: “Desviem l’objectiu quan diem que la concertada afavoreix la segregació escolar; l’infrafinançament és la raó real: l’escola hauria de ser gratuïta per a les famílies, independentment de la titularitat dels centres”.\nEn aquest sentit ha dit que “l’alumnat de l’escola concertada hauria de tenir els mateixos drets, les mateixes oportunitats i el mateix tracte que el de les escoles públiques”. I ha demanat als parlamentaris “començar a prescindir d’aquesta distinció”.\n“Representen un 30% de l’oferta, en què els podem ajudar?”\nDes del PSC Dolors Carreras ha agraït l’aportació que fan al sistema: “Vostès representen un 30% de l’oferta possible i tenen tot el nostre suport; en què els podem ajudar?”, els ha preguntat. Des de Comuns, Jordi Jordan ha compartit amb el sector el diagnòstic que ara mateix “l’educació no és una prioritat” i ha preguntat pel compromís de la concertada en el desplegament del Pacte contra la segregació escolar.\nLa diputada de la CUP, Nogay Ndiaye, ha criticat que la concertada cobri quotes a les famílies: “No podem parlar de l’escola concertada com una escola d’accés universal; la paguem entre totes i només hi poden accedir unes quantes”, ha afirmat.\nAl seu torn Blancher ha insistit: “Desmuntem la fal·làcia: l’escola concertada està infrafinançada. I com que els diners no cauen del cel, cauen de les famílies”. Ha demanat “fer gratuïta l’escola concertada” i que “ningú pugui trobar un fre en el diner per estudiar el que vulgui”.\nUna línia que Ruiz també ha secundat: “Només estem demanant que les nostres famílies no hagin de pagar per venir: el que més segrega és haver de pagar per venir”. I s’ha preguntat: “Això que no passa al sistema sanitari, perquè no passa al sistema educatiu?”\nQuin impacte tindria la gratuïtat d’una plaça en la segregació escolar?\nPer la seva banda, Mònica Palacín d’ERC, ha agraït la tasca del sector en l’educació als infants del país. I ha dit que “cal posar l’accent en la coresponsabilitat” d’aquestes iniciatives socials.\n“És cert que els centres concertats estan fent un esforç molt gran; també és cert que el departament també ha fet un esforç molt gran”. I ha esmentat la reducció de ratios o la taula de treball bilateral i ha anunciat que “el finançament anirà millorant els propers cursos”.\nDes de Junts, Assumpció Lailla, ha demanat “veure quin impacte tindria la gratuïtat d’una plaça en la segregació escolar”. I també “no posar només el focus en l’escola per combatre la segregació” i incloure una mirada “fora l’escola”. Ha agraït que hi hagi “escoles amb vocació”, així com “l’esforç fet per les AMPA, els docents, els equips directius i els alumnes” en temps de Covid-19.\n“Cal despolititzar l’educació”\nInterpel·lats pels parlamentaris, Blancher ha demanat “despolititzar l’educació, entendre que és un bé per a tots i arribar a un pacte gran polític de país”. I que això es tradueixi amb una major inversió econòmica “a l’escola pública i a la concertada, a les dues xarxes del nostre país”.\n“El Parlament ha aprovat 1.000 milions d’euros d’increment pressupost educació. Què ha anat a la concertada? Res”, ha lamentat Ruiz en resposta a les diferents intervencions. I ha insistit amb què “la solució de la segregació i de les quotes és fer l’ensenyament gratuït” . Entre d’altres mesures polítiques ha suggerit “avançar la gratuïtat a P3”.\nLa secretària general de l’Escola Cristiana ha convidat als parlamentaris a visitar les seves escoles: “L’escola de Barcelona que més alumnat amb necessitats educatives especials ha rebut és una escola concertada. Els convidem a venir i a veure-ho”.\nTambé ha demanat entendre com són el país, les ciutats i els barris: alguns amb molta diversitat i d’altres amb menys. “Fins que no trenquem la segregació residencial, no trencarem la segregació escolar”.\n“Hem de protegir la iniciativa social”\nCom a reflexió de fons, Ruiz ha demanat revisar la concepció de país vinculada a la participació i al compromís. “Catalunya està patint un menysteniment cap a la iniciativa social per part d’administracions i per part també de diferents representants públics”, ha lamentat.\nUna tendència “preocupant”, tal com apunta l’estudi ‘L’evolució futura de la societat civil a la Unió Europea el 2030’. Un estudi que assenyala que “és un repte global, present en diversos Estats membres”. Ruiz ha alertat “de la reducció de la participació de les entitats civils i socials en tot allò que és públic”.\nEn aquest sentit ha demanat: “Si volem que la iniciativa social participi dels reptes d’aquest país, l’hem de protegir i deixar que participi”. Per això ha criticat que “moltes vegades no sentim més que crítiques” i ha demanat que des de la política “els marquin requisits” i que “confiïn en la iniciativa social”.\nParlament, Meritxell Ruiz, Escola Cristiana, concertada, Tarraconense, Educació, Joves, Política


Hotel Il Lungomare Zambrone Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nvia del Mare 45, Zambrone, Zambrone, Itàlia, 89861 - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Il Lungomare\nDissenyat tant per oci com per negoci, Hotel Il Lungomare està situat idealment a Zambrone; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Hotel Il Lungomare asseguren una estada plaentera als seus clients. Transport hotel/aeroport, lloguer de cotxes, restaurant, bar, servei de llançadora són només algunes de les comoditats que fan que Hotel Il Lungomare sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Hotel Il Lungomare és una selecció idònia per a la vostra estada a Zambrone.\nTots els tipus de viatgers (248)Parelles (131)Viatgers en solitari (23)Famílies amb infants petits (72)Famílies amb infants grans (1)Grups (21)


Taller de reciclatge | Biblioteca Municipal L'Ateneu d'Esparreguera\nHome Sala d’Adults Taller de reciclatge\nTaller de reciclatge adreçat als adults amb inquietuds artístiques. Utilitzem tècniques bàsiques amb diversos materials, reciclem i transformem. Inscripció prèvia a la biblioteca.\nDimecres 2 de març, 6 d’abril i 4 de maig de 2022: Santa Maria del Puig de Paper\nDimecres 2 de febrer de 2022: Taller de reciclatge per a adults “Fem fanalets de fantasia”\nDimecres 12 de gener de 2022: Taller de reciclatge per a adults “Carpes amb rotlles de cartró”\nDimecres 1 de desembre de 2021: Taller de reciclatge per a adults “Renovem els adorns de Nadal!”\nDimecres 3 de novembre de 2021: Taller de reciclatge per a adults “De caixes de cereals a decoracions genials”\nDimecres 20 d’octubre 2021: Taller de reciclatge per a adults “Aprofitem els CDs que anàvem a llençar”\nDimecres 5 de maig 2021: Taller de reciclatge per a adults “Dissenya un portaespelmees amb un iogurt de vidre”\nDivendres 23 d’abril 2021: Taller de reciclatge per a adults “Vine a crear la teva rosa”.\nDimecres 7 d’abril 2021: Taller de reciclatge per a adults “Crea els teus dissenys amb la tècnica de Quilling” (Sessió 2).\nDimecres 3 de març 2021: Taller de reciclatge per a adults “Crea els teus dissenys amb la tècnica de Quilling (Sessió 1).\nDimecres 3 de febrer 2021: Taller de reciclatge per a adults “Reutilitzem llaunes de refresc”.\nDimecres 13 de gener 2021: Taller de reciclatge per a adults “Reutilitzem llaunes de conserva”.\nDimecres 2 de desembre 2020: Taller de reciclatge per a adults “Estrelles de Nadal”.\nDimecres 7 d’octubre 2020: Taller de reciclatge per a adults “Etiquetes transparents”.\nDimecres 4 de març 2020: Taller de reciclatge per a adults “Fem mosaics”.\nDimecres 5 de febrer 2020: Taller de reciclatge per a adults: “Disseny d’arracades”\nDimecres 6 de novembre 2019: Taller de reciclatge per a adults: “Lamparetes”\nDimecres 2 d’octubre 2019: Taller de reciclatge per a adults: “Boles de Nadal”\nDimecres 8 de maig 2019: Taller de reciclatge per a adults: “Fem una bossa amb diaris”\nDimarts 23 d’abril 2019: Taller de reciclatge per adults: “Ex-libris” amb Ivan Regalado\nDimecres 3 d’abril 2019: Taller de reciclatge per a adults: “Pintem Vanos” (inscripció prèvia)\nDimecres 6 de març 2019: Taller de reciclatge per a adults: “Transfer de fotos sobre fusta”\nDilluns 25 de febrer 2019: Taller de fang sobre personatges de La Passió\nDimecres 9 de gener 2019: Reciclem amb colors\nDimecres 7 de novembre 2018: Personalitzem copes\nDimecres 3 d’octubre 2018:\nDivendres 11 de maig 2018:\nDilluns 23 d’abril 2018:\nDivendres 9 de març 2018:\nDivendres 9 de febrer 2018:\nDimecres 10 de gener 2018:\nDimecres 13 de desembre 2017:\nDimecres 22 de novembre 2017:\nDimecres 4 d’octubre 2017: Fem un coixinet\nDimecres 10 de maig 2017: Et vols fer una bossa?\nDimecres 19 d’abril 2017: Vols fer una rosa de Sant Jordi?\nDimecres 1 de març 2017: Vols fer figuretes amb feltre?\nDimecres 1 de febrer 2017: Et vols fer una bossa personalitzada?


sequera | La Plana Ràdio\nSi la sequera continua, les reserves d’oli d’oliva podrien exhaurir-se la propera campanya\nDimecres, 28 Febrer, 2018 /0 Comments/in Agricultura, Santa Bàrbara /by Josep\nOliveres afectades per la sequera (Foto:La Verdad)\nÉs l’estimació que fa el gerent de l’Agrícola del Camp de Santa Bàrbara.\nJosep Lluís Cardona considera que tot i això, la campanya ha estat millor de el que es preveia en un principi.\nPoques setmanes abans de tancar-la, s’han entrat vuit milions de quilos d’olives i elaborat més de dos milions de quilos d’oli.\n(J.Roig/T.G.).-Estem a la recta final de la campanya oleícola i des de la Cooperativa Agrícola del Camp de Santa Bàrbara se’ns ha fet una primera valoració per part de la gerència que la titlla de bona tot i que, de no ser per la sequera, haguera pogut estar millor. Josep Lluis Cardona deia que la poca pluja que ha caigut, afortunadament ho va fer en els moments apropiats i per això, en principi, es pot considerar com a positiva, si es té en compte també que la qualitat ha estat excel·lent i els preus als quals s’està pagant l’oli, també són bons.\nA l’espera de tenir les dades definitives, Cardona avançava que a dia d’avui, s’han entrat uns 8 milions de quilos d’olives, amb els que s’espera elaborar més de 2 milions de quilos d’oli. Tot i aquest got mig ple, Cardona advertia que, si no plou com ho hauria de fer, el problema greu podria arribar la propera campanya, perquè tot i ser un arbre resistent, les oliveres estan començant a ressentir-se per aquesta prolongada falta de pluja.\nQuant a les vendes, sense concretar preus, Cardona es limitava a dir que “a l’engròs van bé” i que “al detall es mantenen”. Sí que advertia que la seua percepció de cara al futur era que, amb la producció limitada a tot el país per causa també de la sequera, si continua l’actual ritme de vendes, estimat en 100.000 tones mensuals, “pràcticament hi ha oli solament per arribar a la propera campanya”, assegurava.\nhttps://laplanaradio.cat/wp-content/uploads/2018/02/VF0R9C21-U213734463482bfD-624x385@La-Verdad-LaVerdad.jpg 385 616 Josep http://laplanaradio.cat/wp-content/uploads/2015/09/logoemissora_carregant-300x157.png Josep2018-02-28 09:52:172018-02-28 09:52:17Si la sequera continua, les reserves d'oli d'oliva podrien exhaurir-se la propera campanya\nLa meteorologia adversa retarda la recollida d’olives a Santa Bàrbara\nDijous, 1 Desembre, 2016 /0 Comments/in Agricultura, Santa Bàrbara /by Josep\nDetall d’olives sevillenques afectades per la sequera (Foto:J.Roig)\nEn dos mesos s’ha recollit una quarta part de lo que seria habitual en una campanya normal.\nTot i això, les pluges dels darrers dies poden salvar més d’un 60 per cent de la collita, gracies al bon any que té la varietat morruda.\n(J.Roig).-Les precipitacions del mes d’octubre, sumades a les del mes de novembre recent acabat i que a Santa Bàrbara sumen gairebé 160 litres, podrien salvar més d’un 60 per cent d’una collita d’olives que es preveia pèssima solsament unes setmanes enrere.\nEl gerent de la Cooperativa Agrícola del Camp de Santa Bàrbara, Josep Lluis Cardona, en declaracions al programa “Parlar per Parlar” de La Plana Ràdio, deia que encara és difícil fer una previsió acurada perquè la recollida dels fruits va molt enrederida respecte a altres anys, ( dels 3 o 4 milions de quilos habituals que ja s’ha arreplegat normalment a finals de novembre, enguany se’n han molturat solament 1 milió), però creu que tot i la minva que hi haurà en les varietats més primerenques, que no han pogut acaba bé el seu procés de maduració, la collita podrà salvar-se en un percentatge més elevat del que s’esperava, per tant ‘aigua caiguda, tot i el mal que ha fet a alguns camins, es donava per benvinguda.\nTambé cal puntualitzar que les previsions del gerent de la cooperativa planera no es poden generalitzar perque l’aigua caiguda les darreres setmanes s’ha repartit de manera desigual en el territori i ha permès la recuperació d’unes varietats més que unes altres.\nEl mateix Cardona deia que enguany és “l’any de la morruda” ja que aquesta varietat s’ha recuperat d’una manera extraordinària els darreres dies i podria equilibrar la balança de les pèrdues produïdes per altres varietats de cicle més curts, com la sevillenca i la farga, unes olives que s’han quedat molt petites, amb poca polpa, i que ja no han tingut temps de recuperar-se per la manca de pluges a temps.En canvi la morruda té un cicle vegetatiu més llarg i com que ara encara està verda, els arbres tindran temps de desenvolupar un fruit de major calibre.\nRecordem que la previsió que es feia des de la mateixa cooperativa a principis d’octubre, quant es va donar per iniciada la campanya i abans de l’episodi de precipitacions, era d’una caiguda de fins al 80 per cent segons zones i varietats.\nhttps://laplanaradio.cat/wp-content/uploads/2016/12/IMG_20161130_171632.jpg 3120 4160 Josep http://laplanaradio.cat/wp-content/uploads/2015/09/logoemissora_carregant-300x157.png Josep2016-12-01 10:15:142016-12-01 10:15:14La meteorologia adversa retarda la recollida d’olives a Santa Bàrbara\nTot i la sequera, la producció d’oli a Catalunya serà prop d’un 30% superior que en la darrera campanya.\nDijous, 27 Octubre, 2016 /0 Comments/in Montsià /by Josep\nLa Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya estima que, a les comarques de Tarragona, augmentarà un 48%, mentre a Lleida caurà prop del 20% per la manca de pluges.\nResponsables de la Federació argumenten que malgrat que ha plogut tard, al Baix Ebre-Montsià, que és la zona productora de Catalunya amb un major volum, es podrà recuperar una part important de la collita.\n(ACN/J.Roig/ T.G.).-La Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya (FCAC) preveu un increment del 28,4% en la producció d’oli d’oliva a Catalunya per aquesta campanya que se situarà en les 34.800 tones, respecte a les 27.100 tones de l’any anterior. D’aquesta manera, la d’enguany serà una campanya lleugerament per damunt d’una collita mitjana, que és d’unes 32.000 tones d’oli.\nTot i aquest augment global a nivell català, com ja vam comentar fa uns dies, algunes zones de les comarques de Tarragona, com per exemple el Montsià i segons preveia el gerent de la cooperativa Agrícola del Camp de Santa Bàrbara Josep Lluis Cardona, es veuran “sensiblement afectades” per la manca de pluges, i en el cas concret de la cooperativa planera l’afectació podria arribar a fer perdre fins a un 15 % de la collita prevista, passant dels 13 milions de quilos que s’esperava molturar a poc més d’11.\nTot i aquesta pèrdua puntual i segons preveu la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya, la demarcació registrarà un increment de producció important arribant a les 26.000 tones d’oli, un 48% més que l’any passat en que es van produir 17.500 tones.\nCom en el cas de l’Ebre, a les comarques de Lleida, l’olivera de secà també es veurà “greument afectada” i es preveu un descens del 18%, passant de les 8.500 tones de la campanya passada a les 7.000 tones d’aquesta. A Girona i Barcelona, la FCAC es preveu una collita d’unes 1.800 tones d’oli.\nEl responsable d’oli d’oliva de la FCAC, Toni Galceran, ha explicat que abans de l’estiu, s’esperava superar les 40.000 tones d’oli, fet que hauria suposat una “collita rècord”, però “a molt llocs de Catalunya han patit més de quatre mesos sense pluges”. “Les zones de secà i sense reg de suport estan greument afectades i, tot i la pluja de les últimes setmanes, ja no podran recuperar la producció”, ha remarcat.\nGalceran argumenta l’increment global perquè “malgrat que ha plogut tard, al Baix Ebre-Montsià, que és la zona productora de Catalunya amb un major volum, es podrà recuperar una part important de la collita”.\nTant a l’estat espanyol com a altres països productors –Itàlia, Grècia, Tunísia, Marroc i Síria- es preveuen descensos de la producció. Aquest factor junt amb la tendència a l’estabilitat en el consum mundial d’oli d’oliva podrien fer preveure, també, una campanya amb estabilitat de preus, segons el responsable de la FCAC.\nhttps://laplanaradio.cat/wp-content/uploads/2016/10/olives-cooperativa.jpg 375 500 Josep http://laplanaradio.cat/wp-content/uploads/2015/09/logoemissora_carregant-300x157.png Josep2016-10-27 08:36:582016-10-27 08:36:58Tot i la sequera, la producció d'oli a Catalunya serà prop d'un 30% superior que en la darrera campanya.\nL’Agrícola del Camp de Santa Bàrbara comença la campanya de l’oliva\nDilluns, 17 Octubre, 2016 /0 Comments/in Agricultura, Santa Bàrbara /by Josep\nA finals de la passada setmana es van començar a entrar les primeres olives i aquesta s’obre els dilluns, dimecres i divendres.\nDonada l’especificitat de la campanya i en funció del volum d’entrades s’obrirà més o menys dies a la setmana.\n(J.Roig/T.G.).-El passat dijous, 13 d’octubre la Cooperativa Agrícola del Camp de Santa Bàrbara encetava la campanya oleícola 2016-2017 i obria les instal•lacions als productors per que es puguin començar a entrar les primeres olives de la temporada.\nAixí ho confirmava a la nostra emissora el gerent de l’entitat, Josep Lluis Cardona, qui advertia que la perllongada sequera dels darrers mesos ha trencat tots els cicles normals de maduració del fruit i això provoca una incertesa en l’evolució del procés òptim per procedir a la seua recollida. Per aquest motiu i de moment, la cooperativa va obrir el passat dijous i divendres i, a partir d’aquesta, obrirà els dilluns, dimecres i divendres. “En funció del volum d’entrades obrirem més o menys dies”, apuntava Cardona.\nRecordem que la passada setmana ja informàvem de que la sequera provocarà una minva important en la producció oleícola que s’esperava per a la campanya 2016-2017. Una reducció que podria estar en torn al 15 o el 20 per cent i que deixaria lluny les espectatives dels 13 milions de quilos d’olives que l’Agrícola del Camp preveia processar enguany.\nDe fet es pot observar com les varietats més primerenques com la sevillenca, molt present a l’àrea d’incidència de la cooperativa, estan pràcticament amb la pell i el pinyol. Segons alguns productors l’esperança estaria en que, les darreres pluges puguin fer augmentar el volum d’altres varietats com la morruda que té un procés de maduració més tardà.\nhttps://laplanaradio.cat/wp-content/uploads/2016/10/capturada4.jpg 372 538 Josep http://laplanaradio.cat/wp-content/uploads/2015/09/logoemissora_carregant-300x157.png Josep2016-10-17 09:27:342016-10-17 09:28:26L'Agrícola del Camp de Santa Bàrbara comença la campanya de l'oliva


CARLES LUCAS | Bàsquet Manyanet Reus\nCarles, és el teu primer any en la família del Bàsquet Manyanet Reus? Quin equip portes?\nEn realitat no, és la meva tercera etapa amb el Bàsquet Manyanet, hi vaig arribar gràcies al Xavi Moncusí l’any 1997 portant un mini i un pre-benjamí l’any següent.\nDesprés l’any 2001 hi vaig tornar tres temporades més gràcies al David (Aragüés) i vaig portar infantils i un Cadet femení del qual tinc un record increïble.\nI aquest any doncs molt i molt content de tornar, porto el sènior Masculí A, hi estic amb molta il·lusió i ganes de treballar i gaudir del bàsquet.\nCom veus als nois amb aquesta temporada atípica?\nNo està sent gens fàcil la veritat, però treballar aquí és fàcil. Hi ha bona organització, es planifiquen les coses i es troben solucions per seguir entrenant.\nLa predisposició dels nois de l’equip en general és molt bona, i això fa que la il·lusió segueixi intacta.\nCom et veus dins de l’equip?\nLa veritat és que molt bé!! Jajajaja, ara falta que els qui “maneguen el cotarro” també m’hi vegin.\nAmb els jugadors s’ha fet bona pinya, és un grup que ha tingut molt bons entrenadors i es nota. Només intento donar la meva visió d’ex jugador i els meus petits coneixements i experiències per intentar aportat més coses…\nQuins eren els objectius d’inici de temporada?\nJo sempre sóc ambiciós a nivell esportiu. Vam començar treballant molt i molt bé, fent una pre-tempoprada seria i planificada, l’objectiu era consolidar la segona Catalana. Llàstima que les coses han anat d’aquesta manera…\nSón els mateixos que tens a data d’avui? En què han canviat? Ens podries posar un exemple?\nSincerament, el fet de no competir, canvia plenament la programació, no només a nivell d’objectius sinó també l’estil de les sessions. Cal buscar maneres de motivar els xavals, i intentar que no perdin l’entusiasme per seguir venint.\nAra els entrenament són més “lúdics”, la càrrega tàctica quasi bé desapareix, però és bon moment per treballar més tècnica individual.\nExplica’ns una mica la teva trajectòria com a entrenador …\nResum ràpid: Inicis molt jovenet a Manyanet, 2 anys a Lleida al Bàsquet Cappont i portant el junior a Borges Blanques.\nTornada a Manyanet on vaig tenir el privilegi d’entrenar algun jugador que ara és molt millor entrenador que jo … jajajaja i entrena brillantment al sènior femení A. Després i coincidint amb el meu ingrés com a mestre a la Salle, doncs portant la coordinació de l’escola de bàsquet Salle Reus, i molts i molts equips durant més de 15 anys tan a la Salle com al Ploms-Salle: des d’escoleta fins a júniors tant masculins com femenins, i portant la temporada 2007-2008 el sènior femení Salle.\nI com a jugador? Què en destacaries?\nVaig tenir la sort de jugar en equips preferents els anys de cadet i junior a Tarragona, el meu últim any júnior vaig estar al Reus Ploms i també el primer any de sènior alternant el Segona i el Copa. Els anys Universitaris vaig jugar al Sícoris de Lleida, i després, i fins fa 2 temporades, al sènior Salle Reus. On les meves darreres 3 temporades van ser amb el magnífic equip de Veterans Salle que jugàvem a 3a catalana, passan-t’ho espectacularment bé.\nQue els teus fills et vegin jugar i competir a bàsquet, ufff “pell de gallina”…\nPer cert, la teva professió? Crec que comparteixes vocació amb molt dels nostres tècnics oi?\nSi, si, sóc mestre d’E. Infantil a la Salle des de 2004 gran escola!! , allí hi vaig estudiar tota la vida i allí treballo!! , comparteixo passió pel bàsquet i passió per la meva feina al igual que el senyor Fuentes, Aragüés, Moncusí, Joan Sánchez, Joan Marc i d’altres cracks que teniu per aquí, jajajaja.\nPer cert, hi tinc una bona representació familiar treballant a Manyanet, la meva estimadíssima “tieta Imma” fa molts anys que hi és per la planta de secundària, i la meva cosineta Anna també la trobareu per primària. I a més la Gemma i la Mònica amb qui també som família, deu n’hi do no??\nQuè és el que et va fer tornar a entrenar a equips grans?\nLa motivació. Necessitava alguna proposat motivadora, un canvi d’aire, un projecte engrescador, i Bàsquet Manyanet m’ho han donat.\nQuè és el que et va atraure per estar amb nosaltres?\nEl saber que es treballa molt bé el bàsquet i sobretot l’estima que tinc per molta gent Manyanet, que fa molts anys que conec.\nCom et sents amb la família del Manyanet?\nMolt a gust la veritat, molt content de la decisió presa. Esperant que la temporada vinent la feina tingui els seus fruits i ho puguem demostrar a la pista, jugant…\nQuè és el que més t’agrada del Bàsquet Manyanet Reus?\nLa implicació, la gent, l’ambient, es respira bàsquet… m’hauré d’acostumar a cridar 5, 6, 7…\nPer a tu, el Bàsquet Manyanet Reus és … (resumeix en una paraula o frase)\nBàsquet… bon bàsquet


El Govern dobla la previsió i estima un dèficit de 129 milions el 2021 | BonDia Diari digital d'Andorra.\nM. S. / Foto: E.C. / Consell General\nEls efectes de la pandèmia de la Covid-19 han anat molt més enllà del que l’executiu havia previst en el pressupost per aquest exercici 2021 i ja en els primers mesos s’ha comptabilitzat un menyscapte més gran de l’estimat a nivell d’ingressos a la vegada que un increment major de l’esperat de les despeses addicionals per fer front als efectes de la pandèmia.\nAixí ho va reconèixer ahir el ministre de Finances, Eric Jover, en el transcurs de la seva compareixença davant la comissió legislativa de Finances i Pressupost, on, com es recull en el pressupost extraordinari per al 2021 aprovat per Govern i entrat ja a tràmit parlamentari per la via d’urgència, va anunciar que el dèficit previst per aquest exercici s’eleva fins als 129 milions d’euros en lloc dels 65 milions que s’havien previst inicialment.\nEl ministre, que juntament amb els comptes extraordinaris va presentar als parlamentaris de la comissió l’actualització del pla d’equilibri financer 2020-2025 i l’actualització del marc pressupostari 2020-2023, va detallar que amb els canvis al pressupost es preveu ingressar globalment fins a 34 milions d’euros menys.\nAixí, s’estima que la recaptació per impostos directes serà en inferior en 5 milions a la inicialment prevista, i que els impostos indirectes aportin fins a 38 milions menys a les arques públiques. A la vegada, però, s’esperen 3 milions més d’ingressos patrimonials degut que FEDA i Andorra Telecom “van tenir uns resultats millors dels previstos”, així com que la partida de transferències sigui de 7 milions més, quantitat procedent del conveni assolit amb els comuns per compartir esforços per fer front a les conseqüències de la pandèmia.\nPel que fa a les despeses, Jover va explicar que es preveu una contenció de 6 milions en la partida de béns i serveis, una retallada de 8 milions de la d’inversions però un increment de fins a 41 milions de les transferències, partida on s’inclouen els pagaments dels ERTOs, a la CASS i al SAAS i d’altres ajuts socials a famílies i empreses.\nTot plegat per arribar a aquest dèficit de 129 milions que, de complir-se, comportaria que el dèficit dels exercicis 2020 i 2021 s’enfilés fins als 230 milions d’euros, una xifra “important” però que “es pot assumir per la bona situació que hi havia per la gestió acurada dels darrers anys”, tal com va assegurar Jover, que va insistir que “calia estar al costat de la ciutadania i el teixit productiu del país”.\nAixí mateix, el ministre va explicar que la modificació del pressupost inclou una disposició que faculta el Govern a poder fer una emissió de deute de fins a 300 milions d’euros, uns diners que servirien “per refinançar les operacions d’endeutament que vencen el 2022” però que es podrien mirar d’obtenir ja aquest any si hi ha un context favorable als mercats.\nAquestes xifres situarien l’endeutament del país a final d’any en el 53,7% del PIB, lluny del topall màxim del 40% que preveu la Llei de sostenibilitat de les finances públiques i d’estabilitat pressupostària i fiscal, la coneguda com a regla d’or, normativa que també s’incompliria en el cas de la despesa màxima permesa, en la ràtio entre impostos directes i indirectes però no quant a increment de despesa corrent.\nMalgrat aquests incompliments, Jover va assegurar que, segons les previsions fetes per l’executiu, “tots els llindars se situarien dins els límits l’any 2023” i que per tant “no caldria esperar al 2025”, topall que estableix el pla d’equilibri financer que la llei obliga a elaborar quan hi ha algun incompliment. Així mateix, i interpel·lat pel conseller socialdemòcrata Pere López sobre una hipotètica modificació de la regla d’or, el ministre va assegurar que el Govern no preveu que calgui fer cap modificació de la Llei de sostenibilitat de les finances públiques i d’estabilitat pressuspostària i fiscal, text que, com va recordar, ja va modificar la majoria parlamentària per “incrementar el percentatge d’aportació al compte de compensació”.\nD’altra banda, i tot i no voler-ne avançar massa detalls, el ministre va comunicar als consellers generals que l’executiu presentarà en breu una proposta de reforma del sistema fiscal on “no s’incrementaran els tipus nominals” dels diferents impostos però sí que se’n revisarà l’“estructura” i el “funcionament”.\nEn aquesta línia, el ministre, que va destacar que es busca també “una simplificació” i va augurar que la reforma permetrà millorar la posició d’Andorra en l’indicador Paying taxes, va assegurar que la reforma parteix de la base de “mantenir la competitivitat fiscal del país” si bé va deixar clar que “les empreses que puguin generar caixa participaran moderadament en l’esforç de l’Estat”.\nPicabaralla amb el PS per l’optimisme dels comptes\n“Els números del pressupost 2021 no quadren de cap manera, així ho vam dir el dia que es va presentar i avui hi ha la confirmació de les grans diferències que hi havia”. Així de contundent es va mostrar en la seva primera intervenció el president del grup parlamentari socialdemòcrata, Pere López, que va recordar al ministre que des de l’oposició ja es va estendre la mà per refer un pressupost inicial “massa optimista” i va re-treure a Jover el “nou exercici de full de càlcul per fer quadrar uns números” que considera encara “massa optimistes”.\nEls comentaris de López van indignar el titular de Finances, que va recordar que “estem en una situació de pandèmia extraordinària” i que no “es disposa de la bola de vidre” per veure quan acabarà. Jover, que va recordar que es van presentar els comptes el 30 de setembre perquè ja estiguessin en vigor al gener, va defensar que el pressupost es va fer en base a les millors dades disponibles.


Ja em perdonareu, però el dia de la inauguració dels jocs olímpics de Barcelona vaig fugir a Dinamarca.\nÉs un espectacle que no m'agrada. Per moltes raons.\nAra ens estalviarem set anys d'esmorzar, dinar i sopar las mejores olimpiadas de la historia. Segurament ells van muntar la expo i la capitalidad cultural per no haver-nos de sentir a nosaltres fent el mateix aleshores.\nUna assemblea formada per rendistes del esport ha decidit que l'escenificació lúdica de la força dels estats l'any 2012 es faci a Londres.\nHa estat A Tale of Two Cities amb un outsider que no ha estat més que Reus.\nLondres com a camp de batalla, lúdic, això sí. Només l'humor britànic, el dels senyors -el poble no va a Derbi-, podia fer la guerra com qui juga a polo. Ara juguen a futbol com que fa la guerra, és el problema de que el poble entri a les coses dels senyors.\nBrindarem amb cava les victòries i les derrotes, que diuen que no va amb nosaltres. O potser hi va massa.


El P. Màxim Muñoz celebra la primera missa d'en Dion a Ruteng – Claret Sanctus Paulus\nEl P. Màxim Muñoz celebra la primera missa d'en Dion a Ruteng\nEl P. Màxim Muñoz celebra…\nEl P. Màxim Muñoz ens envia una segona crònica des d’Indonèsia molt trasbalsat encara per la mort del P. Codinachs. Aquesta vegada ens escriu des de Kupang, d’on és superior el claretià valencià Francisco José Baeza.\nEl dijous 25 de juliol, el P. Màxim va rebre la notícia de la mort del P. Pere Codinachs. Allà on es trobava l’accés a Internet era nul, i per això el P. Dion el va acompanyar a un locutori que si que tenia connexió a la xarxa i això el va permetre mínimament de poder llegir els nombrosos e-mails de condol i altres referències a la persona i mort del Pere. El P. Màxim va compartir molts anys de treball de servei al moviment juvenil HORA-3. El seu mestratge i la riquíssima experiència viscuda aquells anys de formació i primers de ministeri sacerdotal l’han marcat per sempre.\nAmb la tristesa d’aquestes circumstàncies es va celebrar la primera missa a casa del Dion, al poble de Ruteng (illa de Flores). Diem «a casa» perquè efectivament la celebració, com sol ser habitual en aquestes terres, no es va fer a la parròquia, sinó en una mena d’envelat construït amb troncs de bambú a mode de bigues i planxa metàl·lica al sostre, just davant de casa. Amb un altar ben ornamentat es va muntar un espai amb cadires per més de 1.000 persones, que es va omplir de gom a gom.\nEl P. Màxim va aprofitar la seva estada a Ruteng per visitar amb els P. Baeza i Valen la comunitat de Sok, a dues hores de camí en cotxe. És una comunitat des de la que els Claretians porten una parròquia i diverses activitats de pastoral juvenil-vocacional. Amb unes bones instal·lacions per dormir, reunir-se jugar, etc. Una mena de casa de colònies.\nL’endemà, el grup va tornar a Ruteng, ja per la festa. El P. Dion presidí amb molta dignitat la celebració, amb bona entonació en les nombroses parts cantades. Dos moments especialment emotius a destacar foren l’ofertori, en el que el pares i germans del Dion portaren el pa, el vi i altres ofrenes, i al final de la missa en què el nou prevere fa llargues benediccions especials a diversos grups importants de persones, que s’agenollen davant l’altar. Acabada la celebració, que va durar més de dues hores, al mateix recinte va començar la segona part, amb diversos parlaments.\nFets els parlaments, la família va lliurar al Dion uns obsequis. Tot seguit es va beneir la taula i, com és costum per aquestes terres, tothom passà per una taula en què hi ha diverses safates i recipients amb arròs, verdures, peix, carn, amanida, etc. Cadascú pren el seu plat amb una cullera, un tovalló i un got d’aigua envasada i es va posant el que vol. Acabat el dinar, tots els invitats passaren a saludar el nou prever. Després retiraren les cadires i començà el ball.\nLa celebració es completà, de forma més tranquil·la, amb la missa que en Dion va presidir a la Parròquia-Catedral, que és la seva, diumenge 28 a les 8 del matí.\nEl contrast amb la situació religiosa d’aquí es evident. No només per l’assistència massiva als actes religiosos, sinó també en la referència quotidiana a Déu en la benedicció de la taula i altres signes.\nAnteriorPost anterior:Mor el P. Pere Codinachs gran propulsor del moviment cristià Hora-3SegüentSegüent post:La Família Claretiana present a la Fira Vocacional de la JMJ 2013


Cs qualifica de perjudicial per als castellonencs el pas de l'alcaldessa pel consell de l'Hospital Provincial\nGrup Ciudadanos-CastellÃ³n (C's) Dimecres, 24 de Gener de 2018\n·L'edil Cristina Gabarda recorda que "Marco va votar a favor del desmantellament del Provincial"\nCastelló, dimecres 24 de gener de 2018. L'edil de Ciutadans (Cs) en l'Ajuntament de Castelló Cristina Gabarda ha qualificat de "perjudicial per als castellonencs el pas de l'alcaldessa pel consell de l'Hospital Provincial" i, en aquest sentit ha considerat que "Marco deixa l'òrgan de direcció del Consorci hospitalari incapaç de defensar els interessos dels veïns de la nostra ciutat". Així, Gabarda ha recordat que "Marco ha votat 'sí, bwana' a tot el que deia Montón en contra dels interessos dels castellonencs".\n"Fins i tot el PSOE provincial es va posicionar en contra de les votacions de l'alcaldessa de Castelló en el Consorci Hospitalari per anar en contra dels interessos de la nostra ciutat i la nostra província", ha remarcat l'edil, qui ha explicat que "mentre Marco va votar a favor de pujar la taxa de proves mèdiques esportives, el Partit Socialista va votar que es baixaren de nou en el ple de la Diputació".\n"La Conselleria està demantellant l'Hospital Provincial amb el beneplàcit fins ara de l'alcaldessa de Castelló", ha assegurat Gabarda. "Encara que l'alcaldessa s'excusava que havia sigut nomenada de manera particular per Montón com a membre d'aquest consell, s'ha oblidat que és alcaldessa de la ciutat i no ha vetlat pels interessos dels castellonencs". "Esperem que el seu substitut sí ho faça", ha conclòs la regidora, no sense abans lamentar que "Castelló tinga un Govern que no és capaç de 'xistar' als seus caps de València pel bé de la seua ciutat".


Escrita per Silvia Kanuteh Rubio - de març 12, 2019\nEn aquesta entrada us explicaré les sis últimes constel·lacions relacionades amb el zodíac.\nEl mite més comú relacionat a aquest signe és el del rapte de Persèfone. Aquesta era filla de la deessa Demèter i el déu Zeus i el seu oncle Hades la va raptar i se la va emportar a l'inframón. La seva mare va decidir baixar al món dels morts a buscar-la, sense saber que la jove havia menjat un gra de magrana i com que era menjar de l'inframón ja no podia marxar. La seva mare desesperada va demanar ajuda als déus i van arribar a l'acord que Persèfone estaria sis mesos a la Terra amb la seva mare i sis a l'inframón amb Hades. Es relacionen els sis mesos amb les estacions; hivern i tardor seria quan Persèfone és amb el seu oncle ja que els camps no es cultiven i això significaria que Demèter està trista, en canvi quan Persèfone és a la Terra, la seva mare està contenta i els camps produeixen molt. La balança es va relacionar amb l'equilibri entre el dia i la nit durant l'equinocci ja que aquesta constel·lació marca l'inici de la tardor i està relacionada amb la cerca de l'aliment. Es relaciona a hades amb la constel·lació d'escorpí i a Demèter amb la de Verge ja que estan les tres unides.\nRapte de Proserpina, Niccolo dell Abate\n8. ESCORPIÓ O ESCORPÍ:\nEl mite del gegant Orió és el més utilitzat per explicar aquesta constel·lació. Segons el mite, Orió era un gegant ple de luxúria i riqueses que vivia en un castell on violava a totes les donzelles que passaven per davant. Un dia va veure passar a Artemis, la deessa de la caça i va intentar violar-la. Aquesta va demanar ajuda a un escorpí i va fer que piqués el peu del gegant. Aquest va demanar ajuda a Zeus que va decidir immortalitzar-lo i enviar-lo al cel. Artemisa per donar les gràcies a l'escorpí també el va pujar al cel convertint-lo en la famosa constel·lació, però el va col·locar lluny d'Orió, fent així que la primera es vegi a l'estiu, en canvi la segona s'aprecia a l'hivern.\nDiana sobre el cos d'Orió, Daniel Seiter\nQuiró era un centaure, mig cavall, mig home, que havia estat mestre de molts herois com Hèrcules. La majoria de centaures eren dolents, Quiró era l'excepció. L'heroi estava lluitant contra uns centaures, que corrien cap a la cova de Quiró. Hèrcules va disparar una fletxa enverinada amb la sang de l'hidra de Lerna, amb tanta mala sort que va anar directe al seu mestre. Tot i ser immortal, Quiró sentia el dolor del verí que portava la fletxa i va decidir donar la seva immortalitat a Prometeu per deixar de patir. Zeus va considerar que la seva figura no havia de ser oblidada així que va crear la constel·lació de sagitari sempre armat amb el seu arc i les seves fletxes.\nL'educació d'Aquil·les, Delacroix\nCorrespon al mite del déu Pan, semidéu dels pastors que era un sàtir, mig home, mig cabra. El mite ens diu que Rea va enviar el monstre Tifó a matar tots els déus de l'Olimp inclòs Zeus. El semidéu Pan, no volia morir i es va llançar al mar convertint-se en meitat peix meitat home i va haver de tornar viure a la terra. Pan es va trobar al monstre Tifó desmembrant Zeus així que va decidir cridar per distreure el monstre i Hermes va poder tornar a ajuntar a Zeus. En agraïment, el déu dels déus, va convertir al semidéu Pan en una constel·lació mig peix mig cabra.\nCeres i Pan, Rubens\nAquesta és la història de Ganímedes i Zeus. Ganímedes era el príncep de Troia i era conegut per la seva bellesa. Un dia estava en una muntanya vigilant un dels ramats del seu pare i Zeus va tornar a convertir-se en animal, aquesta vegada en àliga, per raptar el jove. Zeus però va donar al pare de Ganímedes uns quants cavalls divins immortals per compensar el fet d'haver-se convertit en au per raptar el príncep. Després d'aquesta compensació al rei de Troia, Zeus es va emportar el jove a l'Olimp perquè servís les copes als déus sempre sota la vigilància d'un Zeus molt enamorat.\nGanímedes i l'àliga, Thorvaldsen\n12. PISCES O PEIXOS:\nLa protagonista d'aquest mite és Dercet, filla d'Afrodita, que era mig dona mig sirena. Segons la llegenda, Dercet anava passejant per la vora d'una llacuna una nit quan va caure dins de l'aigua. Tot i ser mig sirena, li va ser impossible nedar i sortir però un peix que nedava a prop seu va ajudar-la. La unió dels seus dos cossos dóna lloc a la constel·lació.\nResulta molt interessant i curiós al mateix temps veure com els grecs tenien mites per tot, és a dir disposaven d'una explicació per a tots els fenòmens i fets, tal i com es veu en aquesta entrada amb els símbols i constel·lacions del zodíac.\nMolt original l'entrada, bona feina!\n12 de març de 2019, a les 18:06\nQue ingeniosos, els grecs! És molt interessant veure com el zodíac, que molta gent mira i hi creu a dies d'avui, tenia els seus orígens en la mitologia grega. Bona feina!\n15 de març de 2019, a les 13:59


Al pati de la nova escola - Valors\nAl pati de la nova escola\nJoan Salicrú| 06/10/2019 23/02/2020 |Opinió|\nFesta d’inici de curs –de benvinguda als nous alumnes- a l’escola. A la pista del pati gran hi juguen nens d’edats i orígens diferents. Hi ha, sortosament, a la nostra classe, una distribució bastant mixta, un reflex força real de la societat: nens amb “vuit cognoms catalans”, de cognoms castellans –a aquestes alçades de la pel·lícula ja catalans, per mi- i de cognoms magrebins –ara mateix amb una vivència encara molt poc autòctona, lamentablement-. Vaja, com a moltes escoles d’una ciutat mitjana catalana si aquesta està situada en una zona mixta, on viuen tan els uns com els altres (cosa que tampoc és tan habitual, pensant-ho bé).\nEntre els pares, però, el comportament no és idèntic: els d’origen magrebí –només veig dones, de fet- seuen quasi tots, discrets, en els bancs ombrívols que hi ha sota la part que queda porxada. Parlen entre ells, com dient: “Sí, som aquí, però no volem interferir en les vostres converses i en les vostres vides”. Molt pocs s’aixequen a jugar amb els seus fills i “barrejar-se” amb els altres.\nUn pare, amb voluntat absolutament integradora -no ens confonguem-, m’ho fa notar: “Fixa’t-hi com s’asseuen juntes i no es relacionen amb els altres. Tenim un problema. Em sap greu veure que encara estem així”. “Cert, però abans de conviure devem haver d’estar juxtaposats, no?”, se m’acut respondre-li per buscar-hi la part positiva (en el futur, si més no).\nPenso –perdonin l’autocita- en l’article La platja democràtica, on deia que aquest espai lúdic és un dels pocs on s’esdevé actualment una barreja pura, un lloc on et trobes gent “de tots colors”. Al pati de la nostra nova escola penso que no només: aquí, poc o molt, també pots trobar aquesta barreja –tot i que evidentment en molts centres el seu dia a dia no s’assembla de res al d’un hipotètic punt mig de la societat, a vegades per excés i a vegades per defecte-.\nAra bé, en el cas que hi hagi diversitat, com a la platja, encara no es veu una bona barreja, almenys entre els adults (curiosament em sembla que els nostres fills ho viuen amb molta més normalitat). Hi ha, com deia, juxtaposició, “els uns al costat dels altres”. Hi són, però no es fan notar. Observant-los, discrets, penso que porten gravat en el seu ADN un cartell de “no volem molestar”; és com si estiguessin tan agraïts de poder “usar” uns serveis públics de qualitat com els nostres… que per res del món ho volen posar en risc. També segurament les seves situacions socioeconòmiques –feines més dures, més precàries, menys ben pagades- fan que no siguin precisament els que capitanegen l’AMPA, lògic. O és que no s’acaben d’atrevir a ser-hi perquè no s’hi senten convidats?\nQuè hem de fer? Com podem avançar? Els primers magrebins van arribar a casa nostra fa una mica més de quinze anys –que no els subsaharians, que fa força més que són entre nosaltres-. Ha passat, doncs, una generació. Quin balanç fem? Anem millor o pitjor? Hi ha motius per defensar la primera cosa, i tant!, però també n’hi ha, siguem clars, per defensar exactament la contrària.\nEn tot cas, cal molt més temps –em temo- i molt més treball en conjunt per poder superar aquesta situació. I, abans que res, em sembla que ens cal ser conscients de la distància mental que ens separa. Sí: quan abans reconeixem que, en general, són diferents a nosaltres –tot i que… qui és “nosaltres” ara a Catalunya?- i que no els podem exigir que siguin com “nosaltres” –per cert, a què se suposa que s’han d’integrar, ben bé?- abans podrem començar un diàleg franc, senzill, però profund, per tal de conèixer-nos.\nDit d’una altra manera: potser volíem -agafant-nos a la retòrica progressista, sempre benintencionada, però sovint poc efectiva- reconèixer-nos com a iguals, massa ràpidament. Però diria que, abans d’això, el que hem de fer és conèixer-nos. Simplement. Mirar-nos a la cara i saludar-nos. Saber pronunciar els nostres noms respectius, senzillament. Després ja vindrà el “reconèixer-nos”, que és tota una altra cosa.\n←Pot ser conscient el capitalisme?\n→Godoy: “Hem construït un mur per no sentir el clam dels pobres”


El Bloc de Joan Sabaté: L'energia, una aposta per al nostre futur\nL'entrada em sembla interesant i hi ha qüestions que caldria considerar seriosament, però, quan parlem d'energia de què parlem? D'indústria d'equipaments aerogeneradors i cèl.lules fotovoltaiques? D'investigació en nous combustibles? De fabricació de bateries de liti o de piles d'hidrógen?\nEm temo que no. Avui, per avui, parlem d'implantació de plantes fotovoltaiques, aerogenedors, dìpòsits de gas i magatzems temporals de combustible.\nEm temo que ningú ens garantirà que dien sí, a una cosa (assumint perjudicis) se'n derivi l'establiment de l'altra cosa (gaudint dels beneficis).\nAquesta és una prova de funcionament del blog.\nAhir vaig penjar un post que avui no apareix al teu blog. L'has rebut? Has decidit no penjar-lo?\nEmili, sento no haver vist el teu post abans, però tinc per costum publicarlos tots.\nQuan a la pregunta que planteges, te de dir que mai ningú ens garantirà tot el nostre desenvolupament en un paquet. Una cosa porta a una altra, cal ser agosarats i fer apostes de futur que encara que tinguin costos ens obren portes decisives. Sense costos no hi ha beneficis.


Noves denúncies per incitació a l’odi esquitxen a altres escoles de la Seu\nA quina escola de Barcelona s’han queixat per pintades independentistes?\nQuina escola en territori francès ha subvencionat Presidència de la Generalitat?\nLa Valira 20-10-2017\nEscola Pau Claris.\nUn total d’11 denúncies han estat presentades davant els jutjats de la Seu d’Urgell per famílies d’alumnes contra els directors i mestres de tres escoles del municipi pel presumpte delicte d’incitació a l’odi. D’aquesta manera, tal com va avançar LA VALIRA, el nombre d’acusacions s’ha anat incrementant en els darrers dies amb la novetat que ara s’han conegut d’altres que esquitxarien a dos col·legis més, a banda de l’Albert Vives.\nEn concret, a hores d’ara, han estat lliurades davant l’autoritat judicial 7 denúncies de pares i mares que porten als seus fills a l’Albert Vives, 3 al Pau Claris i 1 a la Salle. Els dos primers centres són públics i el segon és concertat.\nEn un termini d’unes dues setmanes, el titular del Jutjat n. 1 de la Seu d’Urgell, Ignacio Risueño, citarà a declarar les persones denunciades, entre elles, els directors i un nombre indeterminat de mestres del cicle de primària de totes tres escoles.\nJustament aquest dimecres, tots els denunciants van comparèixer davant el magistrat, el qual els va informar de la possibilitat d’acollir-se al tràmit d’oferiment d’accions per si volen constituir-se com acusació particular en la causa. En qualsevol cas, la fase d’instrucció continuarà oberta a instàncies de l’acusació pública, representada per la Fiscalia de Lleida.\nTots els denunciants mantenen els mateixos arguments en els seus càrrecs: “Humiliacions, insults i fins i tot agressions” i un tracte vexatori vers la Guàrdia Civil i la Policia Nacional. En concret, s’hi explica que escolars de la primera etapa de primària del col·legi van ser suposadament adoctrinats de cara als actes del diumenge 1 d’octubre. Els pares i les mares asseguren que l’endemà “es va convidar els nens a fer els deures amb els seus progenitors” i se’ls va dir que “la policia és dolenta”.


Smart Point - Punts de lliurament i recollida de paqueteria per tota la teva ciutat.\nClick & Collect PLUS\nDescobreix el nostre nou servei Click & Collect Plus\nCom funciona? Molt fàcil:\nSi ets el client: pots demanar que anem a buscar el paquet a la botiga que vulguis,\nnomés has d’afegir les dades necessàries i nosaltres ens n’encarreguem.\nSi ets un comerç: pots demanar que recollim les teves ventes i les portem al Smart\nPoint que tu escollis. Només has d’omplir les dades i nosaltres farem la resta.\nPrepara el teu lliurament o recollida fent servir un dels 2 formularis disponibles\nNom de la botiga\nAdreça on ho hem de recollir\nComentaris (si vol afegir què és o qualsevol detall addicional)\nSelecciona el Smart Point de destí:\nCarrer del Riu Güell, 138, 17005 GironaPlaça Espanya, 7, 17002 GironaCarrer Migdia, 78, 17003 GironaCarrer Emili Grahit, 55, 17002 GironaPlaça Francesc Calvet i RubalcabaPlaça Diputació, 3, 17001 GironaCarrer Bonastruc de Porta, 1, 17001 GironaRambla de Xavier Cugat, 29, 17007 Girona\nAcepto els Termes i Condicions\nTelèfon del client\nAdreça de la Botiga\n© 2020 · SMART POINT GIRONA


Richard Fleischer - Obituari - Teatralnet\nRichard Fleischer (89) Director de cine\nVa fer pel.lícules per al record, i moltes, en esplendorós tecnicolor. Richard Fleischer va morir a l'hospital de Woodland Hills, a Los Angeles, dissabte passat als 89 anys. En la filmografia d'aquest director enèrgic i inclinat a l'aventura hi ha joies com Els víkings, Veinte mil leguas de viaje submarino i, en clau més desolada, films tan destacables com El estrangulador de Boston, L'estrangulador de Rillington Place, Barrabàs i Mandingo, sense oblidar Soylent Green, Cuando el destino nos alcance, Ferotge antiutopia, i Viaje alucinante, nostàlgica mostra de ciència-ficció.\nEncara que va créixer en el món de Hollywood, Fleischer va aprendre a fer cine des de baix. Va néixer l'any 1916 a Brooklyn, Nova York, fill del dibuixant d'animació Max Fleischer, creador, juntament amb el seu germà Dave, de Popeye i Betty Boop, dos personatges que els anys 30 van quedar relegats per la força dels estudis Disney. Richard va anar pujant per l'escalafó: d'actor i muntador va passar a la direcció de pel.lícules de baix pressupost i documentals bèl.lics, fins que l'any 1954 la factoria Disney --un nom que estava prohibit pronunciar a casa seva-- li va oferir dirigir Veinte mil leguas de viaje submarino.\nQuan el 1987 va visitar el festival de cine de Sitges, que li va rendir homenatge, Fleischer va recordar la firma del contracte amb Disney i l'alegria del seu pare --excel.lent perdedor-- per la gran oportunitat que se li presentava al seu fill. També va evocar --i va deixar anar algun renec-- la dificultat de treballar amb l'impositiu Kirk Douglas, protagonista de l'adaptació de Jules Verne i d'Els víkings (1958), que fins a l'aparició del gore era la pel.lícula amb més mutilacions de la història del cine.\nMolt diferents van ser les seves paraules sobre Orson Welles, a qui va dirigir com a actor: [Era un home tan fascinant que no m'atrevia a donar-li ordres, però també, un excel.lent professional, i això va facilitar les coses]. Amb Welles va fer Crack in the mirror i Impulso criminal, el treball que el director hauria salvat de la crema malgrat que en el moment en què es va estrenar no va tenir gran èxit.\nFleischer va tocar tots els gèneres amb solvència --thrillers, westerns i films d'acció--, però es movia millor en films on podia deixar anar lliurement la seva energia, que no va decaure en els seus últims i més anodins treballs, sempre amb algun toc personal. Fruit d'això són El pozo del infierno (seqüela de la sèrie Amityville), Conan, el destructor --amb Schwarzenegger, [un home molt llest, un actor molt limitat], com el va definir burlonament-- i El guerrero rojo.\nA Sitges també va rememorar un emocionant moment de Soylent Green, el rodatge de l'escena on l'actor Edward G. Robinson, glòria del Hollywood clàssic, s'enfrontava a l'eutanàsia mentre a la vida real lluitava contra un càncer. Va ser el seu últim paper. [Em va impressionar tant veure la fermesa amb què va rodar aquella situació que em va fer pensar no només en la mort sinó també en la seva dignitat], va dir.


Five easy pieces - Club TR3SC\nDel 13 al 15 d'abril de 2017\nEl director suís Milo Rau porta a escena el cas de l'assassí de nens Marc Dutroux que va commocionar Bèlgica el 1996. Un espectacle interpretat per nens. Una experiència de confrontació on es barregen qüestions estètiques i morals.\nFa cent anys, Igor Stravinski va escriure Cinc peces fàcils per ensenyar els seus fills a tocar el piano. Amb Seven Easy Pieces, Marina Abramovic va dur a terme alguns dels moments més representatius de la performance. Ara Milo Rau inicia els infants en l'absurditat emocional i política, i en els pous sense fons del món adult. Què significa involucrar els nens en el teatre per a adults? Què ens diu això del poder i la submissió, del teatre i la interpretació, del mimetisme i la humanitat? Five Easy Pieces és un experiment. En cinc exercicis d'absoluta simplicitat, escenes curtes i monòlegs a càmera, els joves actors adopten diversos rols: un oficial de policia, el pare de Marc Dutroux, una de les víctimes, o els pares d'una nena morta. I ho fan a través de les reproduccions que hem assajat juntament amb actors adults: una visita al lloc dels fets, un funeral, una escena quotidiana de la vida del pare de Marc Dutroux. D'una banda, es va desplegant un panorama de la història de Bèlgica, des de la declaració d'independència del Congo fins a Marxa Blanca de l'octubre de 1996. De l'altra, l'espectacle considera els límits d'allò que els nens saben, senten i se'ls permet fer. Què significa observar-los en aquestes escenes? Què en fem de les nostres pròpies pors, esperances i tabús?


Inici Notícies TV3 al cau de l'AEiG de Flos i Calcat\n| dll, 15/10/2012 - 09:37\nDurant la tarda del dissabte 13 d'octubre, TV3 va visitar l'AEiG Flos i Calcat per entrevistar a les nenes i noies del cau, degut a la celebració el proper dimecres 17 d'octubre del centenari del guiatge i l'escoltisme femení.\nA la celebració, que acollirà el Parlament de Catalunya, hi intervindran Núria de Gispert, Rosa Mª Carrasco i Marta Rosàs.\nVas a l’estranger a fer un Erasmus i vols seguir fent de cap? Saps d’algú que sigui escolta o guia, que estigui a l’estranger i que, a més a més, li pugui interessar fer de cap allà on es troba? Tenim la solució! El projecte Scoutasmus, impulsat per l’Àmbit Internacional de MEG, va dirigit a caps escoltes i guies que fan una estada a l’estranger i vol donar-te l’oportunitat de continuar participant del moviment al teu país d’acollida.\nEls objectius del projecte són, entre altres, contribuir a la integració de joves als països de destí, fer créixer i enriquir els equips de caps dels agrupaments de Catalunya, treballar la dimensió internacional de l’escoltisme i enfortir la presència i estrènyer els lligams de MEG a nivell internacional.\nTrobaràs més informació en aquesta pàgina web. Valida't per afegir comentaris\nAdjuntMida COFO_Formadors.pdf96.64 KB COFO_Ex-formadors.pdf72.54 KB Valida't per afegir comentaris\nTotes les persones afiliades majors de 18 anys esteu convidades a participar a l’Assemblea i a dir la vostra en les decisions que afectaran el Moviment durant els propers anys! Aquest és el programa d’activitats:\nEl 25 de novembre, dia del plenari de l’Assemblea de MEG, també se celebren eleccions al Parlament de Catalunya. Tot i que el plenari està previst que s’acabi a l’hora de dinar, si vols votar a les eleccions i fer-ho sense pressa et recomanem que sol·licitis el vot per correu.\nPer fer-ho, has d’anar personalment a una oficina de Correus i, presentant l’original del DNI, fer una sol·licitud del certificat d’inscripció al cens electoral. Tens temps de fer-ho fins a deu dies abans de la votació, però et recomanem que ho tramitis amb antelació suficient. En aquesta pàgina web de la Generalitat hi trobaràs tota la informació necessària sobre aquest tràmit.\nL'Assemblea General 2012, al minut: apunta't a l'esdeveniment de Facebook.\nAdjuntMida Programa_36_Assemblea_MEG_2012.pdf498.16 KB Valida't per afegir comentaris\nVols veure una foto del teu agrupament al calendari 2013?\n| dj, 27/09/2012 - 16:09\nEstem començant la recerca de les fotos pel calendari de l'any 2013, que s'edita en el marc de 4vents. Participa-hi ara, pots enviar fotos del teu agrupament fins el 15 d'octubre!\nCom és habitual, el calendari va lligat al tema de l’Eix del Curs, que aquest any és "Valor humà, capital social". Volem donar recursos i alternatives al model econòmic i de consum que s'imposa a la nostra societat, basant-nos en una economia social on el punt de partida i objectiu principal han de ser les persones. Els temes que s'hi tractaran seran: el consum responsable, bancs del temps, banca ètica i alternatives de finançament, cooperativisme, autonomia energètica, auto-producció, allargar la vida útil dels objectes, consciència col·lectiva...\nSi teniu fotos que d'alguna manera puguin representar aquests conceptes ens anirà molt bé que ens les pugueu fer arribar, no obstant, no és requisit indispensable que el contingut de la foto s'ajusti a la temàtica de l'Eix del Curs. Si teniu d'altres fotos que considereu que són maques i que podrien quedar bé al calendari, us agrairem molt que també ens les fer arribar.\nRespecte les característiques tècniques de les fotos, recordar que cal que siguin de bona resolució per tal que no quedi pixelat quan s'imprimeixin els calendaris. Les fotos han d'anar acompanyades pel nom de l'autor/a, l'agrupament i un contacte amb la persona (mail o telèfon).\nEl dia màxim per enviar les fotografies és el 15 d'octubre. Les podeu fer arribar a comunicacio@escoltesiguies.cat. Si teniu moltes fotos o pesen molt per enviar-les per correu electrònic, escriviu-nos i us explicarem com ens les podeu passar.\n| dj, 27/09/2012 - 16:00\nVols saber com han nascut els nous agrupaments que hi ha a MEG? Estàs d'acord que l'escoltisme és una escola de polítics? Te'n recordes del Xarbot? Vols agafar idees per a triar un projecte amb la teva unitat? Tot això i més ho trobaràs a El Correu 82, el primer número del nou curs... ben aviat a la teva bústia! A principis d'octubre, el número 82 del Correu, el primer del curs 2012-2013, ja viatja per Catalunya per arribar a tots els caps i responsables associatius del Moviment. A més a partir d'aquest número, el Correu arribarà també a cada agrupament i a les seus de cada demarcació, a banda de diferents biblioteques i punts d'informació juvenil com fins ara.\nAquest nou curs estrenem una nova secció, el "Calaix de projectes", on les unitats que ho desitgin poden explicar projectes que han dut a terme. L'objectiu és intercanviar experiències, compartir vivències i agafar idees que puguin ser útils a altres caps. Si vols participar-hi, a la revista trobaràs les instruccions per fer-ho.\nTambé busquem col·laboracions per a les tires còmiques! Si tens sentit de l'humor i ganes d'inventar-te històries relacionades amb el cau, aquesta és la teva! Segur que hi ha mil moments que vius al cau que et serviran d'inspiració. A més, a El Correu 82 hi trobaràs un reportatge sobre els inicis dels nous agrupaments, un article d'opinió sobre l'escoltisme i la política, un text sobre l'Eix del Curs d'enguany, una pinzellada de la Roverway 2012... i moltes coses més!\nMonografies de la Història de l'Escoltisme\nRiuades del Vallès\n| dm, 25/09/2012 - 13:57\nAquest 25 de setembre fa 50 anys d'una immensa riuada que va devastar barris sencers de Terrassa, Sabadell, Rubí i altres poblacions del Vallès Occidental, causant un miler de morts i 12.000 damnificats. Recordem com l'escoltisme català es va mobilitzar per ajudar els afectats, amb una tasca molt important que va contribuir a compensar la inoperància de les institucions.\nLa contribució dels escoltes i les guies va ser múltiple i diversa. A Terrassa, per exemple, els dos agrupaments que hi havia a la ciutat, amb altres organitzacions juvenils, van fer l'acollida de la gent que s'havia quedat sense casa i van muntar la intendència. A Rubí, les noies guia van netejar cases inundades, tot i que quan van arribar les càmeres de Televisió Espanyola les van fer fora per substituir-les per les "muchachas de la sección femenina".\nLa tasca dels escoltes i les guies a les riuades del Vallès queda àmpliament recollida al setè capítol del Monogràfic de la història de l'escoltisme, editat per Minyons Escoltes i Guies de Catalunya i la Fundació Josep Sans i distribuït amb la revista El Correu, que podeu consultar a aquest enllaç. A més, hem resumit algunes de les experiències que es relaten a la monografia amb un ampli reportatge a Xarxanet. Valida't per afegir comentaris\nLa web de projectes ambientals continua creixent! En aquesta pàgina, creada recentment, pots compartir experiències i agafar idees de projectes i les activitats ambientals que es fan i s'han fet al Moviment. Us presentem les darreres entrades d'actuacions ambientals, una a Masquefa i una altra a Menorca. - Recuperació de la Font del Violí de Masquefa, Trucs de l'AEiG Joan XXIII de Martorell\n- 2 Projectes Mediambientals amb el Consell Insular de Menorca, Pioners i Caravel·les de l'AEiG Perot Guinarda de Barcelona\nUs recordem que hi podeu consultar els 48 projectes ambientals d'agrupaments i demarcacions, i podeu omplir el formulari explicant el vostre projecte. Fem créixer el Moviment! Valida't per afegir comentaris\nMEG presenta el seu projecte a la Mostra d’Associacions de la Mercè\n| dv, 21/09/2012 - 14:18\nAquest dilluns, 24 de setembre, en el marc de la 17a Mostra d’Associacions de Barcelona, MEG participarà al “Taller d’experiències de finançament per part de la banca ètica Fiare”, presentant l’associació i el seu projecte.\nLa presentació, que anirà a càrrec de Jordi Valls, administrador de la Demarcació del Barcelonès, tindrà lloc a partir de les 11 del matí a la carpa principal de l’espai d’activitats de la Mostra d'Associacions, a la Plaça Catalunya. En primer lloc, Fiare farà una presentació, i després, tres entitats, entre elles MEG, explicaran el seu projecte.\nL'Associació Projecte Fiare de Catalunya, de la qual MEG forma part, és un projecte de banca ètica cooperativa que posa l'activitat bancària al servei de la justícia i la transformació social. Valida't per afegir comentaris\n| dj, 20/09/2012 - 16:01\nEl terreny té una capacitat de 15-30 persones; es tracta d'una àmplia esplanada i una zona de bosc ideal per resguardar-se del sol. La seva ubicació permet un accés idoni en transport públic ja que es troba a 5 km de Vic (on s'hi pot arribar amb tren) i a 1,6km de Calldetenes; també hi ha la possibilitat d'agafar un autobús des de l'estació de Vic fins al centre de Calldetenes.\nA més, als voltants del terreny d'acampada hi trobareu un hort i un petit ramat d'ovelles que podeu aprofitar per visitar amb els nens i nenes.\n| dj, 20/09/2012 - 14:21\nEl programa La Tarda de La Xarxa Ràdio (antiga COM Ràdio) es va fixar aquest dimarts, 18 de setembre, en la situació de l'escoltisme i el guiatge a Catalunya. Et deixem l'enllaç perquè escoltis l'entrevista! (clica sobre el títol de la notícia)\nAl programa van entrevistar en Lluís Marco, comissari de la Demarcació del Barcelonès, i en Carlos Jara, cap de RiNG de l'AEiG Jaume Ortiz de Badalona (sector III i Nord).\nhttp://www.xarxaradio.cat/audio/32730/play (a partir del minut 27)\nL’escoltisme i el guiatge catalans celebren la Diada Nacional de Catalunya 11 de setembre\nmostra d'entitats i associacions dels Països Catalans\n| dj, 06/09/2012 - 15:13\nA les 9:30h del matí, representants de la Federació Catalana d’Escoltisme i Guiatge faran el lliurament de l’ofrena floral al monument de Rafael de Casanova.\nDes de les 10 del matí fins a les 6 de la tarda, les tres entitats membres de la FCEG –Acció Escolta de Catalunya, Escoltes Catalans i Minyons Escoltes i Guies de Catalunya- participaran a la mostra d’entitats i associacions dels Països Catalans, que organitza la coordinadora Gent de la Terra al Passeig Lluís Companys de Barcelona. Amb l’objectiu de donar a conèixer i fer-hi present l'escoltisme i el guiatge, s’instal·larà a la fira un estand conjunt amb informació i divulgació del conjunt del moviment al nostre país.\nLa FCEG necessita voluntaris i voluntàries de les tres associacions per ser a la parada i ajudar a muntar-la i desmuntar-la, en torns de dues hores i mitja. Si vols col·laborar-hi pots enviar un mail a fceg@fceg.cat.\nPer altra banda, si heu fet o esteu fent un projecte ambiental al cau, podeu afegir-lo a la taula omplint un formulari. Si el vostre projecte ja està introduït però creieu que falten dades, podeu fer-nos arribar les propostes de modificacions.\nFeu créixer el Moviment! Gràcies per la vostra contribució!


Fotografía archivos – DELAROSA FILMS\nLa fotografia per a publicitat: una imatge val més que mil paraules\nLa comercialització dels productes converteix a la fotografia per a publicitat en una activitat molt valuosa. Les empreses necessiten que el seu producte o servei arribi al públic i que aquest l’apreciï com una cosa desitjable.\nUna bona campanya de vendes ha d’anar acompanyada d’una bona fotografia publicitària que reflecteixi l’essència i el valor que l’empresa ofereix en el seu producte.\nLa fotografia publicitària genera el desig de compra en el consumidor final\nUna imatge és eficaç quan aconsegueix directament la venda o quan aconsegueix que es relacioni el producte amb un color o amb una imatge, elements característics en tots dos que provoquen l’associació.\nAquests aspectes són connotacions que apel·len directament a les emocions i a la seducció, la qual cosa converteix al producte o servei en una cosa atractiva.\nLa qualitat d’una imatge publicitària es mesura únicament per l’augment de les vendes de l’empresa que publicita.\nLa qualitat artística de la fotografia i la seva dificultat tècnica són rellevants, però només si ajuden a aconseguir el seu objectiu principal: l’increment de vendes i/o el del prestigi de la marca.\nLa fotografia publicitària és considerada una de les més creatives dins del sector\nPer a aconseguir una bona fotografia publicitària necessitem: molta preparació, alguns trucs, un maneig excel·lent de les llums, diverses preses i molta postproducció.\nCal barrejar imaginació i una mica de psicologia per a aconseguir la imatge idònia que garanteixi l’èxit de la campanya.


"El delicte d'odi s'ha fet servir des del poder per criminalitzar la dissidència" - El Temps\n"El delicte d'odi s'ha fet servir des del poder per criminalitzar la dissidència"\nAquest dilluns 8 activistes afins a la iniciativa BDS (Boicot Desinversions i Sancions) contra l'Estat d'Israel declararan per haver fet una campanya a les xarxes socials demanant l'anul·lació de l'actuació cantant de reggae Matisyahu al festival Rototom del 2015. Els demanen entre 1 i 4 anys de presó per delictes d'odi. Parlem amb el manresà Berni Sorinas, un dels acusats.\nPer què van decidir fer una campanya contra el concert de Matisyahu?\nEnteniem que Matisyahu havia fet declaracions a favor de l'exèrcit d'Israel, que havia mostrat suport al sionisme repetides vegades i que, fins i tot, va arribar a justificar l'atac a la Flotilla de la Llibertat que va acabar amb diverses activistes assassinades. Ens sobtava molt que un festival com el Rototom, que reivindica la seva implicació social, contés al seu cartell amb un artista com Matisyahu.\nNo s'emmarca dins la llibertat d'expressió que pugui actuar?\nEl que no s'emmarca dins de la llibertat d'expressió és que una campanya que mostra discrepàncies contra l'actuació d'un artista que les seves lletres generen odi, es vulgui sancionar.\nDe què els inculpen?\nLa denúncia és per coaccions i per delicte d'odi. Això és bestial. El que es basa l'acusació per delicte d'odi és en què nosaltres boicotejàvem l'artista pel fet de ser jueu. Això és impossible, el BDS no tolera actituds racistes i atacar-lo pel fet de ser jueu ho seria. En cap cas és delicte d'odi, és campanya en contra de l'odi. És bestial com es capgira el delicte d'odi, en teoria pensat per protegir els més vulnerables. Es capgira per inculpar unes persones que estan fent una crida a la vida. És com si el moviment feminista planteja un boicot a un artista que té lletres sexistes i se'ls denuncia per delictes d'odi perquè aquest artista és afro. En cap cas estarien atacant a l'artista perquè és afro, sinó per les lletres. El cas de Matisyahu és igual. Se'l denuncia perquè té lletres sionistes.\nLa seva acció concreta en què es va basar?\nCampanya per xarxes. I ja està. En cap cas vam fer cap crida el dia del concert. La campanya va finalitzar abans del dia del concert\nQui els denuncia?\nL'advocat Abel Isaac de Bedoya. Aquest home, entre d'altres, ha estat advocat de Lorenzo Sanz, d'algunes persones tacades pel cas de Gescartera o d'un dels implicats del cas de l'Aitor Zabaleta. Qui té una trajectòria de defensar l'odi és ell, no nosaltres. Com que en un delicte d'odi es pot personar qui vulgui, és ell qui interposa la denúncia cap a nosaltres.\nEntenen que té algun suport darrere?\nEl lobby sionista segur. Qui li dona suport sempre és la dreta i ell és clarament és un advocat de dretes.\nPerò, no teniu constància de res concret...\nPodries concretar qui encarna el lobby sionista que assenyales?\nJo no sé qui és aquest lobby sionista, però està clar que existeix. Hi ha un parell d'entitats, com l'ACAI (Associació Catalana d'Amics d'Israel) o l'ACOM (Acción y Comunicación sobre Oriente Medio - España & Israel). Els únics suports que van rebre en el moment de la denúncia, van ser tuits de gent com La Razón, l'ABC, Esperanza Aguirre, Ciutadans, el PP... Hi ha una estreta vinculació entre la dreta espanyola i el sionisme.\nA l'ACAI hi ha forces independentistes...\nSí, clar, però la dreta. També hi ha una dreta independentista que molts cops s'emmiralla a l'Estat d'Israel. Per exemple, la Pilar Rahola. Els suports sempre vénen de la mateixa banda.\nAra estan activant una campanya de suport...\nEstem vivint una època molt fosca per la llibertat d'expressió. No som els únics que estem patint per això. Hi ha rapers exiliats, hi ha en Jorge de Madrid que entrarà a la presó per aturar un desnonament, periodistes, titellaires, activistes per fer un referèndum. És una onada de repressió de l'Estat espanyol que no és nova, perquè a Euskal Herria s'ha perseguit molta gent. Nosaltres seguirem amb aquesta defensant la llibertat d'expressió i denunciant les violacions de drets humans que fa l'Estat d'Israel.\nAixò és la campanya que fan amb el BDS, oi?\nAquesta campanya no és del BDS, sinó 'Defensem els drets Humans'. Evidentment, sí que hi ha alguna connexió amb aquest moviment que està cada cop més fort i que el lobby sionista està perseguint. Això nostre entenem que també és una persecució. En cas de tirar endavant, seria preocupant. Ficaria en perill les accions clàssiques del BDS, que són les de demanar boicot. Podria posar un precedent bastant bèstia.\nHi ha qui diu que el BDS internacional no els va donar vistiplau per fer aquesta acció?\nAquí m'agafes una mica fora, jo sóc l'únic no militant del BDS. Sóc militant de la Plataforma d'Afectats per la Hipoteca. En tot cas, sí que estem parlant amb el BDS i, pel que he anat seguint, BDS internacional no s'hi ha posat de cul.\nPer tant, vostè no és militant de la campanya, només en va participar a les xarxes...\nClar. Jo sóc internacionalista i, en aquesta situació, vaig expressar la meva solidaritat.\nAixí, no està entre els impulsors de la campanya?\nCorrecte. Només vaig piular.\nQuè diu aquest tuit?\nDiu alguna cosa com "de debò el Rototom, un festival que aposta pels drets humans, contarà en el seu cartell amb un artista com Matisyahu?". Els tuits pels quals ens volen imputar, no són tuits molt forts. Res de dir que cremarem res si toca tal persona o per l'estil. Són tuits en el sentit de no entendre com el Rototom, que el 2014 havia convidat el BDS a fer una xerrada, el 2015 convida Matisyahu.\nCreus que aquest cas es pot emmarcar en una dinàmica de perversió general del delicte d'odi?\nSí. La perversió el delicte d'odi és bestial. S'ha utilitzat per denunciar grups antifeixistes i tot. D'ençà que hi ha el delicte d'odi s'ha fet servir des del poder per criminalitzar la dissidència. Això ens ha de fer plantejar una cosa, la legalitat està pensada per defensar els poderosos, fins i tot quan es genera una causa com el delicte d'odi, pensada per defensar els col·lectius vulnerables, s'acaba capgirant.


Editorial EDICIONS DEL PERISCOPI: libros en paquebote.com\n75 libros encontrados buscando editorial: EDICIONS DEL PERISCOPI\nwww.paquebote.com > EDICIONS DEL PERISCOPI\nEditorial: EDICIONS DEL PERISCOPI Fecha de publicación: 01/02/2021 Páginas: 400\nQuan el seu rival s?emporta la plaça de catedràtic que tant desitjava, en Morella s?adona que necessita una idea per posar-se a escriure i fer avançar la seva carrera. Durant la guàrdia de la nit de Nadal, la Sesé, la seva dona, una ginecòloga molt reconeguda, viu una experiència per a la qual no estava preparada. I mentrestant, l?Olof, l?ultranebot, fill d?un germà inaguantable, arriba a Barcelona per passar-hi uns mesos.\nAmb una intel·ligència fora del comú i un estil únic, irònic i clarivident, Borja Bagunyà desplega una constel·lació de personatges que s?enfronten a la desfeta d?un món i a una necessitat insaciable de ser escoltats.\nEditorial: EDICIONS DEL PERISCOPI Fecha de publicación: 12/03/2021 Páginas: 400\nL?Stella i la Desiree són bessones idèntiques, tenen setze anys i ganes de deixar Mallard enrere, una ciutat conservadora de Louisiana. Després de fugir juntes cap a Nova Orleans, els seus camins se separen. Són negres però tenen la pell tan clara que al cap d?uns anys una d?elles viu a Califòrnia, on ningú sap res del seu passat, fent-se passar per blanca. L?altra ha tornat a Mallard, on viu amb la seva filla. Tot i la distància i les mentides que les separen, les seves vides i les de les seves filles es tornaran a creuar.\nLa meitat evanescent és una exploració brillant sobre la influència permanent del passat i sobre com repercuteix en les nostres decisions, desitjos i expectatives, i busca respostes als motius de les persones per voler deixar enrere els seus orígens. Una novel·la absorbent, provocativa, brillant i propera sobre la família i les relacions.\nEditorial: EDICIONS DEL PERISCOPI Fecha de publicación: 29/01/2021 Páginas: 232\nQuaranta dones estan engabiades i privades d?intimitat en un soterrani, sota la vigilància externa d?un grup d?homes armats. Entre elles hi ha una jove sense nom que no recorda el passat i s?alimenta dels records que li transmeten les altres dones, nostàlgiques de la seva vida anterior.\nUn dia, després del so d?una sirena misteriosa, les dones aconsegueixen sortir a l?exterior, a un món despoblat i desconegut on hauran de reinventar-se i d?enfrontar-se a un nou repte, desafiant i ple d?incògnites: la llibertat.\nEditorial: EDICIONS DEL PERISCOPI Fecha de publicación: 11/01/2021 Páginas: 168\nUna jove algeriana establerta a París ha de tornar al seu país d?origen per assistir al casament de la seva germana petita. Dies abans del viatge comença a sentir la inquietud del retorn: s?ha convertit en una persona autosuficient i ben posicionada, però continua soltera.\nLa insistència de la seva mare en la necessitat del matrimoni i en quin ha de ser el seu propòsit com a dona la submergiran en un mar de dubtes i l?obligaran a buscar els motius que l?allunyen de tot allò que la defineix i de la manera com l?han educat. Un relat tragicòmic sobre aquells que queden al mig.\nEditorial: EDICIONS DEL PERISCOPI Fecha de publicación: 30/11/2020 Páginas: 592\nEl protagonista d?El cos, el jove Mircea, ens convida a acompanyar-lo en la lectura del seu manuscrit, alhora que ressegueix la història del seu avi Vasile a l?època daurada de Romania, ens transporta a la dècada dels seixanta en un país dominat pel Partit i ens passeja per un Bucarest exultant i mític que invoca la grandesa de temps passats.\nC?rt?rescu té la capacitat d?evocar una visió que il·lumina la societat d?una manera única i enlluernadora, i una poètica exuberant que l?ha dut a confirmar-lo com un dels escriptors més prodigiosos del segle xxi. Llegir-lo és una experiència embriagadora que converteix la realitat en prodigi.\nEditorial: EDICIONS DEL PERISCOPI Fecha de publicación: 03/11/2020 Páginas: 344\nAquesta és la història d'en Marco Carrera, oftalmòleg italià tocat per la tragèdia, la nostàlgia i l'esperança. La seva vida es veu marcada per grans amors, pèrdues atroces i coincidències fatals que amenacen d'arrossegar-lo en un remolí cada cop més profund. Però en Marco persisteix i lluita per mantenir-se dret i entomar les cartes marcades que li brinda el destí. El colibrí és una novel·la irònica, brillant i sensible, d'una bellesa absoluta. Sandro Veronesi es consagra com un dels narradors italians més hàbils i profunds dels últims temps i ens ofereix un personatge tan vívid i captivador que està destinat a acompanyar-nos de per vida.\nEditorial: EDICIONS DEL PERISCOPI Fecha de publicación: 15/10/2020 Páginas: 288\nDesprés de la Primera Guerra Mundial, Trieste deixa de pertànyer a l?Imperi austrohongarès i passa a ser annexada a Itàlia, i ben aviat és sotmesa a la virulència del feixisme més bel·ligerant. Aquest recull ens mostra, des de la perspectiva d?un nen, com la cultura eslovena, injustament anorreada, va saber contrarestar la pressió assimiladora. A través de la seva experiència, Boris Pahor, l?últim gran supervivent dels camps nazis, narra un dels episodis més oblidats de la història contemporània, alhora que fa una declaració d?amor a la geografia, humana i física, d?aquesta ciutat del Mediterrani.\nEditorial: EDICIONS DEL PERISCOPI Fecha de publicación: 21/09/2020 Páginas: 256\nQuè passa en una relació amorosa, estable però encara relativament jove, quan un dels dos pren una decisió unilateral que afecta directament el futur de la parella? Quan la Marta li comunica al Dani que no vol ser mare, s?obre entre els dos una esquerda que els portarà a orbitar per uns llimbs plens de dubtes i indecisions que els impulsaran a repensar-se com a individus i com a parella. Aquesta novel·la és una invitació a nedar pel mar de contradiccions en què es converteix la possibilitat de ser pares. Una anàlisi íntima al voltant de la voluntat, l?instint, la llibertat i les estructures socials. Marta Orriols ens ofereix una història propera i plena d?arestes sensibles on torna a desplegar la seva habilitat narrativa per descriure les emocions i pulsions més íntimes.\nNo diguis res «Una història real de violència i memòria a Irlanda del Nord»\nEditorial: EDICIONS DEL PERISCOPI Fecha de publicación: 26/08/2020 Páginas: 576\nEl desembre del 1972, a Belfast, uns homes amb passamuntanyes es van emportar Jean McConville de casa seva. No la van tornar a veure. Tenia trenta-vuit anys i era mare de deu fills. Aquest és només un dels molts episodis ocorreguts durant el conflicte que es coneix com els Troubles. Aquest llibre sobre el conflicte nord-irlandès i les seves repercussions utilitza el cas McConville com a punt de partida per mostrar una societat devastada. La violència brutal no només va deixar marca en persones com els fills de McConville, sinó també en membres de l?IRA ressentits per una pau que estava lluny d?aconseguir una Irlanda unida, i els va obligar a plantejar-se si les morts que havien provocat no eren sinó mers assassinats.\nEditorial: EDICIONS DEL PERISCOPI Fecha de publicación: 21/08/2020 Páginas: 256\nL?Elwood ha crescut a la Florida dels anys seixanta i està a punt de començar els estudis universitaris. Seriós, educat i treballador, somia participar en l?incipient moviment pels drets civils, fins que un error innocent el condemna a ingressar en un reformatori juvenil anomenat Acadèmia Nickel, on descobrirà que per a un noi negre n?hi ha prou amb un petit error per destruir tota opció de futur. Els nois de la Nickel, que recrea la història real dels assassinats i abusos que van patir desenes de nens i adolescents afroamericans, s?endinsa en un dels episodis més foscos i violents del sistema educatiu dels Estats Units. Whitehead analitza la violència racial i els crims d?odi, la indiferència social, la deshumanització i la imposició de l?oblit en un text impactant i necessari.\n[1-10] [11-20] [21-30] [31-40] [41-50] [51-60] [61-70] [71-75]