Tanquen el Tramvia Blau indefinidament - Pàgina 6 - Transport.cat\nHora i data actual: Dissabte 16/01/2021 19:27\nTanquen el Tramvia Blau indefinidament\nEntrada Autor: oriolp13 » Dijous 08/11/2018 20:04\nAvui he passat per la part alta de l'Av. Tibidabo, i per sobre la ronda, a la part amb menys circulació ja hi havia cotxes estacionats a la part dreta, trepitjant les vies del tramvia, tot hi haver-hi les senyals de prohibit parar. Per la quantitat de cotxes, ni és el primer dia, ni la Urbana s'hi esforça gaire per a que no hi aparquin.\nSi algun dia torna a circular, prevec problemes els primers dies...\nEntrada Autor: metring » Diumenge 18/11/2018 19:56\nMercedes Vidal per fi ha contestat per Twitter sobre el tema, l'usuari @xavirg1974 ho ha aconseguit!\nEntrada Autor: ortegote » Dilluns 19/11/2018 20:12\nmetring ha escrit: Mercedes Vidal per fi ha contestat per Twitter sobre el tema, l'usuari @xavirg1974 ho ha aconseguit!\nAqui vemnos a La señora Vidal haciendo de politica y su explicación de que el Tranvia Blau se ha cerrado temporalmente para renovarlo como nunca antes se habia visto, pero sin dar fechas de Inicio o duracion de Obras, sin decir que se realizara, ni decir cuanto costara todo, ella vende Humo por que no aporta pruebas.\nNo se atreven a decir que el Tranvia Blau esta sentenciado y que se dejaran las cocheras como museo.\nEl dia que toque se inventaran algo para justificar que las obras de las que hablaron no se pueden realizar y hala todos contentos pero sin Tranvia Blau, bueno si tendremos el Museo y a pagar entrada para verlo.\nHay que apretar para que hablen abiertamente de la "Gran Obra" de reforma del Tranvia Blau, mientras mas callen peor lo tenemos para volver a verlo circular.\nEntrada Autor: TramviaBlau » Dilluns 19/11/2018 21:58\n1) Hi ha projecte pendent de finançament...........\nNo hi ha pressupost de la ciutat aprovat i BCN en Comú ho fia tot a una triple entesa de vots Estat-Generalitat-Ajuntament per recolçar-se mutuament, ja que per primer cop els ingressos fan figa i la despesa social s'ha disparat fins a cotes inassumibles a curt termini (reconegut per ells mateixos) i depenen de què l'Estat doni més a Catalunya i part d' aquests diners vagin al deute de la Generalitat amb BCN\nConclusió: Poques possibilitats que aquest projecte que l'haurien de mostrar acabi fent-se realitat\nEntrada Autor: metring » Dimarts 29/01/2019 11:46\nEntrada Autor: França451 » Dimarts 29/01/2019 15:06\nY podrá circular tan ricamente como si no pasara nada cuando por la zona...\nA) Circula el 196\nB) Circula el V13 en ambas direcciones\nC) Circula el V15 sentido Barceloneta\nY creo que alguna línea más me dejo...\nA ver, la avenida es ancha, pero... No sé, no sé.\nEntrada Autor: TramviaBlau » Dimarts 29/01/2019 17:07\nI carril bici també. Segur\nEntrada Autor: fgc113 » Dimecres 30/01/2019 16:21\nNo veig en què influïx la quantitat de línies d'autobús en el pas del tramvia per l'avinguda ni tampoc quin problema hi ha amb els carrils bici.\nEntrada Autor: França451 » Dimecres 30/01/2019 18:16\nfgc113 ha escrit: No veig en què influïx la quantitat de línies d'autobús en el pas del tramvia per l'avinguda ni tampoc quin problema hi ha amb els carrils bici.\nQue por la misma calle por donde pasaba el tranvía antes iba sólo un bus cada ... 20 minutos y ahora van tres líneas cada cinco o menos minutos? Veo que por tramos por donde pasa el Tramvía Blau, ahora pasan bastantes líneas de una forma bestial, y eso me hace preguntarme cómo dejarán paso al tranvía con tantos buses juntos y seguidos por encima de las vías.\nEntrada Autor: TramviaBlau » Dimecres 30/01/2019 19:25\nQue consti que jo estic a favor d' un carril bici que serviría per conectar la ciutat am la carretera de les aigues. Nomes ho deia com un altre factor a tenir en compte en la reforma.\nEntrada Autor: foronda 141 » Dimecres 30/01/2019 19:59\nSi torna a funcionar com abans, només dissabtes i festius, la quantitat de pas de busos es molt inferior.\nEntrada Autor: Guigui » Dijous 31/01/2019 16:16\nI us preocupen les línies de bus, però no la quantitat de cotxes que hi passen cada dia?\nAmb perdó, però per un moment, he tingut la impressió d'estar llegint les declaracions d'un president de l'associació de botiguers de la Diagonal qualsevol...\nEntrada Autor: França451 » Dijous 31/01/2019 16:48\nGuigui ha escrit: I us preocupen les línies de bus, però no la quantitat de cotxes que hi passen cada dia?\nMe refería a que al pasar más buses, no sé hasta qué ùnto supone un estorbo al tranvía.\nEntrada Autor: Guigui » Dijous 31/01/2019 17:34\nPrecisament, el destorb el causen molt més els cotxes (quants per minut?) que tres línies d'autobús (un cada 3 minuts?).\nEntrada Autor: ortegote » Dijous 31/01/2019 19:04\nFrança451 ha escrit: eso me hace preguntarme cómo dejarán paso al tranvía con tantos buses juntos y seguidos por encima de las vías.\nSegun el codigo de circulación vigente el Tranvia si circula por la misma Calzada que el resto de vehiculos tiene Prioridad de paso, asi que tanto los coches, motos, bicicletas y Buses deberan dejarle pasar, vamos como se ha echo toda la vida en ese tramo, supongo que si se reforma la avenida y el tranvia pasa a los laterales, la circulación no sera tan complicada, como si se dejara igual circulando por el centro de la calzada como lo hacia antes del cierre.\nYo no las tengo todas de que lo volvamos a ver pero va mi voto de confianza si dicen que van en serio y se reformara todo y regresara el Tranvia.\nUbicació: Alacant-Terminal (PV)\nContacta amb enrospv\nEntrada Autor: enrospv » Diumenge 03/02/2019 19:49\nL'experiència de tramvies clàssics compartint espai amb els cotxes ja és a Lisboa (almenys al centre) i el que sol ocórrer és que els vehicles molesten els tramvies, no a l'inrevés.\nTant de bo vagen seriosos amb reformar-lo i poder visitar-lo d'aquí poc.\nEntrada Autor: metring » Dimarts 05/02/2019 15:59\nM'agrada lo de la parada a Cosmocaixa!!\nhttps://beteve.cat/mobilitat/proposta-r ... -blau-ptp/\nPressió per recuperar el Tramvia Blau i ampliar-ne el servei\nPromoció del Transport Públic proposa fer una parada del tramvia al CosmoCaixa\nMaria Solans | Núria Llabina | dimarts, 5 de febr. del 2019, a les 15.34\nJa fa prop d’un any que el Tramvia Blau va deixar de funcionar. I ho va fer de forma indefinida, segons l’Ajuntament, amb l’objectiu final de modernitzar la infraestructura. Des d’aleshores no hi ha hagut novetats, però ara l‘associació Promoció del Transport Públic ha presentat una proposta per reactivar-lo i ampliar-ne el servei. L’entitat creu que cal preservar-lo per l’alt valor històric i perquè es troba en el principal corredor de connexió entre la ciutat i el cim del Tibidabo. Defensen que és la ruta més curta entre la plaça Catalunya, el parc d’atraccions, Collserola i altres atractius turístics de la ciutat.\nMés capacitat i integració amb altres transports\nDes de l’entitat afirmen que, fins ara, el tramvia tenia molt poca capacitat ja que només transportava entre 192 i 288 persones cada hora i només funcionava la meitat de l’any. A més, diuen, estava poc potenciat. Per això proposen que el preu del bitllet (fins ara 5,50 €) s’integri d’alguna manera amb el de l’L7 dels FGC i el funicular del Tibidabo per incrementar l’ús del transport públic i reduir el cotxe fins al cim del Tibidabo. Creuen que els bitllets s’haurien de poder comprar a qualsevol màquina expenedora de les estacions de transport públic.\nDes de l’associació PTP demanen recuperar al més aviat possible els quatre combois que ja existeixen i un de cinquè, conegut com el “tramvia vermell”. Fa anys que no circula i forma part de l’antiga flota municipal de tramvies dels anys 20. Ara el té TMB. Creuen que així la capacitat del Tramvia Blau podria generar una oferta de transport d’entre 480 i 1.800 passatgers per hora i sentit.\nNova parada al CosmoCaixa\nUna de les solucions per augmentar-ne el nombre de passatgers seria incorporar una parada al Cosmocaixa, que segons l’entitat rep una important afluència de visitants (afirmen que la meitat dels que visiten el Tibidabo cada any). A més, reclamen que en la futura reforma de l’avinguda del Tibidabo es mantinguin les vies del tramvia al centre de la calçada.\nEntrada Autor: metring » Dimarts 05/02/2019 19:28\nEntrada Autor: metring » Dissabte 23/02/2019 23:17\nEl Tramvia Blau, sense data per tornar un any després de l'aturada\nEncara no s'ha tret a concurs la redacció del projecte, que TMB espera licitar al març\nSílvia Barroso 23.02.2019 23.00 h.\nUn any i un mes després que deixés de circular, el Tramvia Blau de Barcelona encara no té data per tornar a funcionar, ni tan sols aproximada. Se'n va anunciar l'aturada sobtadament a mitjans de gener de l'any passat, es va retirar de la circulació l'u de febrer i, de moment, el projecte per renovar les vies i la catenària, fer les millores que calguin als combois i reurbanitzar l'avinguda Tibidabo no està ni encarregat.\nQuan es va anunciar la retirada temporal d'aquest transport centenari i icònic, es van donar poc detalls sobre el que s'hi faria, més enllà de dir que calia una remodelació a fons per garantir-ne la seguretat a llarg termini. L'Ajuntament i TMB tampoc van concretar el temps que caldria tenir-lo fora de circulació, tot i que es va parlar d'uns dos anys.\nEl cas és que ja s'ha consumit la meitat d'aquest termini aproximat i encara ni tan sols s'ha tret a concurs la redacció del projecte, que serà el document de base per començar a treballar: serà aleshores quan se sabrà què diuen els enginyers que cal fer amb la catenària –la que hi ha és d'origen, res a veure amb la que tenen el Trambaix i el Trambesòs– i com s'han de replantejar les vies: si a més de renovar-les cal refer-ne el traçat, ja que ara passen per carrils per on circula la resta de trànsit de l'avinguda Tibidabo.\nTres combois ja tenen tecnologia moderna\nTambé s'ha de decidir què es fa amb els combois. N'hi ha tres que ja tenen la tecnologia PLC de control per ordinador, exigida per la normativa actual per raons de seguretat. Possiblement, aquests tres tramvies només requeriran reparacions menors. De fet, són els que circulaven fins l'any passat i ara fa onze mesos que són al taller de la plaça de la Central (al costat del CosmoCaixa), on els mecànics els treuen de tant en tant perquè la mecànica no deixi de funcionar. Però als magatzems de TMB n'hi ha tres més sense aquesta tecnologia i ara són candidats a incorporar-la, de manera que s'augmentaria el parc mòbil operatiu d'aquest servei.\nEl setè tramvia que queda dels deu que va arribar a tenir la línia és un model amb la caixa de jardinera –d'estiu– i la mecànica original del Tramvia Blau. Es considera una peça de museu que es fa servir només per a esdeveniments especials.\nPer arribar a tenir el projecte definit en tots aquests aspectes, la regidora de Mobilitat i presidenta de TMB, Mercedes Vidal, espera que el mes que ve es pugui licitar la redacció del projecte, una feina que un cop adjudicada trigarà nou mesos a fer-se, segons va explicar en l'última comissió d'Urbanisme (minut 4h 50' del vídeo). Tant el PDECat, com el PP i Ciutadans –especialment aquest últim grup– li van retreure que després d'un any i un mes ni tan sols hagi sortit a concurs la redacció del projecte: quan l'Ajuntament el tingui sobre la taula, ja s'hauran consumit els dos anys d'aturada que es van anunciar i encara faltarà licitar l'obra i fer-la.\nÉs a dir: no hi ha data per a la recuperació d'aquest transport històric inaugurat el 1901 i que ha conservat l'aparença gairebé intacta, tot i la modernització tècnica que s'hi anat fent per adaptar-lo a la normativa actual per als vehicles que transporten passatgers per la via pública.\nLa coberta de la cotxera, en obres\nL'únic que sí que s'està fent –Vidal va dir en la comissió municipal que s'havia "fet", com si estigués acabat, cosa que no és certa– és la renovació de la cotxera, situada al costat del taller, a mig recorregut del Tramvia Blau, que va des del principi de l'avinguda Tibidabo i fins a la plaça del Doctor Andreu, on s'agafa el funicular per pujar al parc d'atraccions.\nAquest aparcament, amb capacitat per a quatre combois, es va construir a principis del segle XX, per estrenar la línia, amb les tècniques i els materials de l'època. La coberta s'havia anat fent malbé i hi havia goteres. Estava feta de teula plana i, alguns trossos, eren de fibrociment, és a dir d'Uralita. Quan es va retirar per començar l'obra s'hi va aplicar el protocol per manipular peces amb amiant, tot i que no s'havia analitzat per aclarir si aquelles peces en contenien o no.\nA més de la coberta, també s'han tret les encavallades, que eren de fusta, com corresponia a l'època en què es va construir l'edifici. Les parets s'han picat per buscar-hi filtracions i reparar-les. I ara es col·locarà "una nova coberta amb panells sandvitx –planxes d'alumini amb l'interior de material aïllant– les encavallades seran d'acer", segons va explicar sobre el terreny al TOT Barcelona Manel Fernández, de l'àrea de projectes de Ferrocarrils Metropolitans de Barcelona (FMB).\nAquesta primera fase de l'obra costa uns 300.000 euros. La resta, segons es va anunciar l'any passat i va repetir Vidal la setmana passada, costarà uns 11 milions, tot i que fins que no hi hagi el projecte no es podrà concretar.\n140.000 passatgers durant el 2017\nEl Tramvia Blau només funciona "quan no hi ha escoles". Així ho resumeixen els mecànics que dediquen la seva professió a tenir cura d'aquest vell transport als tallers del costat de la cotxera. D'entrada, com la majoria de trens i tramvies centenaris, la seva funció principal és recreativa i turística. I a més a més, pretendre fer-lo circular per l'avinguda Tibidabo amb un traçat per on també transiten la resta de vehicles complica molt les coses quan les nombroses escoles de la zona funcionen i s'hi acumulen pares portant-hi els fills i recollint-los amb cotxe. O sigui, que el Tramvia Blau, quan funciona, circula només els caps de setmana, per Setmana Santa i a l'estiu. Amb aquestes condicions, l'any 2017, l'últim del servei fins ara, va transportar 140.000 passatgers, segons dades de TMB.\nEls mecànics que treballen al taller del Tramvia Blau fins i tot es fan ells mateixos peces per a les reparacions amb una forja\nMalgrat l'actual aturada, que ha dura més d'un any, els mecànics del Tramvia Blau van cada dia al taller i en tenen una especial cura: fins i tot fabriquen artesanalment algunes de les peces que necessiten per al manteniment amb una forja, ja que no les trobarien al mercat. Recorden que abans que s'hi instal·lés la tecnologia PLC en tres dels combois –els que es feien servir fins l'any passat– la conducció era molt més difícil i això provocava avaries sovint. Els últims anys, això havia canviat molt. Ara estan a l'espera de saber quins canvis hi haurà.\nDe tota manera, no és la primera aturada llarga que té el Tramvia Blau. Quan l'explotació es va municipalitzar, a principi dels anys 80, n'hi va haver una d'uns tres anys, segons va recordar Mercedes Vidal la setmana passada en el seu estira-i-arronsa amb l'oposició. I n'hi ha hagut dues més: de l’abril del 1984 al maig del 1985, per reformes, i del febrer del 1990 al desembre del 1991, per la construcció de la ronda de Dalt.\nEntrada Autor: Miquel » Diumenge 24/02/2019 17:41\nN'hi ha tres que ja tenen la tecnologia PLC de control per ordinador, exigida per la normativa actual per raons de seguretat.\nM'agradaria saber on està exactament aquesta normativa que obliga a robotitzar un tramvia de fa més d'un segle a Espanya, però a la resta del planeta no es necessària.


Km: 4. Circular\nSlow -Trail, familiar, amics.\nMira que hi ha llocs que es descriuen com a paradís... Però de ben segur que ben pocs amb tanta raó com el Salt Gran de Mas Clavé, dins la Ruta dels Carboners a la Riera d'Osor.\nTurisme St. Hilari Sacalm ha creat un reclam exquisit per conèixer a peu un entorn màgic.\nEns proposen 3 rutes circulars, la més llarga de 8 km. Un servidor farà la més curta.\nLes rutes estan perfectament marcades amb rodones blaves, molt visibles.\nAlhora des d'aquí podem anar per la llera del riu fins a Osor.... Ja no sé quantes vegades ho he fet, fins a Osor o a l'inrevés, em té el cor-robat.\nBé, la ruta curta dels Carboners és extremadament preciosa.\nL'inici és al Km 18 i pico de la carretera d'Osor a St. Hilari Sacalm. L'entrada d'una pista on es prohibeix entrar en vehicle, tot i que està ple de cotxes un tros més avall.\nComencem a caminar per un sender enmig de boscos de roures, alzines i vegetació verd intens de ribera.\nDe sobte dels nostres llavis en surt un Ohhh!!, davant la magnitud de la Roca Foradada, al bell mig de la llera del riu, una pedra gegantina.\nEl lloc ens convida a meditar i pensar en com vivien els carboners en un temps passat no molt llunyà.\nAl costat mateix hi ha la cova d'en Serrallonga, un jaciment on s'hi ha trobat ceràmica.\nAnem a descobrir la perla de la ruta, el paradisiac salt gran d'aigua del mas Clavé. Quedo embadalit, silenci trencat pel soroll de la cua d'aigua caient d'uns 15 metres d'alçada.\nPels detalls de les rutas en aquest enllaç Web Turisme St. Hilari\nRuta curta wikiloc\nRuta personal molt llarga Riera d'Osor, wikiloc\nSalut, Feina i Gràcies per Entrar!!!\nEtiquetes Coses de Cabres Excursions Guilleries Trail


La vida en un assentament de barraques | betevé\nBetevé va poder accedir al solar ocupat de les Glòries i conversar amb les persones que hi vivien, desallotjades aquest dimecres\nMarta Font Marsal | Oriol Castillo | divendres, 16 d'abril del 2021, a les 22.57\nLa història de l’assentament de l’avinguda Meridiana, a tocar de les Glòries, va començar ja fa temps amb un parell o tres de barraques, però de mica en mica va anar acollint més persones sense llar. El solar ocupat està flanquejat, d’un costat, pel TRAM i els Encants i, de l’altre, per un edifici d’obra nova encara en construcció. Els habitants hi accedien per una reixa mig escapçada, amb un somier que els feia de porta d’entrada.\nA principis de març, betevé hi va poder posar el peu i conversar amb els qui hi vivien que, cansats d’aparèixer als mitjans de comunicació, van preferir mantenir-se en l’anonimat. En aquell moment, hi subsistien unes 40 persones que dia a dia s’organitzaven per mantenir l’espai en condicions. De fet, els primers que s’hi van instal·lar afirmen que el terreny estava ple de brossa i que van necessitar dies per treure-la. Tot i això, la insalubritat del lloc era més que evident.\nUna de les barraques de l’assentament, a l’avinguda Meridiana\nRates, paneroles i brutícia\nEls ocupants havien de conviure diàriament amb rates, paneroles i tot tipus de brutícia. La majoria de barraques estaven fetes de palets, fustes i lones que, al sostre, cobrien qualsevol escletxa que deixés passar la llum del sol. I a l’interior, hi dormien sobre matalassos o bé estores. La vida a l’assentament es feia, sobretot, a l’espai comú de l’exterior: per exemple, s’hi reunien per passar el temps, hi rentaven i hi estenien la roba i hi feien els àpats.\nL’espai on alguns dels habitants de les barraques s’hi reunien per menjar\nNomés dues dones entre desenes d’homes\nPel que fa a l’accés a subministraments, omplien bidons a fonts públiques per disposar d’aigua i, tot sembla indicar, que tenien electricitat per cuinar o carregar els telèfons mòbils. El nombre exacte de persones que malvivien entre barraques no està del tot clar perquè, segons els mateixos habitants, l’anar i venir era constant. Això sí, la gran majoria eren homes de diverses edats ─sobretot, joves─ i de dones, només n’hi havia dues.\nUna de les dones de l’assentament estén la roba recent neta\nUna d’elles, d’edat avançada, feia mesos que clamava una solució per sortir de l’assentament. La convivència allà no era fàcil: s’havien dividit en dos grups, i els més veterans acusaven els nouvinguts de robar-los pertinences. La dinàmica era la d’un petit poble en què es mesclaven realitats d’allò més diferents. Tots els habitants eren d’origen migrant i, de fet, havien passat per diversos països abans d’arribar a Barcelona. Gran part procedien del Marroc i havien marxat per buscar oportunitats.\nRecollir i vendre ferralla per sobreviure\nEn aterrar aquí, però, s’han vist pràcticament obligats a recollir i vendre ferralla per sobreviure perquè d’oportunitats, relaten, no n’han tingut. De fet, molts d’ells estan desencantats amb un sistema que els ha donat l’esquena i que els ha abocat a la marginalitat. Denuncien que els Serveis Socials municipals no els han donat cap sortida, tampoc durant la pandèmia: afirmen que només els visitaven per dur-los mascaretes.\nL’exterior d’una de les barraques, amb l’estenedor i un carretó amb bidons d’aigua\nSigui com sigui, la vida en aquest assentament de barraques de les Glòries ha acabat abruptament. Aquest dimecres, la Guàrdia Urbana l’ha desallotjat al costat d’un equip del Centre d’Urgències i Emergències Socials de Barcelona (CUESB). Segons l’Ajuntament, les persones sense llar ja estaven avisades amb anterioritat i se’ls ha informat dels recursos disponibles. Ara bé, la majoria tenen clar què els passarà: lamenten que seguiran saltant de solar en solar, com han fet fins ara.\n— assentaments — covid — habitatge públic — pobresa


Dialectologia catalana - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Materials de curs > Programes de curs (Guies docents) > Dialectologia catalana\nPer citar aquest document: https://ddd.uab.cat/record/119895\nResum: L'assignatura Dialectologia catalana forma part de la matèria "Llengua catalana: variació i diacronia" del pla d'estudis del grau en Llengua i literatura catalanes. Aquesta matèria, de 18 crèdits ECTS de caràcter obligatori, s'estructura en tres assignatures, de sis crèdits cadascuna, que s'imparteixen semestralment entre segon i tercer curs: Història social de la llengua catalana (segon curs, primer semestre), Gramàtica històrica catalana (segon curs, segon semestre) i Dialectologia catalana (tercer curs, segon semestre). A Història social de la llengua catalana, l'estudiant adquireix els coneixements fonamentals sobre els factors de la història externa del català que n'han condicionat l'evolució interna, i arriba ben preparat, doncs, per a estudiar-ne els canvis i entendre'n les motivacions. A Gramàtica històrica catalana, l'estudi se centra en els principals canvis foneticofonològics, morfològics, 1 Dialectologia Catalana 2014 - 2015 A Gramàtica històrica catalana, l'estudi se centra en els principals canvis foneticofonològics, morfològics, sintàctics i lexicosemàntics que han modificat el sistema lingüístic català, al llarg del temps i en el conjunt dels territoris que en configuren el domini lingüístic. Els coneixements proporcionats a Gramàtica històrica catalana serveixen per a consolidar alguns dels conceptes adquirits a Història social de la llengua catalana i són molt útils per al seguiment de la Dialectologia catalana, la darrera assignatura obligatòria de la matèria "Llengua catalana: variació i diacronia", si tenim en compte que la variació geogràfica i la variació diacrònica estan profundament interrelacionades: moltes de les variants dialectals actuals són reflexos o bé d'evolucions divergents a partir d'un origen comú, o bé del manteniment en territoris diversos de formes sorgides en estadis evolutius successius. A Dialectologia catalana, l'interès d'estudi se centra en la variació que presenta sincrònicament la llengua catalana al llarg del domini lingüístic: cal descriure-la i també entendre-la, d'una banda, en relació amb factors de la història social que han condicionat diferències d'entorn substancials i, de l'altra, establint connexions amb els diversos estadis evolutius pels quals ha passat la llengua, en la totalitat del territori o, sovint, només en un part d'aquest.


Raó científica i autoritat política | Opinió | EL PAÍS Catalunya\n11 JUN 2020 - 20:28\tCEST\nPedró Sánchez arriba al Congrés el passat 3 de juny. DANI DUCH AFP\nEl primer liberal va ser Ciceró. A l’antiga Roma ser lliure significava ser ciutadà, no esclau. Quedar al marge de la voluntat arbitrària d’un amo o de qualsevol dominació. Parlaven de liberalitas que els estudiosos situen com la base del liberalisme posterior. Defensaven una manera noble i generosa de pensar en un Estat de dret en el qual el Govern se centrés en el bé comú a partir del qual un individu podia esperar ser lliure. Una forma essencial per a la cohesió i el bon funcionament de la societat. En la defensa del poeta Àrquias, per exemple, el mateix Ciceró ens va deixar un text absolutament vigent 20 segles després quan es tracta de defensar la solidaritat amb els immigrants. I especialment per combatre els obstacles administratius que els impedeix convertir-se, ahir i avui, en ciutadans de ple dret als països d’acollida.\nSèneca va arribar després i va prendre el relleu. Tots dos clàssics van ser la base intel·lectual sobre la qual es defensaria el concepte de llibertat fins a la Revolució Francesa, que va ser quan el contemporani liberal va agafar forma i es va mantenir fins a la seva última perversió. La de l’americanització del terme, al segle XX, que va acabar amb la seva revisió neoliberal, que va ressituar malament una tradició que forma part del nostre bagatge cultural molt més enllà del que els seus detractors ideològics sospiten.\nHo explica la professora Helena Rosenblatt de la Universitat de Nova York a la seva Historia olvidada del liberalismo (Crítica). I llegint-la, un entén una mica millor l’escassa presència que aquest corrent de pensament té a Espanya. Una concepció moral per a un comportament lliure i respectuós. Per això, quan aquests dies el president Pedro Sánchez insisteix en la responsabilitat individual durant el procés de desconfinament i suplica prudència davant de les imatges dels qui opten per córrer més del compte, un mira enrere i s’adona de la seva poca insistència anterior, en l’inici de la crisi, fruit probablement de l’absència d’un element fonamental per entendre i desenvolupar la democràcia excepte en la seva economia. El sistema que el professor Cesáreo Rodríguez Aguilera de Prat insisteix que o és liberal o no és.\nEn efecte, durant els primers dos mesos de reclusió obligada, els governs de qualsevol administració han tingut la tendència de portar-nos de la mà. De projectar unes maneres a vegades fins i tot paternalistes perquè fóssim tan obedients com pensaven que no podíem ser. Recordem Pablo Iglesias disculpant-se davant dels nens. Es van sorprendre de la nostra irreprotxable conducta col·lectiva, dòcil, respectuosa, educada i fins i tot acrítica però no van desistir en l’esforç de continuar exercint la seva tutela perquè la seva desconfiança real cap als ciutadans semblava superior a la seva consideració pública cap a nosaltres. Per això i després de fer ostentació de més del milió de multes imposades per saltar-se suposadament el confinament, continuen insistint en l’advertència de la sanció si es transgredeixen les normes restrictives ara dictades com si no fóssim adults i ells enyoraran el poder absolut que no tenen. N’hi ha prou amb repassar les rodes de premsa diàries del conseller d’Interior, Miquel Buch, convertit en ariet de la defensa dels límits, que ha arribat al seu zenit acotant fins al paroxisme la celebració de la revetlla de Sant Joan.\nPerles que quedaran per a la història, com la de les discoteques obertes sense poder ballar, platges accessibles però no per banyar-s’hi, nens que no poden jugar a pilota a les escoles quan ho fan als parcs, control de la temperatura per accedir a recintes, com si la febre ja només fos patrimoni del coronavirus o recomanar mascareta quan no es pugui respectar la distància física al carrer i passar per davant de grups de persones assegudes en una terrassa recuperant amb ansietat i fervor l’amistat congelada durant eternes setmanes mentre les seves boques, obertes de bat a bat, són a escassos pams les unes de les altres.\nSón només alguns exemples perquè la casuística és infinita. I si un és capaç de deixar de banda per un moment el virus de la por, el pitjor i inoculat insistintment, observarà que la realitat que comporta l’anomenada nova normalitat té poc de sentit comú i molt de resposta a unes decisions polítiques emparades en recomanacions científiques, sí, però polítiques al cap i a la fi. Va saber advertir-ho des d’aquestes pàgines el ministre francès d’Educació: “La decisió de reobrir l’escola correspon a l’autoritat política, no als científics”. Ningú recorda haver escoltat una frase semblant a cap dels nostres mandataris. Al contrari.\nEl temor que els aclapara és comprensible perquè el risc que corren és tot. Però hi ha dies que semblen més segrestats per les seves pròpies consignes propagandístiques que no pas pel valor que se’ls suposa. Com la del 22 de març al Congrés: “Les mesures de confinament són les més dràstiques en l’entorn europeu”. A cap líder europeu li ha calgut dir-ho.


Política de cookies | Acupuntura i Medicina Xinesa a Olesa de Montserrat\nAcupuntura i Medicina Xinesa a Olesa de Montserrat\n27 anys d'experiència en Acupuntura i medicina xinesa al vostre servei\nQuè és i què pot fer l’acupuntura per mi?\nEn qualsevol moment podrà desactivar o eliminar les galetes d’aquest lloc web. Aquestes accions es realitzen de forma diferent en funció del navegador que estigui utilitzant. Aquí llegirà una guia ràpida per als navegadors més populars.\n• En el cas de les galetes de Google Analytics, aquesta empresa emmagatzema les galetes en servidors ubicats als Estats Units i es compromet a no compartir-la amb tercers, excepte en els casos en què sigui necessari per al funcionament del sistema o quan la llei ho obligui. Segons Google no es guarda la seva adreça IP. Google Inc. és una companyia adherida a l’Acord de Port Segur entre el Govern d’Estats Units i la Unió Europea, que garanteix que totes les dades transferides seran tractades amb un nivell de protecció en consonància amb la normativa europea. Podeu consultar informació detallada referent a això en aquest enllaç. Si desitja informació sobre l’ús de galetes per part de Google podrà llegir-la a en aquest altre enllaç.\nDolor d’espatlla: Acupuntura o tractament convencional?\nAcupuntura i túnel carpià\nElectroacupuntura + Quimioteràpia per a pacients amb tumor maligne


Autoproducció i DIY – Visions Transversals\nCategoria: Autoproducció i DIY\nLA INDUSTRIA DE LA POBRESA\nJaume Bosch Actualment, es pot observar com un conjunt de individus generen noves formes de disseny per tal de cobrir necessitats que la industria del disseny no cobreix. Això és així ja que cada cop més, la industria del disseny mira per el benefici del capital abans que cobrir les problemàtiques de la majoria de… Read More LA INDUSTRIA DE LA POBRESA\n11 d'Abril de 2019 visionstransversalseoiDeixa un comentari\nAutoproducció i autosuficiència dins l’hiperconsumisme.\nMarina Ventura En quin moment les persones hem necessitat 10 parells de sabates? Com hem arribat al punt de tenir 8 rellotges i més de 20 arrecades? És normal que un nen d’11 anys ja hagi tingut 2 mòbils i es queixi perquè no té un Iphone? Ens trobem dins d’una societat hiperconsumista acostumada, malauradament,… Read More Autoproducció i autosuficiència dins l’hiperconsumisme.\n8 d'Abril de 2019 visionstransversalseoiDeixa un comentari\nSubversió dels processos de producció\nGeorgina Verdaguer Martínez Actualment, la societat va molt lligada amb la publicitat, ja que ens fan entendre que la felicitat depèn de l’adquisició de productes, hi ha gent que quan es troba deprimida o infeliç acudeix als centres comercials per adquirir noves coses, i ja només el fet de gastar diners i adquirir un element… Read More Subversió dels processos de producció\nQuina feinada conservar aquestes parets tant blanques!\nUn petit recull d’espais autogestionats de Catalunya #Autogestó #DIY SOBRE L’AUTOGESTIÓ COM A ESCLETXA A L’INSTITUCIÓ ARTÍSTICA Neus Masdeu Quina feinada conservar aquestes parets tant blanques! Diu sempre un amic meu quant neteja la casa. El mateix penso jo tot transitant per l’espai d’un museu amb les mans d’arrere l’esquena, caminant sense fer soroll i… Read More Quina feinada conservar aquestes parets tant blanques!\nAUTOPRODUCCIÓN Funcional y social\nG.2 Annai Bejarano En la sociedad actual compramos todo hecho, empaquetado y listo. La consecuencia son el consumo masivo que causan las exportaciones, cuando no sabemos de dónde viene, ni en qué condiciones se ha hecho y la calidad de producción se empeora. Solo benefician a las grandes corporaciones y compañías, que compiten y por… Read More AUTOPRODUCCIÓN Funcional y social\nComunitats col·laboratives autogestionades\nClàudia Ollés. Durant anys hem considerat que les nostres necessitats havien de complir unes normes estrictes que marcava l’estat del benestar i el creixement. Quan Latouche estudiava l’economia del desenvolupament i el creixement ja va preveure la caiguda d’aquest imperi i va plantejar com a alternativa el decreixement per evolucionar; segur que es feia ressò… Read More Comunitats col·laboratives autogestionades\nLa regeneració ecològica i la justícia social Laura Roig Actualment el disseny eco social enfocat des de l’ autoproducció / practiques Do it yourself , ha crescut de manera considerable a causa de l’augment i la facilitat de la transmissió d’informació i de coneixement, arribant així a països subdesenvolupats. Els dissenyadors que posen en practica aquest tipus de disseny proposen i faciliten una… Read More Disseny Eco-Social\nOriol Mases Ylla-Català Des que el capitalisme es va establir a Europa la producció industrial i el consumisme extrem han estat les seves armes per fer-nos cada cop més dependents del consum i menys autosuficients, creant aquesta dependència fins al punt de semblar-nos impossible sobreviure sense ell. Però no sempre tothom ha cedit tan fàcilment,… Read More Producció d’autogestió\nDIY i Autoproducció com a Emancipació Econòmica del Sistema Capitalista\nAina Reguant Bel, 2n GAAD La intenció d’aquest recull d’obres i projectes és mostrar les accions DIY com a activitats que no es basen en economitzar el temps lliure sinó en emprar-lo per construir, muntar o generar objectes de manera eficient, reutilitzant materials i sent autosuficients. Per a facilitar la comprensió d’aquest concepte, els referents… Read More DIY i Autoproducció com a Emancipació Econòmica del Sistema Capitalista\nOpen Design / DIY\nMaria Caballero. L’autoproducció i l’autogestió en el món de l’art ja es va deixar veure en la dècada dels anys vuitanta amb el moviment Punk i l’articulació de xarxes independents de producció i circulació de les arts. Però què passa amb l’autoproducció dins de l’artesania i el disseny? En relació amb aquestes disciplines, Enzo Mari… Read More Open Design / DIY


Guild Wars Prophecies - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nGuild Wars Factions (en) →\nGuild Wars Prophecies és la primera campanya de Guild Wars. És una campanya totalment independent, perquè és la primera, i a mesura que es vagin comprant noves expansions s'hi van adjuntant a la perfecció. L'únic que es necessita per tal de poder jugar-hi és haver-la comprada i disposar de connexió a Internet, sense necessitat de pagar cap mena de quotes, perquè el joc és totalment gratis (encara que hi ha packs especials o accessoris que si es volen s'han de pagar). Actualment es troba traduït totalment a molts idiomes: anglès, francès, rus, italià, alemany, xinès, japonès, castellà... Però no hi ha constància de què ArenaNet tingui la intenció de traduir-lo al català. El joc ens situa al continent de Tyria, el més gran, extens, complet i el més nòrdic, perquè l'expansió de Guild Wars eye Of The North (GWEN), se situa més al nord, però està al mateix continent. El joc no només dona l'oportunitat de jugar el mode rol modalitat coneguda com a PvE Player versus environment (Jugador contra l'entorn) sinó que també ens ofereix la possibilitat de jugar contra altres jugadors en diferents tipus de batalles en la modalitat PvP Player versus Player (Jugador contra jugador)\nLa primera campanya Guild Wars: Propechies va ésser llançada el 28 d'abril del 2005. És la més adequada i la millor per als jugadors novells, al ser la primera està creada per a crear un entorn fàcil i entenedor amb el joc. A diferència de les altres dues campanyes completes, Prophecies només compta amb 6 professions per escollir, que són les professions anomenades comunes. Al crear un personatge hem d'escollir quina serà la seva professió primària, aquesta definirà el seu aspecte físic, la seva armadura i habilitats. Durant el desenvolupament del joc en modalitat PvE el jugador podrà triar una segona professió o professió secundària. La professió primària d'un personatge no es podrà canviar mai, al contrari de la segona que es podrà canviar, tot i que totes tres campanyes requereixen haver assolit certs objectius abans de permetre aquest canvi al jugador. La segona i tercera campanya completa (Guild Wars: Factions i Guild Wars: Nightfall) van anar introduint noves mecàniques de joc i noves professions al ventall de possibilitats tot i que és necessari tenir la campanya corresponent per jugar amb aquestes noves possibilitats.\nLa primera campanya es coneixia simplement com Guild Wars, el sobrenom de Prophecies es va afegir posteriorment abans de la sortida de la campanya Guild Wars Factions, per no confondre-les. El nom es va escollir per la trama de la primera campanya que parlava indirectament sobre les profecies del Portador de la Flama que tenia lloc a tyria.\nLa publicació de Guild Wars Prophecies va tenir les següents característiques: El continent de Tyria: 124 ciutats y zones explorables 25 aventures cooperatives amb dos nivells de recompensa (normal/extra). 205 missions. Zona tutorial (Ascalon pre-Devastació, també dit Pre-Ascalon) 6 profesiones comunes Guerrer Guardaboscos Hipnotizador Monjo Nigromant Elementalista Esbirrs per acompanyar-te si no hi ha altres jugadors disponibles. 4 espais per personatges només amb la campanya Prophecies en la compta. 2 espais més addicionals per cada campanya afegida (es poden comprar espais per a personatges addicionals). 455 noves habilitats, incloent 90 habilidats d'elit 72 tipus d'armadura (18 d'ellas compartides amb Factions) Objectes verdes 9 tipus de mascotes per als Guardaboscos. 8 sales de clan\nCada professió té uns atributs, els quals faran que siguin més efectives les seves habilitats. La professió primària ens donarà accés a tots els atributs de la professió corresponent, però la secundària dóna accés a tots els atributs de la professió menys l'atribut conegut amb el nom d'únic, que només el tenen aquells personatge que tinguin aquella professió com a primària. En aquesta campanya només n'hi ha sis:\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Guild Wars Prophecies\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Guild_Wars_Prophecies&oldid=23513193»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 10 maig 2020 a les 21:10.


Electricitat – Tesla BCN\nInstal·lacions via ràdio\nAvui dia s’espera de la instal·lació elèctrica un alt grau de flexibilitat, confort i economia.\nPer aquestes raons, una instal·lació moderna ha de poder oferir la possibilitat d’integrar components de vigilància i protecció, i les instal·lacions convencionals poques vegades ofereixen possibilitats de control. En molt pocs casos s’ha previst en la instal·lació un cablejat addicional en previsió de futures ampliacions o modificacions. El resultat són les molestes obres i la brutícia necessària per implemantar noves canalitzacions que permetran ampliar o modificar la instal·lació elèctrica, que a més impliquen uns costos econòmics importants. En la majoria dels casos, s’acaba descartant la modificació de la instal·lació.\nI aquí és on entra el sistema de control via ràdio, que permet augmentar la funcionalitat i el confort de la instal·lació elèctrica ja existent.\nTots els components es comuniquen entre si per ones de ràdio, de manera que no necessiten cablejats addicionals. El muntatge i la posada en marxa d’aquests components són molt senzills.\nUn led és un díode que emet llum. Un díode és un dispositiu que permet que el corrent flueixi només en una direcció. Els led tenen una sèrie d’avantatges respecte a altres fonts de llum:\nElevat nivell de brillantor i intensitat.\nSota voltatge i reduïts requisits de potència.\nCalor de baixa radiació.\nAlta fiabilitat (resistents als cops ia la vibració).\nSense raigs ultraviolats.\nControl de llum\nAdaptem les instal·lacions existents o de nova construcció per a un control sobre la il·luminació:\nRegulació de les enceses conservant l’última memòria establerta.\nFunció dormitori: si s’activa el regulador amb una pulsació més llarga, s’encén després d’un segon aproximadament amb la lluminositat mínima i s’augmenta lentament la lluminositat mentre el polsador està activat.\nEncès i apagat plàcid: des de qualsevol punt de commutació, encès o apagat, general i centralitzat.\nPossibilitat de generar escenes.\nSensors de presència i lluminositat per al control i estalvi energètic en habitatges, despatxos, zones comunes d’edificis, etc.\nIndicadors d’energia digitals i sense fil.\nPossibilitat de control remot: android, iPhone, Tablet…\nAquestes instal·lacions es poden realitzar amb uns costos molt competitius i alhora molt funcionals en les seves prestacions.\nLes sobretensions són pujades de tensió de la xarxa elèctrica, les quals causen desperfectes en els equips del nostre habitatge o negoci. En alguns casos els destrueixen de manera immediata i en altres casos, els van deteriorant progressivament, disminuint així la seva vida útil.\nSón augments de tensió de desenes de volts habitualment deguts a descompensacions del punt de neutre.\nSón pics de tensió molt elevats i de molt curta durada que poden arribar a danyar els equips connectats a la instal·lació elèctrica. Fonamentalment, es produeixen com a conseqüència de descàrregues atmosfèriques i commutacions.\nC/ Carrasco y formiguera, 15 1ª Planta.


Investiguen la mort d'un jove de 17 anys al mar a Lloret - Diari de Girona\neva batlle lloret de mar 08.07.2019 | 08:09\nLa cala on es va localitzar el jove mort David Aparicio\nLa cala on es va localitzar el jove mort\nEls serveis d'emergències van trobar ahir mort un jove de 17 anys al mar a Lloret de Mar.\nUn bussejador va localitzar el cos ahir el matí al mar, a la cala Banys. S'apunta a una mort accidental.\nEls fets van produir-se pels volts de les onze del matí. La Policia Local va rebre l'alerta d'un home que feia submarinisme pel litoral de Lloret que s'havia trobat un jove mort.\nEl cos estava a uns cinc metre de profunditat al costat de les roques, a la zona de la Cala Banys. Una platja propera a la principal de la població.\nDiverses patrulles de la Policia Local, Protecció Civil van confirmar la troballa. Després es va activar també la Guàrdia Civil, que es va fer càrrec de treure el cos per part dels Geas (Grups Especials d'Activitats Subaquàtiques). El noi presentava un fort cop al cap.\nEl jove era noi de 17 anys alemany que havia anat a passar uns dies a Lloret amb uns amics.\nEs dóna el cas que dos amics seus n'havien denunciat la desaparició el dissabte a la Policia Local. A qui van explicar que havien vist per últim cop el divendres a la platja.\nEls nois van relatar a la policia que aquell dia havien begut molt i que no sabien res del seu amic.\nLa policia apunta que la mort del jove seria accidental, ja que a tocar hi ha el camí de ronda i és des d'on s'havia pogut precipitar, tal com apunten els informes de les policia judicial.\nL'autòpsia haurà de determinar les causes de la mort. Avui la família del jove finat arribarà a Lloret.


Regió de l'antiga Armènia\n(S'ha redirigit des de: Sikluni)\nTaron (armeni: Տարոն; en armenià occidental Daron; grec: Ταρών, Tarōn; llatí: Taraunitis) fou una regió d'Armènia féu originari dels mamikonian i més tard d'una branca bagràtida.\n39° 00′ 02″ N, 41° 49′ 38″ E / 39.0006°N,41.8272°E / 39.0006; 41.8272\nEl nom deriva de les muntanyes del Taure. La capital fou la ciutat de Mush (avui Muş) a la riba del Murad Su. S'estenia per les dues parts del Murad Su, al nord fins al Peris Su i al sud fins a les muntanyes de Sasun i Khoit (a l'est de Sasun) que el separaven del Aldzniq (Arzanene) que fou més tard l'emirat d'Arzen. A l'oest tenia Neferkert, modern Mayyafariquin (antiga Martiriòpolis) i Amida (Diyarbakir), i a l'est el Reixtunik (al sud del llac Van), el mateix llac i el Mardastan. La part nord del Llac Van, que formava part del Taron històric, va passar als àrabs i a Manazkert es va establir la dinastia qaisita, que vers el 900 dominava també als emirs locals de Khelat, Ardjesh, Berkri i Nakhichevan. Hi havia possessions de nakharars mamikonian i palauni i probablement alguna altra.\nAquest territori va formar part dels dominis del príncep Aixot I Msaker i va correspondre al seu fill Bagrat I Bagratuni en el repartiment després del 826. A Bagrat I, fet presoner pels musulmans, va seguir el despotic govern del ostikan Yusuf ben Abu Said ben Marwazi que va provocar la rebel·lió de la regió el 852, sufocada per Bogha al-Khabir. A Bagrat el va poder succeir el 858 el seu fill Aixot de Taron. El 863 fou ocupat en part per Gurguèn de Mardastan, però Aixot el va mantenir fins al 878 en què fou usurpat pel seu germà David Arqaik (casat amb Maria Ardzruni príncesa de Vaspurakan), que el va conservar fins a la seva mort el 895.\nEl 895 va morir David i el poder va passar al seu nebot Gurguèn, fill d'Aixot de Taron, en circumstàncies poc clares, ja que Aixot fill de David, casat amb una néta del rei Aixot I el gran, filla de Shahpuh, també apareix com a príncep, però finalment es va exiliar i establir a Constantinoble.\nLa dinastia estava representada per Gregorigos, fill de Thornik (germà petit de David Arkaiq), que es creu que va derrotar a Aixot el pretendent i el va empresonar. Perquè Aixot no fos lliurat als àrabs, el rei armeni va demanar la mediació de l'emperador Lleó VI que va enviar com a negociador a protospatari Constantí fill de Lips. Es va assegurar que Aixot no seria lliurat als àrabs i Constantí es va emportar com a ostatge un altre Aixot, fill de Grigorigos (Krikorikos en grec). El jove Aixot va rebre a Constantinoble el títol de protospatari i se'l va deixar tornar aviat al Taron. El germà de Grigorigos, Aponagem, fou enviat com a ostatge a la cort bizantina i també fou nomenat protospatari. Llavors Grigorigos va anar a la cort bizantina i fou nomenat magistros i estrateg de Taron i se li va donar un palau a la capital i una renda, però el taronita el va canviar per un domini a la província de Keltzene. De tornada al Taron, Aponagem va tornar a la cort bizantina i fou nomenat patrici i es va casar amb la filla de l'ambaixador protopastari Constantí. Més tard Aixot el jove va tornar a la cort i fou nomenat també patrici de Taron.\nBagarat Pankratios va morir vers 940. El seu germà Aixot el va succeir i fou nomenat (abans del 944) protospatari de Taron per l'emperador Romà I Lecapè. Aixot va morir el 966 o 967. Va deixar dos fills: Grigor i Bagarat-Pankratios però els romans d'Orient van annexionar el país (968) segons l'historiador Cedrenos per cessió voluntària, a canvi del patriciat i un domini molt fèrtil. Grigor (Grigorigos) va rebre el títol de magistros. Els prínceps van conservar també alguns dominis al mateix Taron. El Taron fou incorporat a una unitat administrativa amb el Derdjan (Derxene) sota un protopastari (càrrec que ocupava un tal Lleó el 975). Des del Taron els romans d'Orient no van tardar a conquerir l'emirat de Manazkert (vers 969), conquesta feta per Bardas Focas, que va destruir les muralles de la capital. Vers el 976 els prínceps bagràtides de Taron, contraris de fet a l'annexió, van donar suport a la rebel·lió de Bardas Skleros, junt amb el príncep de Mokq, un tal Zaphanik, però com que Skleros fou derrotat el 978, aquest dominis van restar possessió bizantina.\nEls Sikluni foren una família de nakharars d'Armènia amb feu hereditari al districte del Taron.[cal citació]\nLlista de prínceps bagràtides de TaronModifica\nBagrat I Bagratuni 830-851\nGrigor I de Taron (Grigorios), magistros i estrateg de Taron i nakharar de Keltzene, fill de Thornik (germa de David Arqaik) 898-923\nBagrat o Bagarat (Pankratios) (fill de Grigor I) a Keltzene 923-940\nGrigor II de Taron (fill) a Keltzene 966 o 967-968\nBagrat III de Taron (Pankratios) 966 o 967-968 (germà, associat)\nAnnexió a Bizanci 968\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Taron&oldid=22784784»\nDarrera modificació: 27 feb 2020 a les 13:07


L'espectacle visitarà diferents municipis catalans en el marc del programa Cultura en Gira - SIESTV\n29 jul. 2010 L’espectacle visitarà diferents municipis catalans en el marc del programa Cultura en Gira\n?1, 2, 3 Poma? un muntatge de la companyia Daraomai\nLa Plaça dels Jurats de Girona acollirà dilluns vinent, 2 D’agost, L’espectacle de circ ?1, 2, 3 Poma!? de la companyia Daraomai, que visitarà tres municipis catalans més durant el segon semestre de 2010 en el marc del programa Cultura en Gira del Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació.\n?1, 2, 3 Poma? és un espectacle tendre i original ple de detalls acrobàtics amb moments de gran impacte visual, que gira al voltant D’una cosa tan quotidiana com pot semblar una poma. Qui pot resistir-se al gust D’una poma? Aigua, potassi, sodi, ferro, vitamines i fibra són els seus secrets nutritius. Però també dissimula un poder simbòlic del qual ningú no pot escapar-se. Fruita de la perfecció i saviesa, D’amor i d’immortalitat, és un subjecte present al nostre inconscient col·lectiu. El seu caràcter universal esdevé unificant: així cadascú es podrà identificar a través de situacions inesperades, desenvolupades pels personatges D’aquest espectacle.\nLa gira ?1, 2, 3 Poma? s’inclou en el programa Cultura en Gira, coordinat pel Departament de Cultura i Mitjans de Comunicació amb L’objectiu de reforçar L’activitat cultural dels municipis i garantir L’accés dels ciutadans i ciutadanes de tot el territori a espectacles, concerts i exposicions professionals de qualitat. A través D’aquesta gira, el Departament també continua amb la seva línia de promoció D’activitats i espectacles de circ per crear una programació estable a veles, teatres i espais municipals.\n2010, circ, cultura, girona, marc, programacio


El dèficit autonòmic: responsabilitat de les autonomies o de l’Estat? - Cat Diàleg - Diari Digital català\nEconomiaZResto 6 Maig, 2015 Lluís Llaquet 0\nInici » Historic » El dèficit autonòmic: responsabilitat de les autonomies o de l’Estat?\nLes Comunitats Autònomes no haurien assolit el 2014, en aparença, l’objectiu de dèficit establert per l’Estat, segons les dades que el mateix govern espanyol va proporcionar. Un dèficit que s’havia situat en un màxim de l’1% del PIB i que només Navarra, Canàries i el País Basc haurien aconseguit amb un 0,74%, un 0,91% i un 1% respectivament.\nDe fet, gran part dels mitjans de comunicació van obrir a les seves portades considerant que les Comunitats Autònomes s’estaven “relaxant” en l’adopció de polítiques de reducció del dèficit, portant a terme altres mesures més laxes en termes pressupostaris i desequilibrant les balances econòmiques.\nPerò una anàlisi exhaustiva de les dades dóna una versió dels fets molt diferent. Segons una investigació de la fundació Ciutadania i Valors, “al contrari del que es pensa, les autonomies han continuat amb els esforços i ha estat l’Estat qui ha provocat aquest desfasament”.\nCom les Comunitats Autònomes tenen molt poc marge recaptatori, és l’Estat qui proporciona els ingressos que després les regions distribueixen en els seus pressupostos. D’aquesta manera, el 2014 “es va produir un descens en 2.700 milions d’euros en els recursos que el sistema de finançament va assignar a les comunitats”, explicant que, “malgrat la reducció de la despesa efectuada per les autonomies, el dèficit hagi augmentat”, constata la fundació.\nDe fet, tal com es pot comprovar, de les tres autonomies que haurien aconseguit arribar a l’objectiu de dèficit, dues d’elles serien Navarra i el País Basc, les que, precisament no depenen de sistema de finançament autonòmic espanyol, ja que recapten per elles mateixes els impostos dels ciutadans.\nLa conclusió, per tant, “no és que les comunitats no s’hagin esforçat suficient per a arribar al límit que s’imposava des del govern central”, sinó que, malgrat aquest l’esforç i per culpa de la falta de recursos proporcionats per l’Estat, ha estat impossible, recalquen des de Ciutadania i Valors.\nCatalunya918 catdialeg1989 Comunitats Autònomes8 dèficit autonòmic1 espanya345


L'Oficina Jove Alt Empordà-Figueres organitza vuit cursos, tallers i altres activitats per al primer semestre de l'any, que es realitzen distribuïdes al llarg de cada dia de la setmana. Per tal de difondre tota aquesta programació s'ha editat una guia informativa, en format de tríptic. La majoria d'aquestes activitats van adreçades a joves que cursen ESO, Batxillerat o cicles formatius i s'han ideat tots per fer-los en format telemàtic, excepte dues propostes que es faran presencials, i gratuït.\nD'aquesta programació destaca el curs de francès A1.2 que impartirà Prestige idiomes i que vol repassar la gramàtica i conceptes bàsics per millorar l'idioma en entorns com el laboral. També es proposa un curs de programació en Arduino que impartirà EdukBits i facilitarà la realització de projectes amb aquest dispositiu. També en l'àmbit creatiu, però d'un caire més artístic s'ofereix el curs d'iniciació a guitarra de Xavi Masó.\nEnguany es repetirà el curs de manipulador d'aliments que en assolir els coneixements atorgarà un certificat imprescindible per als que treballen en el món de l'hostaleria o el comerç on es manipulen aliments o productes frescos.\nDins de la programació s'inclouen dues propostes presencials com són el microteatre que es realitzarà el 7 de març amb motiu del dia de la dona, i un escape room, el 20 de març, que anirà a càrrec d'Estrambòtic i posarà a prova l'enginy de tots els participants.


Ja tenim el nostre propi compost!\nAmb el nou compost abonarem la terra de l’hort i de les taules de cultiu.\nEl dilluns 8 d'octubre vam obrir el compostador que tenim al pati de l'escola per treure el compost. Hi van participar els alumnes dels grups C1, D1 i E1, que són els que formen la Brigada Verda de l'escola, i també alumnes dels grups D2 i F.\nEn un principi no teníem gaire clar si podríem fer l’activitat, perquè semblava que es posaria a ploure en qualsevol moment. Però no varem voler esperar a obrir-lo un altre dia perquè teníem moltes ganes d'observar si les pells de fruita, trossets d'amanida, fulles seques dels arbres i branques que havíem anat abocant al compostador al llarg del curs passat, s'havien transformat en compost.\nUn cop obert vam veure que no totes les restes s'havien descompost del tot, encara quedaven alguns trossets que no s'havien acabat de descompondre. Calia separar-les del compost amb un garbell i tornar-les abocar al compostador perquè s'acabessin de descompondre.\nMentre uns garbellàvem altres tocàvem el compost per saber quina textura tenia i altres l'oloràvem, feia olor de bosc. Vam veure petits insectes entremig del compost i les restes. El fet que hi haguessin insectes volia dir que el compost era de molt bona qualitat.\nQuan ja estàvem acabant l'activitat va començar a ploure i vam haver de córrer cap a les classes!\nProjectes i tallers (42)\nMenú escolar (35)\nSENSACIONS AL GRUP E2\nCALENDARI SOLIDARI DE L’ESCOLA\nEngeguem el 2020


El Mercat d’Idees afronta els reptes de les associacions i entitats | La Llagosta informa\nUna ponència d’Oriol Cendra ha obert el programa d’activitats de la Mostra d’Entitats de la nostra localitat, que continuarà el proper dissabte, 2 de juny, amb la Fira d’Entitats. Una vintena de persones, representants d’una desena d’associacions, han participat aquest migdia al Mercat d’Idees, que és un espai adreçat principalment a entitats de la nostra localitat.\nEl Mercat d’Idees, que forma part de la Mostra d’Entitats, ha consistit enguany en una xerrada d’Oriol Cendra, que és tècnic de cultura i està vinculat amb projectes de l’àmbit de la cultura popular i la gestió associativa. A més, el ponent forma part del consell editorial de la revista Tornaveu. Associacionisme i Cultura i de la Comissió de Seguiment del Protocol del Seguici Popular de Barcelona. Cendra ha posat en valor el teixit associatiu i ho ha destacat com un motor d’un municipi. “Qualsevol entitat que funcioni i que tingui ganes de fer coses ja és ideal. Totes les entitats tenen el seu sentit”, ha explicat Oriol Cendra, que també ha destacat alguns dels reptes de les associacions, com ara la regeneració, la seva gestió o com tenir els socis o membres actius: “les entitats són interessants quan creen capital social, quan fan ciutadania. I avui dia, potser, hi ha entitats que tenen una tendència a ser unipersonals i aquest és un altre repte a treballar per la vitalitat de la ciutadania”, ha admès.\nEl regidor de Participació Ciutadana, Jaume Bonallach, ha donat el tret de sortida de la Mostra d’Entitats. “Avui hem fem el tret de sortida de l’ànima de la Mostra d’Entitats amb aquest Mercat d’Idees. Hem d’intentar fer un pas endavant i que totes les associacions siguin cada vegada més participatives”, ha dit Bonallach, que ha destacat la ponència per les seves “idees, expectatives, professionalitat i experiències”.


PER CAMINS DEL BAGES: EL FORADOT I LA BLANQUERA\nEL FORADOT I LA BLANQUERA\nFa cosa d'unes setmanes vaig rebre un correu electrònic de la Maria Teresa Ballart, una bona amiga de la família on s'em deia: que trobava a faltar imatges del Foradot i la Font del Formatget.\nDoncs bé, avui aprofitant que feia festa del treball i la meva esposa tenia ganes de donar un tomb, pels voltants d'aquesta terra tant estimada per nosaltres, que és Mura, hem agafat les motxil·les, els gossos i ens hem dispossat a fer un recorregut per aquests indrets, per tal de complaure en primer lloc a la Maria Teresa, i en segon lloc, a tots els meus lectors que tant s'ho mereixen.\nSortiem de la plaça de l'església, moment en que tocaven les campanes de Sant Martí de Mura anunciant les nou del matí. Valents i amb ganes, començavem la pujada per un corriol, que ens duria fins a la Font del Formatget 403 mts. N 41º 41.863 E 1º 58.546.\nEl camí és molt frondós, degut al exorbitant creixement de la vegetació i gracies a les últimes plujes. Un cop arrivats a la font, que menys que fer un bon esmorçar. No us sembla ?.\nMentrestant recuperem energies, i aprofitem per contemplar totes i cadaescuna de les flors que ens envolten, entre tant els gossos saltan i brincan disfrutàn també de l'ombra que ens proporciona el gran plàtan, que hi ha al peu de la font.\nDecidim de nou, continuar fent camí per arrivar al nostre objectiu, el Foradot 457 mts. N 41º 41.826 E 1º 58.581. Després d'una petita pujada i envoltats per tot tipus de plantes, arbres i molta brusca arrivem per fi al esperat destí.\nEl Foradot que a part de ser una font, és una cavitat oberta, que ens fa pensar en els poetes i en els gravats antics de l'època del romanticisme. La seva entrada, sota una balma, entapisada a parts iguals d'heures i de molses, evoca temps passats i recorda un refugi de bandolers. Es tracta d'un paratge molt frescal i amb abundància de falgueres. Us recomano la visita, en val la pena.\nPer no tornar pel mateix camí, decidim fer-ho pel que du a la Font de la Blanquera 477 mts. N 41º 41.764 E 1º 58.457. Arribats aquí, podrem contemplar el saltant d'aigua que en èpoques de força pluja, baixa escolant-se pel torrent de Reixac per arribar finalment a la riera de Nespres.\nLlàstima que en aquesta ocasió, no ha estat possible veuren l'efecte desitjat, tindrem de tornar-hi més endavant.\nContinuem el camí fins a Mura i donem per acabada l'excursió, quan son les onze del mati.\nDes d'aquí us faig saber, que estic obert a qualsevol suggerència, a fi d'aportar noves imatges i comentaris de llocs del Bages, que vosaltres desitgeu veure.\nEl meu agraïment a la Maria Teresa. La teva iniciativa a estat per mi un revulsiu. Gracies de tot cor.\nEts un aimador de les coves. Aquesta és - ara ho veig clar - la raó que et va portar fins a la Cova Regal.\nGràcies [ com lector empedreït del teu blog ]\n17 de juliol de 2008, a les 19:02\nA "CAVALL" ENTRE ARTÉS I CALDERS\nEL POU DEL FARELL A LES VALLS DEL MONTCAU\nMAS SOLER DEL COLL, MEMORIES PER NO OBLIDAR\nLA BALMA DE L'ESPLUGA DE SANT QUIRZE SAFAJA\nL'IGNORAT MOLÍ DE L'ESPINA DE COLLSUSPINA


CLASSIFIQUEM LES PETXINES | Crea, juga i educa\nL’estiu és un dels millors moments per jugar i passar-s’ho bé però…i si a més de passar-nos-ho tant bé també seguim aprenent i descobrint? Durant aquest juliol us portaré diferents activitats ben senzilles i simples que podem fer amb un dels elements naturals que trobem a la platja: les petxines!\nTÍTOL: CLASSIFIQUEM LES PETXINES\nLes petxines són petits tresors que trobem a l’estiu a la platja i que ens serviran com a base de les activitats que us proposaré durant aquest mes de juliol. Podem trobar petxines de diferents colors (blanques, marrons, a taquetes…), de diferents mides (grans, petites, mitjanes…) i de diferents textures (rugoses, suaus…)…La riquesa està en la varietat del mateix element!\nAvui, per ser la primera activitat, treballarem les matemàtiques a partir de l’observació, la classificació i la numeració! Esteu preparats? Doncs comencem!\nAprendre a classificar segons les característiques naturals de la petxina: color, forma, textura.\nDurant l’estiu molta gent va a la platja a refrescar-se al mar i aquest és un bon moment per jugar a buscar petxines de diferents mides, colors i textures i fer una gran recol·lecta! Mentre juguem a buscar petxines a la sorra treballem amb els més petits la observació i atenció directa i la motricitat fina (ningú ha dit que sigui fàcil agafar les petxines de la sorra!).\nUn cop tingueu les petxines a casa les podeu netejar bé, ja que moltes encara tenen sorra, i ja podem començar a jugar amb elles!\nAvui us proposo un joc senzill, on els conceptes matemàtics seran els protagonistes!\nEns fixarem bé amb els diferents tipus de petxines que tenim: la seva forma, el seu color, la seva textura, la seva mesura…i jugarem a fer classificacions segons les diferents característiques. En el meu cas, he treballat la classificació a partir dels colors. Hem observat que les petxines tenen tres colors diferents: les blanques, les marrons i les que tenen taques. Les hem separat en tres apartats diferents.\nUn cop les hem classificat segons el seu color hem contat quantes petxines hi ha de cada color: de color marró hi ha 10, de color blanc hi ha 8 i de taques hi ha 6. Un cop ja sabem la seva quantitat, amb números de fusta, hem col·locat la representació numèrica al costat de cada classificació.\nAra escollirem un dels tres grups de les petxines (segons el seu color) i jugarem amb el seu nombre. En el nostre cas hem escollit el grup de petxines marrons. Hem observat que tenim 10 petxines i hem jugat a dividir el nombre entre dos i a fer diferents grups numèrics però que sempre el resultat entre els dos sigui 10. Per exemple: 5+5=10; 2+8=10…i així podríem trobar moltes més combinacions! Ens ajudem amb els números de fusta per jugar!\nCom podeu veure, amb elements naturals que podem trobar de manera ben fàcil i amb una mica de joc podem treballar activitats relacionades amb diferents conceptes didàctics. En aquest cas, d’una manera molt simple, hem treballat alguns conceptes matemàtics, com la classificació segons les seves característiques, la relació de quantitat – nombre, la suma…


Després del parèntesi festiu que va suposar el dia 12 d'octubre, ahir dilluns ens vam retrobar de nou. El grup Sènior continua amb la lectura de Sherlock Holmes, un clàssic que ja coneixem per les sèries i pel·lícules i que ara descobrim en format de lectura fàcil. Ja hem finalitzat el primer conte i ens està agradant força.\nEl grup Llindar que compta amb nous integrants també està llegint un clàssic, en aquest cas es tracta de Moby Dick, una elecció aventurera i marinera que de moment també està agradant i fent descobrir vocabulari.\nPublicat per Biblioteca de Cambrils a les 13:55\nHi havia alguna companya que ja tenia "el mono" de les sessions de lectura fàcil. Au, que no decaigui.


Record en donació de sang aquest mes de juliol a Catalunya - Social.cat\nRecord en donació de sang aquest mes de juliol a Catalunya\nMés de 22.000 persones han respost a la crida que va fer el Banc de Sang\nDilluns, 25 d'agost de 2014 | 12:00 h\nDurant el mes de juliol es va aconseguir un rècord en donació de sang a Catalunya. El Banc de Sang va fer una crida per evitar la davallada de les reserves a l'estiu, com havia passat en els últims anys, i la ciutadania ha respòs.\nEl Banc de Sang ha organitzat campanyes extraordinàries a les platges i, en total, més de 22.000 persones han donat sang durant el mes de juliol. Això suposa un 6% més que l'any passat i, alhora, esdevé un rècord de sang en ple mes de juliol. La campanya #alEstiuSalvaVides ha permès garantir un bon nivell de reserves.\nA Barcelona, al Portal de l'Àngel amb plaça Catalunya, s'ha instal·lat un camió, que també funcionarà la majoria de dies festius del mes d'agost, amb l'objectiu de seguir amb aquest ritme de donacions.\nAlhora, des del Banc de Sang ja busquen noves iniciatives per aconseguir donacions de cara a Nadal, un altre dels períodes de l'any en què es redueixen significativament.


Plens Oberts - Cardedeu :: Aprovació de l'actualització del conveni-tipus per a l'assumpció de la gestió informatitzada del Padró d'habitants (AGIPH), a la normativa vigent en matèria de protecció de dades\nAprovació de l'actualització del conveni-tipus per a l'assumpció de la gestió informatitzada del Padró d'habitants (AGIPH), a la normativa vigent en matèria de protecció de dades.\nVist que en data 26 de setembre de 2001 l’Ajuntament de Cardedeu i la Diputació de Barcelona van subscriure d’assumpció per part de la Diputació de Barcelona de la gestió informatitzada del padró d’habitants del municipi de Cardedeu, a través d’encomana de gestió, conforme a l'acord adoptat en sessió del Ple de data 27 de juliol de 2001.\nVist l’escrit presentat per la Diputació de Barcelona, Àrea d’Innovació, Governs Locals i Cohesió Territorial, amb núm. de registre d’entrada a l’Ajuntament de Cardedeu 2020-867 de data 16 de gener de 2020, en el que comuniquen que el Ple de la Diputació de Barcelona, en data 31 d’octubre de 2019, va aprovar l’actualització del Conveni-Tipus per a l’Assumpció de la Gestió informatitzada del Padró d’Habitants (AGIPH), per adaptar-lo a la normativa vigent en materia de protección de dades.\nVist que la Comissió de Govern de la Diputació de Barcelona (actualment, denominada Junta de Govern), en sessió de data 26 de juny de 1997, va aprovar un Conveni-tipus que articulava jurídicament l’encomanda de gestió de l’AGIPH (Gestió Informatitzada del Padró d’Habitants dels ens locals), publicat al BOPB núm. 169 de 16.7.1997.\nVist que en data 27 d’abril de 2016, va ser aprovat el Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell, relatiu a la protecció de les persones físiques en allò que respecta al tractament de les seves dades personals i a la lliure circulació d’aquestes dades (RGPD) (DOUE de 4.5.2016).\nAquesta nova regulació, que per primera vegada es fa a través d'un reglament europeu, resulta d’obligat compliment pels Estats membres des del 25 de maig de 2018 i deroga la Directiva 95/46/CE que va donar lloc, mitjançant la seva transposició a l’ordenament espanyol, a l’esmentada LOPD.\nDavant de la necessitat d’adaptar el dret espanyol al model establert pel RGPD, el proppassat 7 de desembre de 2018 va entrar en vigor la nova Llei Orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de Protecció de dades personals i garanties dels drets digitals.\nAquesta Llei complementa, clarifica i desenvolupa alguns aspectes de gran rellevància en la protecció de dades de caràcter personal, tant des del punt de vista dels drets de les persones com de les obligacions de les persones i entitats que tracten dades de caràcter personal i deroga l’anterior Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de dades de caràcter personal.\nAixí, aquesta modificació normativa afecta substancialment a les obligacions dels responsables i dels encarregats dels tractaments de dades i això és el que fa necessari una actualització del Conveni-tipus de l’AGIPH, aprovat a l’any 2010.\nAixí mateix, existeixen també altres raons de caràcter tècnic que justifiquen la necessitat de dita actualització, com és el canvi en el programari i en els sistemes d’interoperabilitat entre les diferents administracions públiques que hi participen en la gestió del Padró.\nFinalment, s’haurà d’adequar l’existència de totes les encomandes de gestió a les normes de transparència, accés a la informació pública i bon govern, aprovades per la Llei 19/2014, de 29 de desembre, i que tindrà la seva implementació a través del Registre de convenis de col·laboració i cooperació de la Generalitat de Catalunya, com a mesura de publicitat activa que podran dur a terme els propis ajuntaments.\nVist els acords adoptats i tràmits que hauran de seguir-se:\nPer part de la Diputació:\nAprovació de l’actualització de les actuacions d’assistència i cooperació local, que es concreten en l’assumpció de la gestió informatitzada del padró d’habitants dels ens locals (AGIPH) i en la formalització de l’encomanda de gestió.\nAprovació del Conveni-tipus actualitzat i la seva publicació al Butlletí Oficial de la Província de Barcelona.\nAprovació de l’encomanda de gestió en favor de la Diputació i del conveni a formalitzar d’acord amb el conveni-tipus actualitzat per la Diputació.\nComunicació a la Diputació d’aquesta aprovació.\nVist la normativa aplicable:\nLlei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de Protecció de dades personals i garantia dels drets digitals (BOE núm. 294, de 6 dedesembre de 2018).\nReglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell, relatiu a la protecció de les persones físiques en allò que respecta al tractament de les seves dades personals i a la lliure circulació d’aquestes dades (RGPD) (DOUE de 4.5.2016).\nReglament estatal de Població i Demarcació Territorial de les Entitats locals, aprovat pel RD 1690/1986, d’11 de juliol, segons la redacció del seu Títol II disposada pel RD 2612/1996, de 20 de desembre (BOE núm. 14, del 16 de gener de 1997).\nResolució de 16 de març de 2015, de la Subsecretaria, per la que es publica la Resolució de 30 de gener de 2015, de la Presidència del’Institut Nacional d’Estadística i de la Direcció General de Coordinació de Competències amb les Comunitats Autònomes i les Entitats Locals, sobre instruccions tècniques als Ajuntaments sobre gestió del padrómunicipal (BOE núm. 71, de 24 de març de 2015.\nReial Decret 3/2010, 8 de gener, pel que es regula l’Esquema Nacional de Seguretat en l’àmbit de l’Administració Electrònica (BOE núm. 25, de 29 de gener de 2010).\nLlei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic (art. 11).\nLlei 7/1985, de 2 d’abril, reguladora de les bases de règim local (LRBRL) (art. 17.1, 31 i 36).\nLlei 19/2014, de 29 de desembre, de Transparència, accés a la informació pública i bon govern (art. 14).\nReglament d’obres, activitats i serveis dels ens locals (ROAS), aprovat pel Decret 179/1995, de 13 de juny (art. 309).\nL’article 11 de la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic, regula les encomanes de gestió.\nVist l’informe tècnic de la Cap de l’oficina d’atenció ciutadana, de 8 de maig de 2020.\nVist l’informe jurídic de data 15 de maig de 2020.\nAtès que el Ple és l’òrgan competent per a l’adopció dels presents acords, en virtut de les competències atorgades per l’article 22 de la Llei 7/1985 reguladora de les Bases del Règim Local i normativa concordant.\nPer tot l’exposat es sotmet a votació del Ple els següents:\nPRIMER.- APROVAR l’encomana de gestió en favor de la Diputació de Barcelona per la gestió informatitzada del Padró d’habitants del municipi de Cardedeu.\nSEGON.- APROVAR l’actualització d’acord amb la normativa vigent en matèria de protecció de dades, del Conveni amb la Diputació de Barcelona que s’adjunta com annex, per fer efectiva l’assumpció per aquesta entitat de la gestió informatitzada del Padró d’habitants (per acrònim, AGIPH), d’acord amb el text del Conveni-tipus per l’assumpció de la gestió informatitzada del padró d’habitants (AGIPH), publicat en el Butlletí Oficial de la Província de Barcelona núm. 76, de data 30 de març de 2010.\nTERCER.- APROVAR l’adhesió a les mesures de coordinació voluntària proposades per la Diputació i relatives a la declaració del fitxer automatitzat del Padró d’habitants d’aquest municipi.\nQUART.- FACULTAR l’alcalde perquè, en nom i representació de l’Ajuntament de Cardedeu, i assistit pel secretari de la corporació, subscrigui el conveni de referència i quants documents siguin necessaris per a la seva efectivitat.\nCINQUÈ.- COMUNICAR aquests acords a la Diputació de Barcelona, Àrea d’Innovació, Governs Local i Cohesió Territorial.\nSISÈ.- TRAMETRE el conveni formalitzat al registre de convenis de col·laboració i cooperació de la Generalitat de Catalunya.


Els professors de la UIB que treballen amb Campus Extens comparteixen experiències i pràctiques docents relacionades amb les TIC - Hemeroteca - Actualitat - Universitat de les Illes Balears\nSeccions: Els professors de la UIB que treballen amb Campus Extens comparteixen experiències i pràctiques docents relacionades amb les TIC\nImpuls a la formació de joves investigadores amb el contracte predoctoral Clara Hammerl Més notícies\nEls professors de la UIB que treballen amb Campus Extens comparteixen experiències i pràctiques docents relacionades amb les TIC\nI Jornada d’Experiències Docents amb TIC a les Illes Balears\nCampus Extens (ensenyament a distància) de la UIB organitza la I Jornada d’Experiències Docents amb TIC a les Illes Balears, amb l’objectiu d’erigir-se en un punt de trobada perquè els professors de la UIB posin en comú els usos docents que fan a través de Campus Extens i de les tecnologies de la informació i de la comunicació.\nLa Jornada es divideix en dos blocs:\n- Exposició dels professors de la UIB de les seves experiències docents desenvolupades amb les TIC.\n- Exposició dels darrers projectes de Campus Extens.\nPel que fa a les ponències del professorat, s’exposen, entre d’altres, experiències relacionades amb la figura del professor blocaire, les eines de la web 2.0 per aprendre a la Universitat, la manera com es poden combinar més eficientment la feina presencial i les tasques a distància o l’adaptació del sistema informàtic per a alumnes amb baixa visió.\nRespecte de l’exposició dels darrers projectes de Campus Extens, els tècnics presenten una comparativa d’eines de treball col·laboratiu en línia, d’eines de videoconferència d’escriptori per a la docència en petit grup i la tutoria en entorns d’educació superior i els instruments d’anàlisi per a la detecció del ciberplagi.\nHan inaugurat la Jornada el doctor Santos Urbina, director de Campus Extens; el doctor Mateu Servera, vicerector d’Ordenació Acadèmica i Convergència Europea; i la doctora Montserrat Casas, Rectora de la UIB.\nCampus Extens és un servei d'ensenyament flexible i a distància que incorpora l'ús de la telemàtica a l'ensenyament universitari. Es posa en marxa a la UIB, de manera experimental, el curs 1997-1998, per donar resposta a les necessitats educatives superiors que tenien les illes de Menorca, Eivissa i Formentera. El mateix any es posa en marxa la possibilitat que al campus de Palma també hi hagi professors que utilitzin les TIC com a suport a la docència.\nEl curs passat s’oferiren 1.571 assignatures a través de Campus Extens, i hi participaren 778 professors i 12.704 estudiants, xifra que representa el 81,27 per cent dels alumnes matriculats a la UIB el curs 2009-2010.\nData de publicació: 11/11/2010


Resident comú a la Catalunya humida, Pirineus i Prepirineus, i a les zones muntanyenques de tot el país, i més escàs pels ambients forestals més mediterranis. Manca només a les zones més deforestades i termòfiles. Migrador i hivernant molt comú arreu del territori. Als boscos subalpins pirinencs es comporta com a estival.\nF. coelebs coelebs\nF. coelebs balearica\n500.000-738.000 individus madurs


El divendres 10 de juny a les 21.30 h, tindrà lloc la Trobada anual d’arquitectes 2022 de Lleida, a la seu de la Demarcació de Lleida del Col·legi d'Arquitectes de Catalunya.\n21.45h Sopar a la seu de la Demarcació\nHomenatge als col·legiats amb 50 anys de professió\nHomenatge als col·legiats amb 25 anys de professió\nRead more about Trobada Anual d'Arquitectes 2022\nConstruir un futur millor és el gran projecte col·lectiu avui. La qüestió pertinent des de l’arquitectura és: com transformar en un assumpte de disseny les paraules del moment -viure junts; institucions transparents; infraestructures integradores, etc.- per lluitar contra el canvi climàtic, la bretxa social i la crisi de la ciutat?\nL'arquitecte Juan Herreros, soci fundador d'Estudio Herreros, exposarà alguns projectes reals que es fan aquesta pregunta amb esperit experimental i de col·laboració.\nRead more about “Paraules per un món millor”. Conferència de Juan Herreros\nRead more about Cicle de ponències a la Seu Vella de Lleida\nRead more about "Poema de l’home" al Claustre de la Seu Vella de Lleida\nRead more about Conferència "Construir i Habitar" per Peris+Toral Arquitectes\nRead more about Conferència: Linazasoro & Sánchez Arquitectura\nRead more about Conferència: Escola Palau d'Anglesola


Seminari / Països Catalans ara: la vigència del pensament polític de Joan Fuster - Endavant\nDes d’Endavant OSAN organitzem un seminari de formació, amb el títol Països Catalans ara: la vigència del pensament polític de Joan Fuster.\nAquest seminari està emmarcat dins del conjunt d’actes i iniciatives que la nostra organització emprendrà pel centenari del naixement del pensador de Sueca #AnyFuster. El seminari se celebrarà el pròxim dissabte 26 de març al Teatre el Micalet de València i també es podrà seguir per streaming.\nConstarà de dues ponències:\nDe la reconstrucció del País Valencià, a la construcció nacional: el pensament polític de Joan Fuster.\nIrene Mira, membre del Casal Popular Tio Cuc d’Alacant i de la Comissió cívica pel centenari de Joan Fuster.\nAure Silvestre, membre del Consell Editorial de Tanyada.\nFuster en l’estratègia actual d’alliberament nacional.\nIsabel Vallet, militant i exportaveu nacional d’Endavant OSAN.\nBorja Garcia, membre de l’Executiva Nacional i portaveu al País Valencià d’Endavant OSAN.\nÉs necessari inscriure’s a la jornada mitjançant aquest enllaç.\nVolem destacar la vigència de l’obra de Fuster i les tesis que hi formulà. Que no hi havia futur ni reconstrucció possible del País Valencià que no passara pel camí d’uns Països Catalans conseqüents. Que per entendre l’actualitat de la nostra nació, el paper de la burgesia i les condicions de vida del poble, el que calia era observar la realitat des d’unes arrels fortament materials. Que la llengua era el vehicle de cohesió i alhora la constatació d’un desenvolupament històric comú, el producte d’un conflicte irresolt. Que aquest anhel de llibertat, en absència d’una burgesia nacional, només podia ser culminat per les classes populars. I que ni una “Gran Catalunya” ni derives regionals acabarien mai per resoldre una lluita que només admetia dos destins contraposats: o la plena autodeterminació dels Països Catalans, o la desaparició com a poble. O ara o mai.\nL’#AnyFuster és doncs l’oportunitat que se’ns presenta per retornar el pensament polític de l’escriptor valencià a l’actualitat, al segle XXI. Aquesta no és una batalla per l’erudició, ni per reivindicar-nos els únics hereus possibles del seu pensament. Al contrari, és una lluita per popularitzar al màxim el seu pensament. Des de la constatació de com va ser determinant la seua proposta a l’hora d’influenciar a totes les forces polítiques comunistes, d’esquerres o nacionalistes durant dècades. I com el pensament polític de Fuster va aportar en la conformació de les bases del marxisme d’alliberament nacional, això és, l’embrió del nostre moviment: l’Esquerra Independentista.\nA part d’aquest seminari, Endavant durà a terme altres iniciatives dins del marc de l’#AnFuster, com:\nLa participació en la Comissió cívica pel centenari de Joan Fuster.\nActes i mobilitzacions nacionals arreu dels Països Catalans\nLa promoció i participació amb espais unitaris i populars dels barris, pobles i ciutats dels Països Catalans per organitzar actes amb motiu de l’#AnyFuster.\nI la ja pública litografia de Joan Fuster, dissenyada pel col·lectiu mallorquí Malafolla.\n« L’Esquerra Independentista reparteix més de 20000 tríptics sobre els ERO i ERTO\nLlengües per a fer trontollar estats »


Estels de Vida: L’objectiu de Quimera\nSom un grup de persones sensibilitzades amb el tema de les addicions i amb certa experiència en l’organització de campanyes informatives.\nPretenem treballar essencialment l’edat en que els joves estan a punt de descobrir el tabac, l’alcohol, les drogues… per que rebin una informació objectiva que els orienti de cara a que siguin capaços de decidir amb llibertat i sabent totes les conseqüències si decideixen consumir-les.\nFront les campanyes catastrofistes per un costat o la tolerància excessiva per part d´una part de la societat volem acostar el que s’ha fet i es far a les escoles o grups de joves que cerquen aquesta informació que existeix però que a vegades es desconeix.\nVolem forma xarxa entre el que es fa i el que es necessita.\nPer exemple; pot ser en un entorn concret faci falta afronta el tema del “botellón” des de un punt de vista educatiu però policial a l’hora, llavors parlarem amb la Policia, responsables politics, veïnals, psicòlegs …\nO pot ser una escola creu adient informar als pares de com saber quan el seu fill consumeix drogues …\nI han moltes possibilitats i nosaltres intentarem donar resposta i assessorar mitjançant l’equip de professionals i de les entitats que ens recolzant.\nCada any com a cloenda de totes les activitats que podem haver organitzat durant el curs continuarem fent una festa fi de campanya amb el temari dels estels com a simbologia d’una vida lliure de les esclavituds de les addicions. Aquesta festa que també conta amb actuacions musicals i altres atractius l’enomenem Estels de Vida.\nEsperem tan les vostres sol•licituds com les vostres col•laboracions i el vostre compromís amb aquest tema que tan ens preocupa i que tan incideix en el desenvolupament social i íntim dels nostres joves.\nPublicado por Joan Baeza Ransanz en 10:14\nEtiquetas: L’objectiu de Quimera


Menys calories més llarga vida - Imagina Ràdio\nMenys calories més llarga vida\nLa llegenda popular diu que com menys mengis més temps vius. Fins a quin punt aquesta llegenda té quelcom de certa?\nDescobrir com combatre l’envelliment i allargar la vida de les persones són dos enigmes sense resoldre per la comunitat científica, tot i que hi ha puntuals troballes científiques que fan pensar que algun dia aquests enigmes sinó resoldre’s sí que desvetllaran més d’una incògnita relacionada.\nDes dels anys vuitanta del segle passat, diverses universitats nord-americanes treballen en paral·lel en el tema de l’alimentació i la longevitat i ho fan amb macacos, amb els quals la raça humana comparteix el 93% de l’ADN. Després de trenta anys els diferents equips d’investigació han decidit creuar els seus resultats que es van publicar a la revista Nature Communications. Aquests resultats confirmen que la restricció calòrica Sí que allarga la vida dels macacos.\nEls macacos amb dietes reduïdes van guanyar uns tres anys de vida, un 10% més que els micos que menjaven el que volien. A més es va observar que els subjectes que seguien aquesta dieta restrictiva mostraven millor salut. En humans, l’equivalent a aquest 10% dels micos resultaria en allargar la vida nou anys.\nEls científics van concloure que els efectes per a la salut són indubtables, la restricció calòrica protegeix contra els problemes cardiovasculars, la neurodegeneració, la diabetis i el càncer, fins i tot la diferència en l’aspecte físic és molt remarcable. A més el resultat de l’informe és que la restricció calòrica sembla afectar l’envelliment, però no obstant això, en el cas dels primats, cal tenir en compte l’edat, la dieta i el sexe per determinar exactament els beneficis complets d’una menor ingesta calòrica.\nEls autors de l’estudi són escèptics que es pugui traslladar aquesta dieta a les persones de forma generalitzada, ja que requereix una gran disciplina que molt pocs podran mantenir durant molts anys. El camí, ara, és comprendre millor els mecanismes moleculars que hi ha darrere de la restricció calòrica i desenvolupar molècules artificials que els imitin.\nArticle anteriorLa Taula de Consens exigeix que el Pla estatal del Delta contempli les propostes del territori\nArticle següentConsulta aquí la nova oferta de transport públic de la Ribera d’Ebre que s’inicia aquest 14 de juny


Hotel Villa Fulgida Cattolica Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLungomare Rasi Spinelli, 10, Cattolica, Cattolica, Itàlia, 47841 - Veure al mapa\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Cattolica, Hotel Villa Fulgida és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHotel Villa Fulgida també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Cattolica. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes, habitació familiar, restaurant.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, servei de despertador, balcó/terrassa, telèfon per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen parc infantil, jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Hotel Villa Fulgida és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Cattolica.\nTots els tipus de viatgers (34) Parelles (8) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (13) Famílies amb infants grans (7) Grups (5)


Medi Ambient es marca la definició del Pla sectorial d’infraestructures energètiques com a prioritat - FÒRUM.ad\nMedi Ambient es marca la definició del Pla sectorial d’infraestructures energètiques com a prioritat\nOn: 01/12/15 14:56\nLa ministra de Medi Ambient, Agricultura i Sostenibilitat, Sílvia Calvó, i l’assessor de Medi Ambient David Astrié han fet balanç, aquest dimarts, de les accions engegades i les accions pendents del Llibre Blanc de l’Energia d’Andorra. A més, però, la ministra ha anunciat que el Govern vol crear el Pla sectorial d’infraestructures energètiques.\nEl Pla sectorial d’infraestructures energètiques ha d’identificar nous potencials d’energies renovables i de cogeneració i la intenció és que un cop definit es treballi amb els comuns per poder-les implantar en els llocs òptims, tenint en compte les condicions mediambientals, tècniques i paisatgístiques.\nAixí, el Ministeri ja treballa en la definició d’aquest pla, i es calcula que en sis mesos estarà enllestit, cosa que permetrà garantir una planificació de les infraestructures que han de potenciar el nou model energètic. A més, s’assegura així un desplegament òptim i ordenat, i es contribueix a la reducció de les emissions de GEH.\nEn l’acte d’aquest dimarts, que ha aplegat més d’una cinquantena de representants de sectors relacionats amb l’energia, la ministra ha fet un balanç positiu del que s’ha avançat en les accions proposades al Llibre Blanc de l’Energia. De fet, l’11% de les accions proposades al Llibre blanc ja s’han executat, mentre que el 58% estan en curs i el 31% resten pendents.\nEntre les accions que ja s’han dut a terme, Astrié ha destacat la creació de l’Oficina de l’Energia, les accions de foment de la producció d’energia elèctrica, el projecte de promoció del vehicle elèctric, i les mesures relacionades amb l’eficiència energètica en edificis. A més, ha subratllat l’avenç que suposa el projecte de llei de FEDA.\nAltres accions en què el Ministeri ja està treballant són el reglament de ventilació i el reglament d’aerotèrmia, així com el reglament de petita producció eòlica.\nPrevious Post: Obertes les inscripcions per a la cursa popular de Sant Silvestre de la Seu\nNext Post: La Creu Roja Andorrana ha iniciat aquest dimarts al matí la tercera campanya de donació\nDia ennuvolat amb xàfecs a la tarda


IÑAKI LÓPEZ - 26/06/2020\nL'alcalde d'Oliva, el vicerector de la UPV i la regidora d'Educació a la signatura de l'acord\nDe moment, no hi ha data d'obertura prevista\nL'Ajuntament d'Oliva ja treballa a trobar una seu en la localitat per a situar el centre universitari de la Universitat Politècnica de València (UPV) després d'aconseguir un acord per a afavorir l'ensenyament i la formació de la ciutadania i els sectors productius i empresarials.\nEl pacte entre el consistori i la universitat té com a principal objectiu afavorir l'emprenedoria en el municipi olivense per a dotar de majors capacitats i eines als comerços i empreses de proximitat.\nL'Ajuntament ja ha iniciat la cerca d'un lloc a Oliva per a situar la seu universitària i poder començar a impartir els cursos educatius als interessats.\nLes dues entitats han estampat la seua rúbrica per a col·laborar conjuntament en la difusió de la docència, la investigació, la cultura i l'emprenedoria en el municipi.\nCal destacar que la UPV ja es troba a la comarca de la Safor, dins del campus universitari de Gandia, per la qual cosa ara duplica la seua presència en aquest territori i albergarà a un nombre superior d'interessats. Seguint aquesta línia van els següents objectius, ja que a través de l'arribada a Oliva també es pretén enfortir l'emprenedoria a la comarca de la Safor i organitzar conjuntament conferències, cursos o seminaris per a millorar la formació acadèmica i incentivar la promoció econòmica, l'ocupació i el desenvolupament local.\nL'acord l'han segellat de manera definitiva l'alcalde d'Oliva, David González, i el vicerector de la UPV, Pepe Millet, al costat dels quals també va estar la regidora d'Educació del consistori olivense, María José Llorens.


PROXIMITAT, CULTURA I TERCER SECTOR SOCIAL A BARCELONA - Icaria Editorial\nInicio Libros LibresPROXIMITAT, CULTURA I TERCER SECTOR SOCIAL A BARCELONA\nAquest és un llibre que ens parla de ciutat, de cultura i del valor públic de les polítiques culturals pensades i fetes des de la proximitat. Som en un moment de canvi d'època. Molts dels conceptes i parámetres amb què ens movíem necessiten canviar. Un dels més evidents és el que expressa el binomi públic-privat. Habitualment s'ha confós públic amb "estatal" o institucional, i privat amb mercantil. En el llibre es pot constatar que aix ò ja no és del tot cert. Hi ha entitats, grups i persones que reclamen que la seva feina cultural i social es desenvolupa a l'esfera pública, i no per aix ò són "institucionals". I tampoc se senten "mercat", ja que volen contribuir a la igualtat i la cohesió social des de l ògiques no mercantils.\nAquest llibre aplega els conceptes i experiències més destacables del que és la realitat cultural, política i social d'un sector d'intervenció que reivindica el seu paper de connector entre dinámiques socials i intervenció cultural. Velles i noves organitzacions, xarxes socials i dinámiques molt concretes es combinen, mostrant un univers molt present per ò poc visible que fa de Barcelona un gran espai de xarxes i d'interaccions que aquesta obra pretén contribuir a donar conèixer i valorar. ¿Com contribueixen a la reconfiguració de l'espai públic? ¿Proximitat i acció social és contradictori amb excelÂ·lència? Aquestes són algunes de les preguntes que el llibre vol ajudar a respondre.\nPDF Proximitat, cultura i tercer sector social a Barcelona


Servei de restauració ‘parcial’ al concert de David Guetta - Altaveu el diari digital d'Andorra\nServei de restauració ‘parcial’ al concert de David Guetta\nEl popular DJ posarà el punt i final al festival Andorra Mountain Music amb un concert el pròxim dissabte 31 de juliol\n29/07/2021 (19:21 CET)\nDesprés de cancel·lacions, augment de les mesures sanitàries i diversos canvis durant el transcorregut d’aquesta edició, l’Andorra Mountain Music posarà el punt i final al festival amb el concert de David Guetta el pròxim 31 de juliol. Com a novetat, en aquesta última actuació, s’obrirà parcialment el servei de restauració. Es regularà el seu accés i serà un espai de capacitat limitada.\nJa fa unes setmanes que les entrades estan exhaurides, i fins i tot ja s’haurien trobat algunes en revenda a certes webs. Andorra Turisme informa que, tal i com el ministeri de Salut va establir el passat 11 de juliol amb el concert de Bob Sinclair, es manté l’obligatorietat de tots els espectadors d’acudir amb anterioritat a un dels dos punts de control sanitari situat a Andorra la Vella i a l’aparcament del Tarter.\nEn concret, el punt de control sanitari d’Andorra la Vella està situat a la plaça de braus i estarà habilitat divendres des de les 18 h fins a les 22 h. El dissabte estarà obert de 9 h a 17 h i s’hi pot acudir sense reservar prèviament. L’altra opció és acudir a l’aparcament del Tarter que estarà disponible dissabte des de les 10 h fins a les 20 h.\nIgual que en els concerts que s’han celebrat fins a la data, l’obertura de portes és a les 18 h. A l’entrada cal presentar primera la polsera acreditativa de la condició sanitària i, després, l’entrada corresponent. En aquesta actuació no es permetrà sortir del recinte ja que es reobre el servei de restauració.


Concert "Depeche Mode" , dins el "Global Spirit Tour" | Guía BCN: agenda de actividades, directorios y cursos de Barcelona Concert "Depeche Mode" , dins el "Global Spirit Tour"\nConcert "Depeche Mode" , dins el "Global Spirit Tour"\n"Depeche Mode", és una de les bandes més influents, estimades i de major venda de tots els temps. Ha venut més de 100 milions de discos i ha tocat en directe per més de 30 milions de fans a tot el món. Format en 1980, "Depeche Mode" - Martin Gore, Dave Gahan i Andy Fletcher - continuen guanyant elogis crítics i comercials a tot el món tant en l'estudi com en la gira, amb innombrables artistes citant-los com inspiracions i innovadors. Els 14 àlbums d'estudi de la banda han aconseguit el Top Ten en més de 20 països, incloent Estats Units i el Regne Unit.\nDijous a les 20:15h Entrada general de: 45 a 260 €\ndel 12 de juliol\nPre-venda per a les\npersones subscrites a la\npàgina de Live Nation,\ndimarts 11 de juliol.


COMUNITATS – CurósEspigulé\nASSEGURA LA TEVA COMUNITAT\nAssegurances dissenyades per solucionar els problemes quotidians de les comunitats, donar tranquil·litat als copropietaris i facilitar la gestió de l’administrador de finques.\nGarantim la cobertura dels danys causats a antenes parabòliques col·lectives i instal·lacions d’energia solar.\nDonem cobertura al contingut de la comunitat de propietaris.\nCobrim els danys per aigua a les canonades comunitàries i privatives, inclosa la reparació de l’avaria i els danys provocats a la comunitat.\nAssegurem la responsabilitat civil, sense límits per víctima, inclosos els danys causats als propis copropietaris, amb un capital de 900.000€.\nEmbús de canonades\nFins a 500€ l’any.\nDe danys per aigua de canonades comunitàries.\nDe danys per aigua de canonades privatives.\nCoberts fins a l’import contractat.