Arxius de Economia - XES\n1 de setembre de 2021 /en Economia\nEn el projecte d’identificació d’economies comunitàries i experiències de gestió comunitària d’espais i recursos de titularitat pública, hem catalogat auqestse iniciatives en 15 tipologies. Podeu buscar les que teniu més a prop de casa i sumar-vos-hi!\nGrups de consum agroecològic\nSón organitzacions de persones que, independentment de la forma jurídica que adopten, cooperativitzen el consum. A més a més, tenen l’autogestió, el vincle amb la comunitat i els criteris agroecològics com a elements centrals. Al Camp de Tarragona hi ha La Bajoca, un grup de consum agroecològic i transformador molt consolidat.\nXarxes i mercats d’intercanvi\nAmbdós són sistemes d’intercanvi, físics o virtuals, de béns; serveis desmonetaritzats basats en el valor d’ús dels productes. No hi ha guany comercial per a ningú i inclouen l’objectiu d’enfortir els lligams comunitaris entre la gent que en participa. Aquest és el cas de la Xarxa d’intercanvi de Gràcia, Xaingra, que també organitza mercats d’intercanvi.\nEs defineixen com a sistemes d’intercanvi de coneixements, sabers i experiències que funcionem de manera participada i que tenen per objectiu resoldre necessitats puntuals amb els mateixos criteris que les xarxes d’intercanvi. Posen el focus, però, en l’aportació de temps de dedicació que cada persona fa a la comunitat, com és el cas del banc del temps de Coopera Sant Feliu.\nSón mecanismes monetaris autoregulats que tenen per objectiu afavorir l’intercanvi de béns i serveis en un àmbit concret, sigui territorial o sectorial. Segueixen criteris d’enfortiment de l’economia popular i de foment d’una intercooperació bàsica. A banda, autoidentifiquen un mercat social operant com a moneda complementària. A Vilanova i la Geltrú hi ha La Turuta, que serveix per oferir i intercanviar serveis o coneixements, però també productes de segona mà, artesanals, elaborats, etc.\nEs refereixen a explotacions agrícoles col·lectives sense ànim de comercialització de productes, gestionades amb els objectius de satisfer necessitats de les persones participants i de crear vincles comunitaris. Generalment, es troben en zones urbanes, com per exemple Manresa, on hi ha La Corretjola.\nGrups de criança compartida\nEs conformen com espais autogestionats de resposta a la necessitat de cura de la canalla, tant durant període anterior a l’escolarització obligatòria com el posterior, com a complement socioeducatiu col·lectiu. Al barri del Guinardó de Barcelona hi ha l’associació MamaG, una iniciativa de criança compartida i xarxa d’ajuda mútua.\nEns referim als projectes en els quals la convivència comunitària i la creació de vincles col·lectius són els eixos d’actuació d’una col·lectivitat que s’autogestiona l’accés i el manteniment de l’habitatge. Al Bages hi ha Cal Cases al municipi de Santa Maria d’Oló.\nEntenem per comunitats energètiques les iniciatives autogestionàries de caràcter local de producció, gestió i distribució d’energia elèctrica de fonts renovables. Un dels escassos exemples el trobem a Torelló, amb una comunitat energètica de recent creació.\nSón sistemes naturals de propietat comunitària necessaris per a la vida i per activitats econòmiques, com ara pastures, boscos, aqüífers, altres recursos del subsòl, etc. Són gestionats localment de manera no mercantilitzada per comunitats territorials, incorporant-hi elements de respecte pel medi i sostenibilitat en la seva explotació. Al Pirineu hi ha diverses experiències de gestió dels comuns naturals com els boscos d’Aran.\nEngloben els grups de solidaritat autogestionats, generalment veïnal, que vetllen per la resolució de necessitats bàsiques de les persones del seu entorn a partir del suport o bé interpersonal o bé col·lectiu. L’enfortiment dels vincles comunitaris és un dels seus objectius; com és el cas de la Xarxa de Suport Mutu de Sabadell.\nCasals i ateneus populars\nEn els dos casos són espais físics autogestionats i oberts que posen la infraestructura al servei del seu barri o municipi per a accions i activitats de caràcter comunitari, reivindicatiu, polític, cultural, esportiu i/o de lleure. A més a més, fan la funció d’articulació i punt de referència del seu àmbit territorial. N’és una mostra el Casal Popular la Metxa de Ripoll.\nInclou mitjans radiofònics autogestionats, oberts i democràtics que tenen la funció d’afavorir els vincles comunitaris locals i de dotar de veu pròpia a la comunitat a partir del fet comunicatiu. Des del Carmel de Barcelona emet el projecte comunitari Boca Ràdio.\nSón espais col·lectius autogestionats d’educació basada en l’acció col·lectiva i participada de la comunitat en la definició i desenvolupament de projectes pedagògics basats en les capacitats i els valors. Un exemple d’aquest tipus d’iniciatives és La Troca, al barri de Sants de Barcelona.\nServeis de titularitat pública cedits a la gestió comunitària\nEngloba aquells serveis que, sent propis d’una administració, tenen conveniada la seva gestió a entitats i col·lectius del seu barri o municipi amb perspectiva comunitària. A Barcelona hi ha iniciatives d’aquest tipus com CooperaSec o el Centre de Recursos per a Associacions Juvenils.\nEquipaments de titularitat pública cedits a la gestió comunitària\nFan referència a aquells equipaments, casals, centres cívics, etc. de propietat d’una administració, qui cedeix la gestió a les entitats i col·lectius del seu barri o municipi que hi desenvolupen la seva activitat amb una perspectiva comunitària, oberta, inclusiva i participativa. L’Ateneu Popular Coma Cros de Salt és un equipament d’aquest tipus\nEn coneixeu altres exemples? Proposeu-los per fer-los visibles a mapa de les economies comunitàries.\nFotos cedides per l’Ateneu 9Barris, Banc del Temps de Badalona i Can Pujades\nhttps://xes.cat/wp-content/uploads/2021/08/Captura-de-Pantalla-2021-08-05-a-les-12.20.19.png 468 699 adminriceup https://xes.cat/wp-content/uploads/2017/05/logotip-xes.png adminriceup2021-09-01 12:12:062021-08-05 12:21:56Les economies comunitàries en 15 calaixos\n3 de juny de 2021 /en Balanç social, Economia, General, Pam a Pam, Xarxes Locals\nAquest any, un dels eixos de treball de la XES es basa en ens les economies comunitàries, que durant la crisi han resultat fonamentals com a eina d’autoprotecció col·lectiva gràcies a les seves dinàmiques d’articulació i enxarxament. Ja ens hem posat mans a l’obra per entendre-les millor.\nLes economies comunitàries són formes col·lectives de resolució de necessitats socioeconòmiques basades en l’autogestió i la implicació en un projecte comú i col·lectiu. L’activisme hi té major presència que el treball remunerat i l’accés al bé o servei que ofereixen acostuma a anar lligada a la participació i prea de decisions en a iniciativa. En la seva activitat busquen reforçar els vincles socials i comunitaris de caràcter solidari, l’arrelament territorial i la generació d’impactes socials, culturals i ambientals positius en les seves comunitats.\nD’iniciatives d’economies comunitàries, n’hi ha hagut des de fa molt de temps. Estem parlant de grups de consum agroecològic, horts comunitaris, espais de gestió comunitària, xarxes i mercats d’intercanvi, monedes comunitàries, bancs del temps, experiències d’habitatge col·lectiu, grups de criança compartida, etc.\nPerò en l’elaboració de l’informe L’Impacte de la Covid19 sobre l’ESS. Solidaritat malgrat les dificultat, vam detectar la capacitat de les economies comunitàries d’emergir ràpidament i donar resposta a necessitats sociocomunitàries davant una emergència. Així com la intercooperació, s’han erigit com un dels pilars de la resiliència que ha mostrat l’economia solidària a les diferents crisis.\nAlguns d’aquests projectes ja estan a la Xarxa d’Economia Solidària (XES) o a Pam a Pam, però volem aprendre’n més i descobrir noves tipologies. Per això enguany la XES emprèn un procés d’identificació d’economies comunitàries arreu del territori de la mà de les xarxes locals. El procés ha de permetre guiar l’acció estratègica de la XES a l’hora de promoure i enfortir l’ESS des del vessant sociocomunitari. A més, la feina d’anàlisi ajudarà a elaborar un relat coherent que permeti incorporar les economies comunitàries i les seves necessitats en la futura Llei d’ESS de Catalunya.\nPam a Pam, el Balanç Comunitari i les xarxes locals amb les economies comunitàries\nUn dels objectius del projecte és que les xarxes locals facin una feina d’identificació i apropament a les economies comunitàries del seu territori. Hi contactaran i valoraran quines són les seves necessitats i com s’hi pot donar resposta. Ara per ara ja s’han fet dues formacions internes prèvies a la identificació i es preveuen dues sessions de contrast en els mesos vinents.\nDes de Pam a Pam es publicarà un mapa i un directori específic d’economies comunitàries on es faran visibles totes les iniciatives identificades. També s’elaborarà un petit manual per facilitar la identificació a les xarxes locals i comunitat de Pam a Pam. Però aquest procés també s’obrirà a la població en general de manera que tothom pugui proposar iniciatives en aquest nou mapa. Per això es farà una crida a les xarxes socials que, alhora, visibilitzarà aquest tipus d’economies per facilitar-ne el coneixement i l’accés a la població.\nAl final de l’dentificació, es farà una anàlisi de les iniciatives mapades en un informe específic sobre economies comunitàries. A més a més s’adaptarà el Balanç Comunitari per donar resposta a les diferents tipologies d’iniciatives.\nImatge cedida per l’Ateneu Popular de 9 Barris\nhttps://xes.cat/wp-content/uploads/2021/06/economiescomunitaries_Ateneu9barris.jpg 385 564 adminriceup https://xes.cat/wp-content/uploads/2017/05/logotip-xes.png adminriceup2021-06-03 17:41:332021-06-03 17:41:33Descobrim i fem visibles les economies comunitàries\nLes finances ètiques es consoliden: el Baròmetre de les Finances Ètiques i Solidàries 2018\n30 d'octubre de 2019 /en Economia, Fira Economia Solidària, General\nL’Observatori de les Finances Ètiques de FETS-Finançament Ètic i Solidari ha presentat a la FESC el Baròmetre de les Finances Ètiques i Solidàries 2018, en el qual es fa palès la seva consolidació i es destaca que concedeixen préstecs per valor de 1.474 milions d’euros a l’economia real\nDes de l’Observatori de les Finances Ètiques s’ha reforçat la importància d’unes finances ètiques que fan una aposta clara i única per la promoció de projectes amb un clar impacte social i ambiental positiu i que, al mateix temps, estan integrades en les diferents xarxes locals, estatals o internacionals de les finances ètiques. En aquest sentit, s’ha apuntat que la banca ètica “està molt lluny de les activitats especulatives, el finançament de la indústria de la guerra o l’obertura de filials en paradisos fiscals per a eludir impostos”.\nEl coordinador de l’Observatori, Sergi Salavert, ha destacat de l’informe que “l’evolució de les finances ètiques a Espanya continua sent positiva”, destacant sobretot els préstecs concedits per les entitats de finances ètiques a Espanya, que han passat de 1.267 milions d’euros a 1.474 milions en 2018, incrementant-se un 16,31%.\nTambé, segons dades de l’informe, aquest increment del volum de préstecs de les entitats financeres ètiques a l’economia real, ha explicat Sergi Salavert, “contrasta amb les xifres de l’evolució dels préstecs concedits per les entitats convencionals en l’estat espanyol”.\nSegons les dades de l’informe, la taxa de morositat de les entitats de finances ètiques va ser del 1,68% en 2018, en contraposició amb la banca tradicional, que va tenir una taxa de morositat que es va situar en el 5,81%.\nEl nombre de persones usuàries s’ha reduït un 2,58% però malgrat aquesta disminució, el capital social de les finances ètiques ha continuat creixent situant-se per sobre dels 191 milions d’euros, que suposa un increment en un 6,45% respecte a l’any anterior.\nLes entitats de finances ètiques que operen a l’estat han finançat projectes d’àmbit estatal i internacional. A Espanya, el sector més finançat amb un 40,64% és el mediambiental, seguit pel sector social (22,84%) i el cultural (14,41%). El 22,11% restant correspon a particulars i administracions públiques. A nivell internacional, el 76,16% del finançament es fa a través de microcrèdits.\nEl món assegurador també forma part del sector financer i és, de fet, un actor inversor clau. Per a incorporar-ho al Baròmetre s’han utilitzat com a referència aquelles entitats registrades amb el Segell Europeu EthSI d’assegurances ètiques. En aquest apartat, s’ha mostrat com les assegurances ètiques gestionen un volum de primes de 637.753.230 euros i tenen inversions realitzades que superen els 1.630 milions d’euros.\nEn relació amb el volum de pòlisses, les entitats asseguradores i mutualitats registrades pel Segell EthSI han gestionat més d’ 1,4 milions de pòlisses durant l’any 2018.\nA l’àmbit de la mediació d’assegurances, les corredories ètiques tenen un volum de primes intermediades de més de 12 milions d’euros a partir de les més de 20.000 pòlisses gestionades.\nLa presentació del Baròmetre, que va tenir lloc en la Fira d’Economia Solidària de Catalunya (FESC), va fer-se a càrrec de Nina González i de M. Antònia Bartolí, coordinadora i presidenta de FETS, respectivament. Ambdues van parlar de l’evolució positiva del sector i de la consolidació d’unes finances ètiques que estan calant en la ciutadania.\nSi voleu ampliar informació pdoeu consultar la informació completa sobre el que es va dir a la presentació.\nhttps://xes.cat/wp-content/uploads/2019/10/3.jpg 4016 6016 adminriceup https://xes.cat/wp-content/uploads/2017/05/logotip-xes.png adminriceup2019-10-30 11:57:312019-10-30 12:00:46Les finances ètiques es consoliden: el Baròmetre de les Finances Ètiques i Solidàries 2018\nUna FESC amb moltes cares noves\n2 d'octubre de 2019 /en Economia, Fira Economia Solidària, General\nEls propers 25, 26 i 27 d’octubre celebrarem la VIII Fira d’Economia Solidària de Catalunya, la FESC, al recinta Fabra i Coats de Barcelona, i aquesta edició ens hem proposat obrir més la FESC a aquella gent que comparteix els valors de la Fira, però no ha vingut mai. Així que us convidem a venir amb companyia: porteu el tinder a la FESC, feu-hi una excursió amb el grup de consum, transformeu el dinar familiar de diumenge en una tarda en família a la fira. Endavant amb la imaginació.\nAl voltant de vuitanta presentacions, taules rodones, tallers i ponències ompliran el cap de setmana de discurs, debat i reflexió entorn dels eixos temàtics de la fira: resistint, creant i avançant. Des de la cultura comunitària de Sant Andreu a la cooperació amb Kènia, passant pel Bronx, les activitats culturals hi tindran una presència destacada. Enguany hi haurà més cultura que mai, perquè la cultura és un eix transformador cap a la societat que volem ser. A més, a més Andalusia en serà la nació convidada i ens visitaran iniciatives transformadores amb qui compartirem diversos espais.\nCada cop hi ha més gent que opta per una altra pel consum responsable, que s’apropa al moviment feminista, que ha sentit a parlar de finances ètiques o que no se sent còmode amb les directrius del model econòmic hegemònic. És per això, que aquest any volem omplir la FESC de visitants noves obertes a descobrir alternatives a l’economia capitalista. Volem donar a conèixer la FESC a gent que, potser sense saber què és l’economia solidària, ja en participa; perquè ja ha incorporat canvis a la seva vida quotidiana. A la FESC s’hi pot descobrir tot allò que hi ha a l’abast per aplicar-ho al dia a dia: habitatge, alimentació, oci, educació, comunicació, tecnologia, serveis a persones i empreses, finances i assegurances ètiques, formació i educació i tecnologia, entre altres. Hi haurà més de 200 entitats en aquest gran aparador de l’economia social i solidària.\nQue corri la veu pel veïnat, per sobretaules o pels grups de la família i amistats. Aquest any, tothom a la FESC! Ens ajudeu a fer-ho córrer?\nEstem molt contentes amb l’espot promocional de la FESC 2019, que ha estat el resulat de la intercooperació entre dues sòcies de la XES, Bruna i Metromuster. S’inspira en el lema i el cartell de la Fira dissenyat per L’Apòstrof: ‘L’economia ha canviat. I tu, a què aspires?’. L’espot, que aquest any tindrà difusió per mitjans generalistes, s’emetrà a TV3, C33, XTVL, Betevé i MouTV els dies previs a la FESC. Fem-lo viral amb aquest link: https://www.youtube.com/watch?v=-s0D5n0p3RQ\nhttps://xes.cat/wp-content/uploads/2019/10/Captura-de-pantalla-2019-10-04-a-les-10.11.55.png 719 1276 adminriceup https://xes.cat/wp-content/uploads/2017/05/logotip-xes.png adminriceup2019-10-02 14:58:322019-10-04 10:17:08Una FESC amb moltes cares noves\nFETS presenta el Baròmetre de les Finances Ètiques 2018\n1 d'octubre de 2019 /en Economia, General\nFETS-Finançament Ètic i Solidari, l’organització que agrupa les sòcies de la XES d’aquest sector, presentarà durant les properes setmanes el Baròmetre de les Finances Ètiques 2018. Madrid, Bilbao i Barcelona seran les ciutats on es presentarà l’informe que mostra l’evolució del sector a Espanya durant l’últim any. El Baròmetre presenta una sèrie de variables quantitatives de les entitats que representen el nucli del sistema financer ètic i la seva evolució. En aquesta edició s’han tingut en compte dades de 14 entitats que ofereixen algun producte o servei vinculat a les finances ètiques. A l’acte es presentaran dades de l’informe elaborat per l’Observatori de les Finances Ètiques i hi haurà representants de les principals entitats bancàries, parabancàries i del sector de les assegurances analitzades al Baròmetre.\nFETS-Finançament Ètic i Solidari és una associació de segon nivell que agrupa entitats catalanes del Tercer Sector i l’Economia Social i Solidària, que volen promoure el finançament ètic i solidari al nostre país. Des de la seva creació l’any 1999, FETS treballa per anar visualitzant que la banca ètica va més enllà d’una idea o d’un etern projecte i que és quelcom tangible i real. L’Observatori de Finances Ètiques i Solidàries vol esdevenir un espai de trobada dels diferents actors del sistema financer ètic de l’Estat, promogut i coordinat des de FETS, que es dediqui bàsicament a l’observació, anàlisi i elaboració d’estudis, tant puntuals com periòdics, de la realitat de les finances ètiques i del seu impacte en la realitat socioeconòmica catalana i espanyola. Tanmateix vol participar activament, en coordinació amb d’altres entitats similars, en la creació d’un espai comú europeu.\nDates i horaris de les presentacions\nDivendres 18 d’octubre 10h\nEcooo Revolució Solar\nDijous 24 d’octubre 18:30h\nDissabte 26 d’octubre 12h\nFira d’Economia Solidària (FESC)\nhttps://xes.cat/wp-content/uploads/2019/10/unnamed.jpg 512 1024 adminriceup https://xes.cat/wp-content/uploads/2017/05/logotip-xes.png adminriceup2019-10-01 14:31:262019-10-02 14:27:08FETS presenta el Baròmetre de les Finances Ètiques 2018\nReptes i oportunitats de l’Economia Solidària rural\n16 d'agost de 2019 /en Economia, General, Xarxes Locals\nEls autors, membres de la Xarxa d’Economia Solidària del Ripollès, reflexionen sobre el camp a recórrer que tenen les opcions de l’economia transformadora a entorns rurals com els de Catalunya. Aquest article forma part de la sèrie de col·laboracions d’opinió i anàlisi que la ‘Directa’ posa a disposició de diversos espais i col·lectius socials\nEl pròxim 31 d’agost dues xarxes locals de la XES celebrarem una trobada a Vallfogona de Ripollès per parlar d’Economia Solidària rural. Té sentit parlar d’una ESS rural? Quines oportunitats genera? Vallfogona és un poble petit, té menys de 250 habitants, i és un dels més de 300 micropobles de Catalunya, aquells amb menys de 500 habitants. Davant de la lògica i l’hegemonia urbana en el nostre món actual, aquestes realitats amb els seus problemes, reptes i oportunitats queden massa sovint oblidades. La diversitat rural no impedeix identificar uns problemes comuns: despoblament del territori, manca de recursos públics, generar ocupació, mobilitat i un important envelliment de la població.\nPotser cal començar per una definició: per entorns rurals entenem tota àrea geogràfica on conviuen els ecosistemes de bosc amb els prats, camps i cultius, juntament amb diferents nuclis urbans de mides variables però separats per natura (silvestre o gestionada pels humans). En termes socials, els entorns rurals són aquells que representen un mosaic de diversitat entre pobles i costums, una societat que ha viscut de la relació amb l’entorn natural des de diferents prismes (la ramaderia, la gestió forestal, la pagesia, el turisme, etc.) i d’una necessària cooperació per sobreviure.\nVolem ser propositius i fer que els principis de l’Economia Solidària siguin una oportunitat d’afrontar els reptes de l’entorn rural tot ajudant a transformar la nostra activitat econòmica. Per això necessitem les bones pràctiques que estan aflorant en els últims anys i també de les activitats tradicionals que, per altra banda, no sempre s’autoreconeixen en els principis de l’ESS però moltes els practiquen.\nDetectem un munt d’oportunitats al voltant de la producció agroalimentària: identifiquem models de producció agroecològica, és a dir, maneres de produir aliments d’origen agrari i ramader fidels, respectuosos i integrats en els ecosistemes\nDetectem un munt d’oportunitats al voltant de la producció agroalimentària: identifiquem models de producció agroecològica, és a dir, maneres de produir aliments d’origen agrari i ramader fidels, respectuosos i integrats en els ecosistemes. Uns ecosistemes que necessiten dels coneixements més profunds, tant de caràcter tradicional i de la cultura popular, com de la comprensió científica del funcionament de la natura, per part dels humans. Aquestes maneres de produir representen l’oportunitat d’augmentar les persones que es volen dedicar al sector primari; per contra, hauríem de dir que fins ara el sistema de producció agrària mercantilista només ha fet que reduir la necessitat de persones i, per tant les oportunitats laborals, i representa una de les causes del despoblament rural.\nUna major activitat agroecològica ens ofereix l’oportunitat de revertir un consum capritxós, per un consum molt més conscient i pròxim, així com totes les oportunitats d’estar generant un entorn molt més resilient davant l’emergència climàtica. En aquest sentit també parlem de conceptes com agricultura regenerativa i permacultura, com a eines que afloren per a transformar aquests reptes en oportunitats. Ens cal cercar una sobirania alimentària que alhora ens permeti cuidar el nostre entorn, parlem poc d’una conseqüència de l’abandonament com és el creixement dels boscos i ens cal una gestió forestal sostenible.\nA Catalunya, més del 65% del territori són boscos. Una part important d’aquests són de baixa qualitat i continuen creixent dia a dia degut a la despoblació. L’abandonament de les activitats agràries tradicionals no té solució des de l’òptica productivista. En canvi, per gestionar el nostre territori i prevenir incendis cada cop més grans, l’ESS ens dóna eines i alternatives: restaurar les masies abandonades, netejar camps als seus voltants, arreglar camins, netejar sotaboscos, recuperar camps i terrenys de pastures, ajudant alhora que les espècies autòctones es recuperin als nostres boscos.\nEns trobem en un moment històric de consciència col·lectiva que ens permet replantejar els paradigmes sobre els quals s’ha construït l’actual model extractiu i utilitarista\nA escala social, tenim una de les millors oportunitats per a posar les cures al centre de totes les nostres activitats. Ens trobem en un moment històric de consciència col·lectiva que ens permet replantejar els paradigmes sobre els quals s’ha construït l’actual model extractiu i utilitarista. Estem parlant de reconstruir les nostres societats des de la perspectiva feminista, de fer de les tasques reproductives les protagonistes de les nostres decisions, i fent valdre tot allò que ha sustentat la vida. Aquí l’oportunitat s’eixampla quan evidenciem el lligam antic rural entre la reproducció i la cohesió social. Volem recuperar els valors de proximitat i cura dels comuns que caracteritzaven, en un passat no tan llunyà, les relacions en la societat rural.\nDes de la ruralitat, tenim l’oportunitat de participar en un nou model educatiu i fer sentir part d’aquest tot als infants, apropant-los a la natura, explicant la relació que aquí hi hem tingut des de sempre i que s’ha perdut a les ciutats. En aquest sentit podem parlar d’algunes escoles lliures i cooperatives que escullen la ruralitat com a emplaçament per a desenvolupar la seva activitat, així com el potencial de les escoles i escoletes rurals que poden garantir la continuïtat de la vida de molts pobles petits.\nPer afrontar l’envelliment i el despoblament hem de treballar amb nous models de cooperatives mixtes de treball i de consum que permetin trencar la lògica del servei a la usuària per compartir visions de futur. L’habitatge cooperatiu genera nous models de convivència en edats madures, com el cohabitatge sènior, que poden donar una resposta col·lectiva per fer front a la solitud i l’aïllament i poden crear serveis a les persones que siguin sostenibles. També veiem oportunitats en la transició energètica, en el context rural tenim l’oportunitat i l’espai de replantejar-nos el consum, la producció i distribució d’energia renovable d’una manera diferent del model de les smart cities, també d’incloure-hi la gestió forestal i sobretot l’autoconsum.\nNo oblidem la necessitat que tenim des dels entorns rurals de crear xarxes de solidaritat entre totes les iniciatives i associacions, des de Micropobles a la XES. Per tot plegat, des de les xarxes locals XES del Ripollès i la Garrotxa us convidem a compartir amb totes les protagonistes de l’Economia Solidària un dia de trobada, el FESS Rural el 31 d’agost a Vallfogona de Ripollès.\nVolem celebrar, intercooperar i enxarxar-nos. Serà Rural, serà Solidària i totalment imperdible!!\nRicard Villanueva, Gaspar Tarrida i Jaume Cuní, membres de la XES Ripollès\nArticle publicat originàriament a La Directa, en data 23 de juliol de 2019.\nhttps://xes.cat/wp-content/uploads/2019/07/Captura-de-pantalla-2019-07-31-a-les-15.01.22.png 558 841 adminriceup https://xes.cat/wp-content/uploads/2017/05/logotip-xes.png adminriceup2019-08-16 15:03:002019-07-31 15:04:51Reptes i oportunitats de l’Economia Solidària rural


Can Xalant cedirà espais i recursos als joves creadors visuals seleccionats de la Sala d’Art Jove de la Generalitat - Ajuntament de Mataró\nCan Xalant cedirà espais i recursos als joves creadors visuals seleccionats de la Sala d’Art Jove de la Generalitat\nEl president de l’Institut Municipal d’Acció Cultural, Sergi Penedès, i el secretari de Joventut del Departament d’Acció Social i Ciutadania de la Generalitat de Catalunya, Eugeni Villalbí, van signar ahir dimarts 21 de juliol un conveni de col·laboració mitjançant el qual els joves creadors i creadores visuals seleccionats de la Sala d’Art Jove de la Generalitat podran fer ús dels espais i recursos de Can Xalant.\nEl conveni, que la Secretaria de Joventut també va signar amb Hangar Centre de producció d’Art de Barcelona, té com a objectiu ampliar els recursos a l’abast dels joves creadors visuals seleccionats de la Sala d’Art Jove de la Generalitat de Catalunya, perquè puguin treballar més professionalment.\nPer l’acord, tant Can Xalant com Hangar es comprometen a facilitar les eines i recursos disponibles per a la producció de projectes vinculats a la convocatòria pública anual per a joves creadors i creadores visuals de la Secretaria de Joventut.\nEn el cas de Can Xalant, l’equipament ofereix l’ús dels seus espais i dels recursos de què disposa, com poden ser l’edició de material o el muntatge de vídeos. Pel que fa Hangar, realitzarà tutories de producció per als i les joves artistes i assessorament en la materialització dels projectes seleccionats, amb la possibilitat d’utilitzar les seves instal·lacions.\nCan Xalant és el primer centre territorial al país que treballa en programes de recerca i producció en l’àmbit de les arts visuals. L’espai ofereix a la comunitat artística i als agents culturals que ho demanin els recursos necessaris per desenvolupar els seus propis projectes, donant especial atenció als artistes emergents vinculats al territori i al context social en què es troben. Hangar és un centre de producció i recerca artística fundat el 1997 per l’Associació d’Artistes Visuals de Catalunya amb una filosofia i un model de gestió enfocat a la producció i a la investigació que el fan única a Barcelona i a l’Estat espanyol.


Les òlibes tornen a volar a l’Heretat Segura Viudas\nLes òlibes tornen a l'Heretat Segura Viudas\nAquestes aus nocturnes són clau per regular l’ecosistema gràcies a la seva dieta, basada sobretot en rosegadors i insectes\nQuatre polls d’òliba, criats en captivitat al Centre de Fauna de Camadoca, ja sobrevolen les finques de Segura Viudas. Es tracta d’una nova acció de l’Heretat en el marc del projecte de promoció de la diversitat de l’entorn en què participa com a entitat de custòdia de SEO-BirdLife. La cria mitjançant la tècnica de hacking consisteix en la col·locació dels polls en un niu artificial en el territori on en pretén reintroduir l’espècie.\nAquests polls han estat criats en captivitat en contacte amb adults de la seva espècie i són col·locats en el niu quan ja han superat la fase d’impressió o imprinting. L’equip de Segura Viudas en fa l’acompanyament i seguiment a diari i sense que se’l vegi, els proporciona aliment. Quan les òlibes puguin volar, es retirarà la reixa que actualment tapa la sortida del niu perquè les aus explorin l’entorn i hi puguin tornar quan ho desitgin. Allà hi continuaran trobant menjar fins que es pugui certificar que són autosuficients i es puguin incorporar plenament a l’ecosistema. Per la tendència natural d’aquestes aus a tornar al lloc on s’han criat per reproduir-se, s’espera que les òlibes romanguin en el territori i hi criïn en els pròxims anys, de manera que l’espècie s’estableixi a l’entorn de l’Heretat.


Des de la Font del Bisbe: L’estiba i els pactes impossibles!\nPel temps que porto al Congrés se’m fa difícil creure que qualsevol pacte amb el PP pugui ser útil per a Catalunya. Primer, perquè solament ho faran pel seu interès immediat; segon, perquè no compliran del pactat allò que et beneficia i tercer, perquè de fet el concepte pacte no l’entenen i et subordinen al següent moviment tàctic. Han estat implacables fins a la inhabilitació del diputat Homs, malgrat la voluntat pactista del seu grup, i no anem bé!.\nEn l’aprovació del Decret de l’estiba del dijous passat es donen totes aquestes circumstàncies. No nego la bona voluntat del PDECAT per aconseguir un marc millor de negociació que apropessin les parts i que de fet les seves aportacions milloren el Decret –al meu parer no de forma suficient-, però en el fons el problema no es de les millores i de fer-ho pel bé d’Europa com he sentit dir a alguna diputada, el problema es que al PP se li en foten les dues coses.\nTreure a la tribuna com a portaveu del PP a Barrachina, un dels més sectaris “senglars” era en si mateix una declaració de principis, “farem el que ens roti” i gràcies pels servei prestats. Una nova aixecada de camisa, per molta cara de pòquer que hi puguis posar. Gracies per l’ajuda però jo ara provoco als representats dels treballadors i atio de nou el conflicte, ara bé amb el decret a la butxaca!\nEs cert que soc al costat del treballadors i m’indigna la campanya, no gens espontània, de presentar-los com uns “privilegiats”. Es veu que si treballes no pots tenir un bon sou! Solament els inversors i els alts executius que cobren beneficis o complements salarials d’escàndol, per la seva “altíssima responsabilitat”! Aquest sí i tots a callar! Quan defenso Catalunya penso amb la seva gent.\nEtiquetes de comentaris: Estiba, pactes, PP


Campanya de Nadal 2019 - Disnova\nUn any més, donem inici a la campanya de Nadal.\nJa tenim en stock la nova cervesa de Nadal en format 75cl i 33cl, que sens dubte delectarà als amants del Nadal i la bona cervesa.\nTambé disposem d’un catàleg especial per a aquestes dates, amb els productes més típics i especials per gaudir al nostre establiment preferit.\nCom cada any, de la mà del nostre partner “Grupo Disber Siglo XXI”, ens arriba un dels assortits de lots i cistelles de Nadal més complets del mercat. I a més, posem a disposició dels clients la botiga online amb una selecció dels lots més significatius, perquè puguin gaudir d’ells ràpidament i sense desplaçament.


Novetats | Comunitat de la Xarxa d'Arxius Municipals\nL'Arxiu Municipal de Granollers presenta un film i el...\nPublicat per Laura Casanovas Palou el 09/10/2017 - 12:30\nCarrer de Sant Josep, 7, Granollers\nLa projecció de cinema es farà amb la col·laboració de l'Associació Cultural (AC) de Granollers, dins les sessions del Cineclub de l'AC. Detallem aquesta programació de l'Arxiu Municipal de Granollers (AMGr):\n-Al web de l'AMGr, publicació del primer Catàleg de Programes de mà de cinema de l'Arxiu Municipal de Granollers\nL'Arxiu Municipal de Granollers (AMGr) participa en les...\nPublicat per Laura Casanovas Palou el 04/10/2017 - 13:21\nArxiu Municipal de Granollers (c. de Sant Josep, 7), Granollers\nL'AMGr ha programat una tertúlia i la publicació, a Internet, d'una mostra d'imatges i del Document del mes amb motiu de les Jornades Europees del Patrimoni a Catalunya 2017. Les publicacions es faran a partir de divendres 6 d'octubre, al portal de l'Arxiu Fotogràfic i al web de l'Arxiu Municipal de Granollers, respectivament.\nAprovació TADs Grup Policia Local de la CNAATD\nPublicat per Francesc Giménez Martín el 27/09/2017 - 14:46\nAvui ha tingut lloc el plenari de la CNAATD amb l’ordre del dia que incloïa la proposta final de TADs del grup. A falta de l'aprovació de l'acta i oficialització final, comentar-vos ja que ens han aprovat les actualitzacions i les noves TAAD proposades pel grup de Policia Local, format per diversos membres de la Xarxa d'Arxius Municipals. Així doncs, amb això, es dóna per tancat el grup.\nCom a resultat del treball del grup, s'han:\nActualitzat les TAD següents (pendents de publicació les actualitzacions):\nExposició Joan Biarnés; esperar,enquadrar i disparar!...\nPublicat per Teresa Cardellach Giménez el 25/09/2017 - 15:29\nCarrer Baldrich, 268, 08223- Terrassa\nUs convidem a la inauguració de l'exposició fotogràfica Joan Biarnés: esperar, enquadrar i disparar! 1953-1969\nArxiu Municipal de Sant Sadurní d'Osormort\nPublicat per Rafel Ginebra i Molins el 19/09/2017 - 10:10\nPublicat per Rafel Ginebra i Molins el 19/09/2017 - 09:58\nCambra Agrària Local...\nPublicat per Josep Conejo Muntada el 15/09/2017 - 12:39\nAssociació de Propietaris “Les Pungoles”\nPublicat per Josep Conejo Muntada el 14/09/2017 - 14:02\nL’Inventari de la Col•lecció de cartells de Cinema Llinars a...\nPublicat per Josep Conejo Muntada el 05/09/2017 - 13:44\nDes d’avui es pot consultar per Internet l’inventari de la col·lecció de cartells del Cinema Llinars. La documentació que forma part d’aquesta col·lecció es trobava a l’antiga la sala de projecció del cinema i el personal de l’Arxiu Municipal la va recuperar durant la neteja que es van realitzar durant l’estiu de l’any 2015.\nPublicat per Josep Conejo Muntada el 05/09/2017 - 13:30\nSant Mateu de Bages finalitza l'actualització de...\nPublicat per Patrícia Álvarez Martínez el 07/08/2017 - 14:40\nL’Arxiu Municipal de Sant Mateu de Bages ha finalitzat els treballs d’actualització gràcies al conveni entre l’Ajuntament i la Diputació de Barcelona. La intervenció arxivística s’inclou dins el programa de suport al patrimoni documental municipal que desenvolupa la Diputació de Barcelona a través de l’Oficina de Patrimoni Cultural.\nPublicat per Immaculada Comes Bosch el 02/08/2017 - 09:49\nDesprés de gairebé 36 anys a l’Arxiu Municipal de Manresa, ha arribat l’hora de jubilar-me. Avui és el meu últim dia i entre la pila de comiats i celebracions amb els companys no he volgut marxar sense saludar-vos també a vosaltres. No vull fer memòria, per això ja hi ha els arxius, em quedo amb els records acumulats, que són molts i diversos, amb les coneixences fetes i les experiències viscudes.\nAra vull fer coses noves i ja tinc ganes de començar.\nUs desitjo, d’entrada, un molt bon estiu, i que tot us vagi molt bé d’ara endavant.\nL'Arxiu Municipal de Súria rep la donació dels fons del...\nPublicat per Albert Rumbo el 28/07/2017 - 12:39\nL'Arxiu Municipal de Súria, que forma part del Programa de Manteniment de la Xarxa d’Arxius Municipals de la Diputació de Barcelona des de l’any 2010, ha rebut la donació del fons documental del Centre d’Esports Súria, donació que ha anat a càrrec dels responsables del club.\nEl Centre d’Esports Súria va néixer l’any 1911, i durant més d’un segle ha estat el representant del futbol surienc arreu de Catalunya.\nL'Arxiu Municipal de Súria rep la donació dels fons de...\nPublicat per Albert Rumbo el 28/07/2017 - 12:13\nL'Arxiu Municipal de Súria, que forma part del Programa de Manteniment de la Xarxa d’Arxius Municipals de la Diputació de Barcelona des de l’any 2010, ha rebut la donació del fons documental de la Coral Bell Repòs – L’Esplai, donació que ha anat a càrrec dels integrants de la coral.\nInventari de la Col•lecció de cartells i programes de les...\nPublicat per Josep Conejo Muntada el 27/07/2017 - 13:57\nDes d'avui ja és accessible per internet l’inventari de la Col·lecció de cartells i programes de les entitats de Gelida que elaborada per l’ajuntament d’aquest municipi a la Comunitat Virtual de la Xarxa d'Arxius Municipals (XAM) de l'Oficina de Patrimoni Cult\nEs restauren diversos documents del fons Monte-Pio de Sant...\nPublicat per Albert Taulé Tello el 18/07/2017 - 13:26\nS’han restaurat diversos documents del fons Monte-Pio de Sant Adjutori que va ser donat a l’ajuntament de Sant Cugat Sesgarrigues per l’associació El Forn Exposició Rural fa poc més d’un any.\nAquesta acció s’emmarca en els serveis i recursos que promou la Xarxa d’Arxius Municipals coordinada per l’Oficina de Patrimoni Cultural de la Diputació de Barcelona i s’ha finançat juntament amb l’Ajuntament de Sant Cugat Sesgarrigues.\nPublicat per Patrícia Álvarez Martínez el 14/07/2017 - 13:39\nArxiu Municipal de la Palma de Cervelló\nPublicat per Patrícia Álvarez Martínez el 14/07/2017 - 13:32\nL'exposició 1936-1939: uns altres Refugiats a les...\nPublicat per Jaume Zamora Escala el 13/07/2017 - 11:59\nUs adjuntem dos articles de diusió de l'exposició virtual 1936-1939: uns altres Refugiats que es publiquen a les revistes Sapiens i Serra d'Or d'aquest mes de juliol.\nPublicat per Patrícia Álvarez Martínez el 12/07/2017 - 08:36\nELS GESTORS D'EXPEDIENTS DELS AJUNTAMENTS DE LA CENTRAL...\nPublicat per Pere Pastallé el 11/07/2017 - 10:59\nDes de l’Oficina de Patrimoni Cultural volem facilitar que els arxivers municipals de la Xarxa d’Arxius Municipals treballin activament i comparteixin la implantació, desenvolupament i gestió de les solucions de la e-administració en els ajuntaments.\nArran de la creació del Grup de Treball del Gestor Documental: Meana i d'altres que es plantegen, us informem de la implantació dels gestors documentals dels Ajuntaments que formen la Central de Serveis Tècnics, segons l'enquesta de 2017 de la Xarxa d’Arxius Municipals de la Diputació de Barcelona.\nEl programa d'arxius de la Xarxa d'Arxius...\nPublicat per Jordi Vilamala Salvans el 04/07/2017 - 14:49\nEl 28 de juny es va fer la primera reunió d'arxivers usuaris del GD_Grupo Meana de la Xarxa d'Arxius Municipals de la Diputació de Barcelona.\nPublicat per Albert Rumbo el 03/07/2017 - 17:06\nDes d'avui ja són accessibles per internet els instruments de descripció del fons municipal de l'Arxiu Municipal de Santa Maria de Merlès que forma part del programa de manteniment de la Xarxa d'Arxius Municipals (XAM) de l'Oficina de Patrimoni Cultural (OPC) de la Diputació de Barcelona.\nPublicat per Josep Conejo Muntada el 03/07/2017 - 14:16\nCol·lecció de postals de la família Vila_Badia\nPublicat per Josep Conejo Muntada el 03/07/2017 - 13:28\nComissió de Festes de Santa Llúcia\nPublicat per Josep Conejo Muntada el 03/07/2017 - 12:38\nConsorci Entitat Mixta Xarxa Viària\nPublicat per Josep Conejo Muntada el 03/07/2017 - 12:10\nPublicat per Isaac Álvarez i Brugada el 29/06/2017 - 08:28\nS'ha obert la convocatòria de la segona beca de recerca sobre Castellbisbal.\nLa beca està dirigida a estudiants universitaris i llicenciats / graduats que desitgin fer un treball de recerca relacionat amb Castellbisbal.\nCasino Popular Recreatiu de Masquefa\nPublicat per Josep Conejo Muntada el 26/06/2017 - 18:32\nArxiu Municipal de Marganell\nPublicat per Patrícia Álvarez Martínez el 23/06/2017 - 14:06\nAdequació de l’Arxiu Municipal de Gaià (Bages)\nPublicat per Albert Rumbo el 22/06/2017 - 09:47\nAcaben de finalitzar les obres d’adequació del dipòsit de l’Arxiu Municipal de Gaià. Aquestes obres han consistit en la neteja i pintura de la sala que ja era destinada a dipòsit de l’Arxiu Municipal i en la instal·lació d’armaris compactes. Aquesta actuació ha estat coordinada i supervisada per tècnics de l’Oficina de Patrimoni Cultural (OPC) de la Diputació de Barcelona. També foren els tècnics de l’OPC els qui ordenaren, classificaren i inventariaren els fons de l’Arxiu Municipal de Gaià l’any 1999. Aquest arxiu forma part de la Xarxa d’Arxius Municipals (XAM) des de l’any 2004.\nDels refugiats de la Guerra Civil als refugiats actuals\nPublicat per Jaume Zamora Escala el 19/06/2017 - 16:25\nEn el marc del Dia Mundial de les Persones Refugiades, que se celebra avui 20 de juny, us convidem a visitar si no ho heu fet la nova mostra virtual de la Xarxa d'Arxius Municipals de la Diputació de Barcelona: “1936-1939: Uns altres refugiats".\nEn aquesta mostra on line podreu consultar fins a 144 documents procedents de 41 arxius d'ajuntaments de municipis menors de 10.000 habitants, gestionats pels arxivers itinerants d'aquesta corporació.\nVILALBA SASSERRA PRESERVA EL SEU PATRIMONI DOCUMENTAL\nPublicat per Anna Rocafiguera el 16/06/2017 - 09:37\nES RESTAUREN ELS LLIBRES DE LE ACTES DEL PLE DE 1956-1960 i 1960-1962\nLa restauració d’aquests dos llibres ha estat portada a terme per la restauradora Berta Blasi i ha estat cofinançada per l’Ajuntament i per l’Oficina de Patrimoni Cultural de la Diputació de Barcelona.\nEl marc de l’actuació és el Programa de Restauració promogut des del Programa de Manteniment de la Xarxa d'Arxius Municipals que coordina l'Oficina de Patrimoni Cultural de la Diputació de Barcelona.


Chalet Chalet Agneau Nendaz Suïssa - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nConvenientment situat a Nendaz, Holiday home Agneau Nendaz Station és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Holiday home Agneau Nendaz Station, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Els clients de l'hotel poden gaudir de instal.lacions de barbacoa.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aparell de televisió, forn microones, renta vaixelles, plat de dutxa, rentadora a cada habitació. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com equitació, jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Holiday home Agneau Nendaz Station és una selecció idònia per a la vostra estada a Nendaz.\nCal que informeu el Chalet Chalet Agneau de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interhome t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. En arribar, cal abonar un dipòsit de 1000 CHF per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


La secretària general d'Eurocities valora el paper de ciutats com Terrassa\nA l'acte, emmarcat en el 9 de maig, Anna Lisa Boni s'ha referit a "El futur d'Europa i la importància de les ciutats". Terrassa forma part d'aquesta xarxa, amb més de 130 ciutats de tot el continent\nAquest dilluns 9 de maig s’ha celebrat el dia d’Europa, commemorant així el 76è aniversari de la creació de la Comunitat Europea del Carbó i l’Acer (CECA), institució que va actuar d’embrió del que avui entenem com a Unió Europea. En el marc dels actes d’aquesta efemèride, l’Ajuntament ha organitzat una ponència a càrrec d’Anna Lisa Boni, secretària general de la xarxa Eurocities. La conferenciant italiana ha parlat d’”El futur d’Europa i la importància de les ciutats” en un acte celebrat al Saló de Plens. “Hem vist que, a nivell de les ciutats, la cooperació funciona. Entre estats, en canvi, hi ha temes de cooperació que no funcionen, però les ciutats ja han demostrat que treballant juntes poden resoldre reptes i problemes que els estats són incapaços de solucionar”, ha indicat Anna Lisa Boni. La representant de la xarxa de ciutats europees s’ha referit al paper de Terrassa dins d’Eurocities. “Terrassa és una ciutat molt activa, la qual sempre ve amb noves propostes i se’n torna amb idees d’altres municipis”, ha comentat.\nEurocities és una xarxa fundada el 1986 per sis grans ciutats europees i, actualment, són més de 130 municipis d’una trentena de països diferents els que en formen part. El regidor de Relacions Europees i Internacionals, Amadeu Aguado, s’ha referit a la importància de treballar a través d’aquesta agrupació. Si bé també ho fem a través del Comitè de les Regions d’Europa, en tot cas Eurocities ens permet treballar amb més franquesa i més deslliurats del dia a dia. També ho fem des de la diversitat de les diferents ciutats europees que en formen part, tan política, com econòmica i social. Busquem uns punts comuns que, per un costat, satisfacin les reivindicacions pròpies de la ciutat de Terrassa però que, per l’altre, complementin les necessitats de la resta de ciutats de l’agrupació i això ens permeti aconseguir el que realment volem d’Europa, que són valors com la justícia social, el benestar i la solidaritat”, ha expressat Aguado. L’acte ha acabat amb el Cant de l’Alegria -considerat l’himne de la Unió Europea-, el qual ha estat interpretat per un quartet de corda del Conservatori Municipal de Terrassa.


Manifest Sindical: Volem nomenaments | Noticia -\nEls sindicats de l’ensenyament públic, de forma unitària, entenem que durant el temps de tancament de centres educatius encara és més necessari un increment de recursos humans bàsic per fer front al teletreball i pal·liar els efectes del confinament. Exigim al Departament d’Educació un canvi de rumb davant la decisió presa de no fer nomenaments telemàtics durant el tercer trimestre i per tant, deixar sense professorat als centres públics.\nDenunciem que les persones substitutes que s’han quedat sense nomenament durant aquest temps de confinament i, en molts casos, sense possibilitat de cobrar l’atur, el Departament les condemna a un mínim de 5 mesos sense feina, i per tant, sense sou.\nÉs inacceptable que el Departament només faci nomenaments per substituir docents en el cas de centres petits o que no disposin d’una part molt important de la seva plantilla, desgraciadament aquesta és la línia del departament: precaritzar encara més al col·lectiu més vulnerable i que són una part fonamental del nostre sistema educatiu.\n• Que en el nomenament extraordinari del mes de juliol, el temps de tancament de centres educatius, es descompti dels 6 mesos de requisit, i que no calgui haver treballat un dia durant el 3r trimestre per obtenir un nomenament. Reclamem una rectificació del Departament de manera urgent i per la situació extraordinària en què ens trobem.\nAnimem a totes les treballadores substitutes a pressionar conjuntament al Departament d’Educació per aconseguir una solució digna.


Hotel Mintarder Wasserbahnhof Mulheim an der Ruhr Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAugust-Thyssen-Strasse 129, Selbeck, Mulheim an der Ruhr, Alemanya - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Mintarder Wasserbahnhof\nDissenyat tant per oci com per negoci, Mintarder Wasserbahnhof està situat idealment a Muelheim an der Ruhr; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nMintarder Wasserbahnhof també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Muelheim an der Ruhr. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, express check-in/check-out, premsa, neteja en sec, caixa forta.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, escriptori, telèfon, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Mintarder Wasserbahnhof no troba competidors en cap categoria.\nCal que informeu el Hotel Mintarder Wasserbahnhof de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


L'ONU, sobre la crisi climàtica: els efectes ja són irreversibles per "segles i mil·lennis"\nCal deixar d'emetre i absorbir CO₂ de l'atmosfera per evitar un escalfament d'1,5 ºC, alerten els científics de l'organisme\nCinc anys després d'un primer informe científic, aterridor però llavors encara molt caut, sobre les causes i conseqüències de la crisi climàtica al planeta, el Panel Intergovernamental de Canvi Climàtic (IPCC en anglès) ha fet públic aquest dilluns el seu 6è informe, Canvi climàtic 2021: Les bases físiques científiques, que considera científicament demostrat que el canvi climàtic s'està produint i s'està intensificant de manera ràpida i estesa, i que això és culpa de l'acció humana. Els científics alerten que, si no es prenen mesures urgents i dràstiques de reducció de les emissions, limitar l'escalfament a 1,5 °C o a 2 °C, tal com fixa l'Acord de París, "quedarà fora del nostre abast". L'informe no pot ser més clar: "Aconseguir un zero net en les emissions de CO₂ és un requisit" imprescindible per estabilitzar l'escalfament global. No per aturar-lo, perquè ja està en marxa, però sí per limitar-lo. I per fer-ho al màxim, no només cal un zero net sinó números negatius: treure CO₂ de l'atmosfera.\nLa diferència és molt important, perquè cada mig grau més de temperatura al planeta "incrementa la intensitat i la freqüència de les onades de calor, les inundacions i les sequeres", apunta l'informe. Fins i tot només amb l'1,5 °C més, "hi haurà cada cop més casos d'esdeveniments extrems que no tinguin cap precedent observat", mai a la història. Aiguats que només passaven un cop cada 10 anys duplicaran la freqüència un cop passem el llindar dels 1,5 °C i passarien a ocórrer tres cops cada dècada amb 4 ºC més de temperatura global. Però les onades de calor, com les que aquest estiu estan provocant intensos incendis a l'est de la Mediterrània, són el que més creixerà en freqüència: onades que passaven cada 10 anys passaran almenys 4 cops per dècada a partir de l'1,5 °C i cada any amb 4 °C més. I calorades més històriques, les que només passen ara un cop cada 50 anys, passaran almenys 9 cops a partir de l'1,5 °C i fins a 39 cops cada mig segle amb els 4 °C.


El pont Llarg\nPATRIMONI CIUTADÀ. Tot i el nom de pont, aquesta obra d’enginyeria és un aqüeducte que serveix per fer arribar aigua a una part important del regadiu de la Séquia al nord de la ciutat, a la zona del Poal. Està enganxat al camí de Joncadella i als accessos de la ronda de Manresa i de l'eix Transversal, en una zona agrària. Molts manresans el coneixen perquè des de fa uns anys s’hi organitza un pessebre vivent.\nL’horta històrica del Poal\nNATURA URBANA. Un poal és una galleda per pouar. No sé si al Poal n’hi ha gaires de pous, però si que hi ha molta aigua que circula superficialment i es transforma en enciams, tomàquets, cebes..., producte de proximitat i paisatge agrícola. És una zona regada per la sèquia, pels canals del Poal, de la Talaia i dels Dipòsits Nous.\nMel i horta cada dia, sota les voltes del Puigmercadal\nDEL TROS A LA SENALLA. Seguim recorrent l’horta històrica de Manresa i, aquest cop, tornem al barri del Poal, però aquesta vegada ens desplacem cap a la zona de darrere el Gimnàstic, anomenada la Font de la Serra. Aquí hi té els horts el Joan Sala, conegut pels manresans com el Saleta.\nL’hort dels manresans\nNATURA URBANA. El Poal i Viladordis són l’horta històrica i actual de Manresa. Aquesta s’estén fins a les portes de la ciutat. Unes 600 hectàrees regades pel canal de la Sèquia. Són espais agraris periurbans que han evitat el creixement residencial de la ciutat i, per la forma que tenen, són els seus "pulmons".\nEl Pessebre Vivent del Pont Llarg s'inicia avui amb la màxima il·lusió\nNADAL. A les 7 de la tarda es donarà el tret de sortida al Pessebre Vivent del Pont Llarg, fill del que durant més de 30 anys s'ha fet a la Mion amb una vintena de persones. Enguany, però, s'ha optat per aglutinar més gent i obrir-lo a la ciutat, a més de donar a conèixer el Pont Llarg.\n19/08 Evolució de la prostitució a Manresa


Dos empresaris del TecnoCampus creen un portal que facilita els regals d'empresa | Tecnocampus\nDos empresaris del TecnoCampus creen un portal que facilita els regals d'empresa\nCom es pot fer un regal d'empresa de manera confidencial, sense que qui el rep generi enveges o comentaris dels companys de treball? Com encertar els gustos del client a qui l'empresa vol fer un regal per Nadal? Aquestes són algunes de les preguntes que es van fer fa uns mesos dos empresaris del TecnoCampus Víctor Cardona i Jordi Llorens (SETITEM). I d'aquí va sorgir la iniciativa del portal www.unmillondegracias.com, que permet enviar, amb un simple correu electrònic, un regal d'empresa. L'import del regal el decideix qui el fa, però és qui el rep qui decideix, un cop entra al lloc web, quin obsequi vol. "Hem arribat a acords amb botigues de productes gourmet, d'electrònica, de lots de Nadal, entre altres", apunten els creadors del portal. També és el client qui decideix on i quan vol que li enviïn el paquet i, si ho prefereix, pot afegir una quantitat de diners que li permeti pagar un regal més car (una tablet, un ordinador).\nLa flexibilitat del sistema és un dels seus avantatges, apunten els creadors de www.unmillondegracias.com, que, a més, han llançat una campanya inicial del 10% de descompte. Per obtenir-lo, només cal introduir el codi BO-TCM en la primera compra. A partir de l'1 de gener, Hisenda ha introduït la possibilitat de recuperar un 1% d'IVA de la xifra de negoci jusitificant la despesa feta en regals d'empresa, assenyalen Víctor Cardona i Jordi Llorens. Ara, les empreses disposen d'una eina més a Internet per l'acció comercial dels regals d'empresa.\nLa professora del Grau de (...) Siguiente\nUn acuerdo con la (...) Anterior


El Servei Municipal d'Ocupació proporciona orientació professional a 1.500 estudiants d'ESO i FP — Ajuntament de Tarragona\nEsteu aquí: Inici › Comerç › Notícies › Notícies 2009 › El Servei Municipal d'Ocupació proporciona orientació professional a 1.500 estudiants d'ESO i FP\nEl Servei Municipal d'Ocupació proporciona orientació professional a 1.500 estudiants d'ESO i FP\nDurant el curs 2008 - 09 s'han realitzat 185 activitats de taller adreçades als joves\nEl Servei Municipal d’Ocupació de l’Ajuntament de Tarragona, amb el suport de la Secretaria de Joventut de la Generalitat de Catalunya, ha impartit un total 185 sessions d’orientació professional durant el curs 2008-2009. Els beneficiaris han estat un total de 1.500 joves estudiants d’educació secundària i formació professional superior.\nAquestes sessions d’orientació han estat impartides amb la col·laboració de diferents agents del territori, mitjançant un total de 185 activitats de taller, 81 de les quals adreçades a alumnes d’FP (870 participants) i 104 adreçades a alumnes d’ESO (604 participants). Aquestes tallers s’han adreçat a grups aula sencers, amb el criteri general d’impartir dues sessions simultànies per tal de garantir la qualitat de la proposta formativa amb l’assistència d’una mitjana d’entre 11 i 12 alumnes per taller.\nEls alumnes de 3r i 4t d’ESO han rebut, mitjançant tres sessions diferenciades, les pautes necessàries per a la definició del seu propi projecte professional (sessions de comprensió i anàlisi dels factors d’ocupabilitat, de suport a la definició de l’objectiu professional i de coneixement del mercat laboral). Addicionalment, cadascun dels 604 alumnes d’ESO ha rebut una edició especial de materials d’orientació –amb fitxes d’exercicis- per poder treballar sobre aquests temes –ja sigui individualment o grupalment en horari de tutoria- més enllà de les sessions de taller ofertes per l’Ajuntament de Tarragona. A banda de l’SMO, diverses entitats han aportat talleristes especialitzats/des, entre les quals Acció Jove i Avalot (branques juvenils dels sindicats més representatius), la Fundació FIAS, la Fundació Casal l’Amic i la cooperativa Cerca SCCL. La proposta formativa –de caràcter extensiu- es complementa amb la intervenció, més intensiva, del programa d’orientació Coneix i Decideix, que centra els esforços en els/les alumnes amb major necessitat de suport i orientació acadèmico-professional.\nEls alumnes de CFGM i CFGS han participat en 56 sessions de taller per al coneixement de les tècniques de selecció de personal. Els tallers han estat impartits per professionals especialitzats en coaching i processos de selecció. L’objectiu de les sessions ha estat complementar l’assignatura de Formació i Orientació Laboral amb una proposta formativa de la màxima qualitat. Alguns alumnes de FP també han rebut formació en alguna de les 25 sessions sobre autoocupació que han estat impartides amb la col·laboració de la Càtedra URV-Empresa.\nHan participat en el projecte un total de 12 centres públics i concertats amb estudis d’ESO, així com set centres que imparteixen formació professional. Els centres -alguns dels quals ja van participar durant el curs 2007-2008 amb una primera versió pilot del projecte- han fet una valoració molt positiva de l’experiència.


Pérez Tornero (RTVE) destaca que el seu objectiu és ser motor d'impuls de la indústria audiovisual\nPublicat 11/06/2021 17:56CET\nEl president de RTVE, José Manuel Pérez Tornero, ha destacat aquest divendres que el seu objectiu és que l'organització sigui un motor d'impuls de la indústria audiovisual i ha proposat al sector mantenir reunions periòdiques de manera estable a la seu de Foment del Treball.\nHo ha dit així en una trobada amb el president de la patronal catalana, Josep Sánchez Llibre, i una representació del sector audiovisual de Catalunya integrat per més de vint-i-cinc empreses dedicades a diversos àmbits de la producció, creació i distribució.\nSánchez Llibre ha ofert la seu de la institució com una "patronal de proximitat que celebra el seu 250è aniversari per mantenir aquestes trobades estables".\nEn la reunió, Pérez Tornero també ha remarcat que RTVE ha engegat un projecte important de transformació i de canvi d'estructures de l'ens públic que es fonamentarà principalment "en la internacionalització i en potenciar la indústria audiovisual del país".\nEl president de RTVE ha fet referència també a la crisi actual que ha generat la pandèmia i ha afirmat que es treballa "per un servei públic que doni suport a les persones".


«La cultura és una de les poques eines de què disposem per a aprendre a formar-nos un criteri propi sobre les coses. Per això, si una cosa no pot ser la cultura sense deixar de ser, és política»\nDel cas dels titellaires empresonats, se n’ha parlat prou aquestes setmanes. O no: el que és prou escandalós és que pràcticament cap líder polític no cridés l’alto sobre la barrabassada que cometia un jutge amb el plàcet del ministre espanyol d’Interior. I encara ho és més que no s’organitzés de seguida un corrent de solidaritat al carrer que n’exigís l’alliberament immediat. Dels titellaires i dels titelles: Espanya és una broma tan pesada que la realitat no deixa de superar-hi la ficció. Quan el jutge, quatre o cinc dies després de detenir-los, va deixar anar els homes encara va ordenar de mantenir els ninots requisats. Rieu-vos-en, d’aquells acudits que ens explicàvem de nens, quan apreníem a ser pacifistes, en què el coronel de torn ordenava l’arrest d’un ruc, una escombra o un fusell, culpables de qui sap quina atzagaiada. O no eren acudits?\nAixò sí: el cas dels titelles de Madrid va generar corrents d’opinió a favor i en contra per Twitter, mar i aire. I entre tantes piulades n’hi va haver una que em va semblar especialment eloqüent. Va aparèixer al compte oficial del presumpte demòcrata Albert Rivera. El líder mediàtic de Ciudadanos va explicitar el seu acord amb la posició repressora del fiscal i, com a corol·lari, va deixar escrit: ‘En esta nueva transición debemos despolitizar la cultura, la educación o la justicia, para que sean cuestiones de estado y para todos.’ Despolititzar la cultura: només ens faltava sentir això.\nQuin estrany concepte de la política s’ha anat imposant que és vista sota sospita fins i tot pels mateixos polítics? La cultura, l’educació o la justícia tenen, precisament, una alta dimensió política en la mesura que són eixos que vertebren la societat, és a dir, la cosa pública. I què és, si no això, la política? No, avui la política no hi és de més, sinó que la trobem molt a faltar: més política i menys interessos de partit, més política i menys afany de protagonisme personal, més política i menys sofisteria televisiva.\nI, d’altra banda, quin estrany concepte de la cultura és aquest que la somia apolítica? Vejam si ho sabré dir: si la cultura encara és rellevant no és perquè bellugui riuades de diners, que no és el cas, o perquè, segrestada per les indústries de l’entreteniment, pugui esdevenir, quina paradoxa, soma addictiva per al nostre món feliç. No. La cultura no deixarà de ser rellevant mentre continuï essent, malgrat tot, l’instrument a partir del qual la majoria de ciutadans construeixen, individualment, la seva identitat. I mentre ho faci, a més, d’una manera crítica. La cultura és una de les poques eines de què disposem per aprendre a formar-nos un criteri propi sobre les coses. Per això, si una cosa no pot ser la cultura sense deixar de ser, és política. Per això la majoria de règims feixistes han rentat la cara de la cultura perquè semblés apolítica. Aquesta és la manera més eficaç de fer-ne un instrument d’adoctrinament al servei de la seva causa.


William Howard Yorke (Saint John, New Brunswick, Canadà, 4 de novembre de 1847 – Liverpool, RU, 1921)\nArtista pintor especialitzat en la realització de retrats de vaixells.\nFill de l’artista pintor de temes mariners i retrats de vaixells William Gay Yorke, neix al Canadà el 1847. Quan té uns 9 anys, emigra amb la família a Liverpool (RU). Aprèn l’ofici a les ordres del seu pare, que és el seu mestre. Dotat de força talent, als 18 anys és (1864) un notable retratista de vaixells.\nEls seus treballs se caracteritzen per estar ben concebuts, força treballats, acabats amb cura i ser rics en detalls nàutics. Els de la darrera etapa presenten ombres i reflexos. Fa ús de composicions esplèndides i lluminoses, que enalteixen els temes que tracta i sedueixen la mirada per la precisió del dibuix. S’agrada de representar els vaixells navegant cap a alta mar, generalment amb la proa orientada cap a l’esquerra de la composició i amb representació al fons de detalls locals de la costa. Habitualment els navilis naveguen amb totes les veles desplegades i a gran velocitat, cosa per la qual aparenten força dinamisme.\nActiu entre 1858 i 1913, s’enfronta a la competència dels pintors Samuel Walters i Joseph Heards. Adquireix gran anomenada i realitza una obra extensa i apreciada. Mor a Liverpool, la ciutat on viu la major part dels seus dies, als 72 anys d’edat.\nHi ha obra seva a les col·leccions del National Maritime Museum (Greenwich, Anglaterra), The Sausalito Historical Society (Sausalito, Califòrnia), Califòrnia Merchant’s Exange (Union Bank) (San Francisco, EUA), The Manx Museum (Illa de Man), The Mystic Seaport Museum (Mystic, Connecticut, EUA), The Peabody Museum of Salem (Salem, Massachusetts, EUA), Marítime Museum-San Francisco (San Francisco, Califòrnia, EUA), Liverpool Maritime Museum (Liverpool, RU) i altres.\nSón obra seva les teles “American Clipper-Ship Raphael”, “The three-mastered Spanish barque Rafael Pomar shortening sail as she approaches Port Mahon, Minorca” (Liverpool, 1875), “Ship Oracle off Liverpool” (Liverpool, 1882) i altres. La tela del Rafael Pomar féu part de la col·lecció de quadres de vaixells de Bartomeu Planas Rosselló. Subhastada a Londres el 2003, actualment pertany a un col·lecionista privat de Mallorca (Illes Balears).\nWilliam Howard Yorke, oli/tela, 1875\nPublicado por Miquel en 9:30 No hay comentarios:\nWilliam Howard Yorke (Saint John, New Brunswick, C...


L'augment està causat per la falsa creença que és menys perjudicial i perquè té un preu més assequible, segons un estudi de l'ICO\nAugmenta un 91% el consum de tabac de cargolar entre els fumadors Thinkstock Photos\nBarcelonaEl consum de tabac de cargolar ha registrat un augment del 91% entre els fumadors del 2004 al 2012. Segons un estudi liderat per l'Institut Català d'Oncologia (ICO), aquest augment està causat, entre altres motius, per la falsa creença que és menys perjudicial i perquè té un preu més assequible.\nAquesta és la principal conclusió que es desprèn d’un estudi liderat per l’ICO en col·laboració amb l’Institut Hospital del Mar d’Investigacions Mèdiques (IMIM) i que ha realitzat Xisca Sureda, professora de la Universitat d'Alcalá (UAH), a Madrid, i Esteve Fernández, investigador principal del projecte i director del centre col·laborador de la OMS per al control del tabac de l’ICO.\nCauen els cigarrets tradicionals\nL'estudi mostra que encara que el consum de tabac ha baixat poc, del 26,6% al 24%, sí que han canviat els hàbits dels fumadors. La compra de cigarrets tradicionals ha caigut del 89,1% al 71,8%, mentre que el tabac de cargolar ha pujat de l'1,4% al 15,4%.\nSegons dades d'enquestes realitzades els anys 2004-2005 i 2011-2012 a 1.037 residents a Barcelona, la proporció de fumadors de tabac de cargolar és més gran entre els homes (19,8% enfront d'un 9,5% de dones), entre les persones d'entre 16 i 44 anys (22,9% respecte al 5,8% d'entre 45 i 66 i el 4% de més grans de 65), i entre els enquestats amb educació secundària i universitària.\nSegons la doctora Xisca Sureda, els usuaris de picadura "pensen que fumen menys i que aquest tipus de cigarret és menys perjudicial per a la salut". No obstant, ha subratllat que les dades de l'estudi confirmen que no hi ha diferència entre les concentracions de nicotina en les mostres de saliva dels fumadors. "El tabac d'embolicar té la mateixa nicotina, quitrà i monòxid de carboni que el tradicional, no hi ha cap diferència", ha apuntat.\nL'enquesta també mostra que les polítiques que regulen el preu del tabac a Espanya han afectat principalment el tabac tradicional. Com a conseqüència, el tabac de cargolar s'ha convertit en una alternativa més econòmica.\nEn aquest sentit, l'investigador Esteve Fernández ha reclamat "revisar els impostos amb la intenció d'equiparar el preu dels diferents productes de tabac".


Home \_ Notícies \_ Elements que es mostren per etiqueta: Puig\ndilluns, 17 de juliol de 2017 12:38\nLa regata Puig Vela Clàssica celebra el seu X aniversari\nCippino, Guia, Alba, Kelpie of Falmouth i Moonbeam III es proclamen guanyadors en una de les finals més lluitades i ajustades de la historia de la Regata Puig.\nMés de 50 vaixells de 12 països diferents i un total de 600 regatistes han competit aquest cap de setmana en el desè aniversari de la regata de clàssics per excel·lència. Les condicions meteorològiques de vent i mar han propiciat una espectacular competició i un disputat desenllaç final, en la tercera i última jornada, que començava amb empats a quatre de les cinc categories.\nLa Regata Puig Vela Clàssica Barcelona ha celebrat aquest cap de setmana deu anys de trajectòria de la competició amb un rècord històric d’embarcacions. Com era d’esperar, l’espectacle competitiu ha estat de primera categoria i ha tingut un desencadenament molt lluitat fins a última hora.\nLa ciutat s’ha convertit, un any més, en la capital mundial de la vela clàssica i d’època, on tot el col·lectiu de la vela i esports de mar han gaudit d’uns dies d’espectacle.\nPel que fa els vaixells de classe Època Marconi encaraven la última jornada amb un triple empat i amb un primer tram de la navegació de la jornada molt compacte. Tot i així, finalment Cippino s’imposava amb cinc punts per sobre de Fjord III seguit de Argyll, que s’enduia el bronze de la categoria.\nD’altra banda, el Kelpie de Falmouth superava a Marigold en la última prova en la compensació de temps en un final de foto-finish, sis segons van marcar la diferencia de la prova i de la victòria final de la categoria Època Cangreja. El Malabar X completava el podi, desprès d’imposar-se al Marigan.\nLa flota de Clàssics 1 ha vist com el local Guia defenia l’èxit el títol de la passada edició i en Clàssics 2 ho feia el Alba, ambdós embarcacions del Real Club Nàutic de Barcelona. Per últim, la lluita entre els dos Big Boats co-líders ha estat d’infart emportant-se, finalment, l’or l’embarcació de Moonbeam III.\nDivisió Època Marconi\n1. Cippino (YC Argentino) Daniel Sielecki\n2. Fjord III (YC Uruguay) Christine Fox Perry\n3. Argyll (British Classic YC) Griff Rhys Jones\nDivisió Època Cangreja\n1. Kelpie of Falmouth (R. Cornwall Y.C.) Asgard Yachts\n2. Marigold (RCNB) Husk LTD\n3. Malabar X (RCNB/AEBEC) Navilier S.L.\nDivisió Clàssics 1\n1. Guia (RCNB) Ramón Roses\n2. Il Moro di Venezia I (YC Sanremo) Massimiliano Ferruzi\n3. Sagittarius (SR D’Antibes) Thierry Lafitte\nDivisió Clàssics 2\n1. Alba (RCNB/AEBEC) Damián Ribas\n2. Margaritaestalindalamar (CVP Andratx) Antón de Llano\n3. Kanavel (RCNB/CN Garraf) Javier Mestre\nDivisió Big Boat\n1. Moonbeam III (SN Saint Tropez) Carsten Gerlach\n2. Moonbeam IV (YC Mónaco) Tom Van der Bruggen\n3. Cambria (RNCYC) Cambria Yachts LTD\ndijous, 13 de juliol de 2017 12:41\nComença la X edició de la Regata Puig Vela Clàssica Barcelona\nAvui a la tarda comença la X regata Puig Vela Clàssica Barcelona, una edició marcada pel record històric dels vaixells participants- 56 velers inscrits de dotze països d’arreu del món.\nDes d’avui mateix fins el 15 de Juliol Barcelona es vestirà d’embarcacions clàssiques d’època i es convertirà en l’epicentre mundial d’aquest tipus de vela. Els 900 regatistes navegaran a la costa catalana amb la intenció de gaudir d’una de les regates referents de la vela clàssica.\nEn motiu de la celebració de la trajectòria d’aquesta regata navegaran exemplars únics que han marcat la historia de la vela esportiva. Alguns dels participants que hi estaran presents seran: Moonbeam III en Big Boats (guanyador de l’edició anterior); Sonata en Época Marconi, Marigold en Época Cangreja, Guia en Clásicos a i Alba en Clásicos B.\nSense cap mena de dubte, esperen per davant quatre dies d’emocions per a la vela clàssica.


Primeres mostres: els cynfeirddModifica\nEls testimonis escrits més antics en gal·lès són conservats en el Juvencus Codex, datat del segle x, i conservat a la Universitat de Cambridge. També a la Historia Brittonum de Nennius, datada del 800, s'hi parla i dona noms dels primers poetes gal·lesos. Les obres dels cynfeirdd, primers poetes del període prenormand, llevat de dues o tres peces, han sobreviscut mercè els manuscrits dels segles XII-XIV:\nAquesta graduació basada en l'ensenyament va persistir, i durant el regnat d'Enric IV d'Anglaterra, l'Eistedfodd o Tro dels Bards donava certificats i s'encarregava que els poetes dels esglaons més baixos no caiguessin en la mendicitat. Tanmateix, això provocà també un conservadorisme lingüístic i literari, perquè l'arcaisme era considerat de bon gust. Els bards, endemés, solien pertànyer a la mateixa família, com el cas de Meylir, el seu fill Gwalchmai i el seu net Meylir ap Gwalchmai, tots ells a la cort de Gwynedd a Aberffraw.\nAmb l'arribada del puritanisme, paradoxalment, arribà també un important esclat de la literatura en llengua gal·lesa del segle xvii. Els principals autors del període foren Moses Williams (1685-1742), traductor de manuscrits antics; Morgan Llwyd (1619-1659), un dels més importants del període, influït tant pels quàquers com pel místic alemany Jakob Boehme, compongué Llyfr Y tri aderyn (El llibre dels tres ocells, 1653), disquisició sobre la llibertat religiosa, i el Llythur ir Cymru cariadus (Carta a l'estimada Gal·les, 1653); Charles Edwards (1628-1691) amb el recull de càntics a l'estil antic Hanes Y ffydd ddiffuant (1667); Edward Samuel (1674-1748) amb la moralista Holl ddyledswydd dyn (Tots els deures de l'home, 1718); Gruffydd Jones de Llanddowror (1683-1761), considerat un dels pares de l'educació popular en gal·lès; Theophilus Evans (1693-1767) autor de Drych y prif oesoedd (Visió de l'Edat primitiva, 1716), recull de mites històrics gal·lesos, treball imitat per Lewis Morris en Tlysau yr hen Oesoedd (Joies de l'Edat Primitiva, 1717); Ellis Wynne (1579-1644), considerat el més gran prossista gal·lès del període, amb Rheol buchedd sanctaidd (Traducció de "La vida Sagrada" de Taylor, 1701) i Gweledigaetheu i bardd cwsc (Traducció de "Los sueños" de Francisco de Quevedo, 1703).\nSegle XVIII: restabliment de l'EisteddfodModifica\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Literatura_gal·lesa&oldid=27934747»\nDarrera modificació: 1 ago 2021 a les 11:31


Biblioteca Les Voltes: Consulting, de François Thomazeau\nAquesta és una història cruel. I ho és en la mesura que ho són els homes i el sistema. Perquè, excepte les víctimes, els personatges d'aquesta novel.la semblen menysprear totes les formes de sinceritat i idealisme de la nostra societat.\nI és que el protagonista, Antoine Jacob, treballa de consultor a La Boîte, una mena d'agència sindical que recorre als mètodes més reprovables per netejar paràsits i aconseguir la "pau social" a les empreses. Un bon dia, però, les coses canvien. La trobada fortuïta amb Pascal, un aturat sindicalista, farà que tots dos es trobin encadenats en una història de violència, tractant de sobreviure en un món hostil, on els llops sempre devoren les ovelles.\nConsulting es troba disponible a les novetats de la planta 2 de la nostra biblioteca.


La Natura a la Baixa Tordera: 2017-07-09\nTortuga babaua (Caretta caretta) morta a la platja del Molí (Sant Pol de Mar) 15/7/2017 Agents Rurals. Font: Twitter.com\nAgents Rurals @agentsruralscat 1 hHace 1 hora\n#AgentsRurals prenen dades biomètriques tortuga babaua (Caretta caretta) morta platja del Molí #StPolDeMar #faunamarina 1/3\n#Sabiesq #AgentsRurals formen part de la Xarxa de Rescat de Fauna Marina? @FaunaMarinaCat 2/3\nLa recollida de dades de tots els avaraments de #faunamarina al litoral català és una font d'informació científica molt valuosa 3/3\nEtiquetes de comentaris: costa, espais-Sant Pol de Mar, herpetologia\nCtenízids (Ctenizidae) al Montnegre (Vallgorguina) 14/7/2017 Pastor de Morella. Font: Twitter.com\nPastor de Morella @pastordemorella 8 hHace 8 horas\nSabeu qui és aquesta bestiota? #aranya ahir en una #sureda al sector #Montnegre de #Vallgorguina\nAgents Rurals @Agents_Rurals 4 hHace 4 horas\nEn respuesta a @pastordemorella @agentsruralscat\nEns demaneu q és? És un ctenízid, són aranyes migalomorfes. Dissenyen trampes x atrapar preses Només hem determinat gènere, no Sp. :( #fauna\nCompartint coto de pesca amb un Corb marí emplomallat (Phalacrocorax aristotelis) a Les Banyeretes (Sant Pol de Mar) 15/7/2017 cesarvr. Font: Twitter.com\ncesarvr @Cesar_SPdM 3 hHace 3 horas\nEn respuesta a @Cesar_SPdM @ajsantpol\nCompartint coto de pesca amb un corb marí. #salvemlesbanyeretes #santpoldemar #santpol @ajsantpol\nEtiquetes de comentaris: costa, espais-Sant Pol de Mar, ornitologia, pesca recreativa\nA punt de volar els polls de Falciot negre (Apus apus) de la caixa-niu (Arenys de Mar) 15/7/2017 Enric Badosa\nA punt de volar els polls de Falciot negre (Apus apus) de casa de l'Enric Badosa a Arenys de Mar...\nFalciot negre (Apus apus). Foto: Enric Badosa\n41 Corbs marins emplomallats (Phalacrocorax aristotelis) al dormidor d'Arenys de Mar 12/7/2017 Enric Badosa. Font: ornitho.cat\n41 Corbs marins emplomallats (Phalacrocorax aristotelis) observats per l'Enric Badosa aquest dimecres 12/7/2017 al dormidor d'Arenys de Mar...\nSobre els Lliris de mar (Pancratium maritimum) de la Cala de Santa Cristina (Lloret de Mar) 14/7/2017 Anna Aulet. Font: Twitter.com\nAnna @annaaulet 13 hHace 13 horas\nTristament no tothom "col.labora" en preservar el lliri de Santa Cristina (Pancratium maritimum) en entorns naturals ja prou alterats...\nConservació de l'hàbitat del lliri de mar\nEspais verds i flora. Ajuntament de Lloret de Mar\nA fi de poder preservar l'hàbitat del lliri de mar (Pancratium maritimum) l'estiu del 2011 es van col·locar estaques de fusta i un encordat per delimitar la part posterior de la cala de Santa Cristina, preservant aquesta franja del trepig de les màquines de neteja i dels usuaris, i afavorint el creixement espontani d'aquesta espècie coneguda localment com a lliri de Santa Cristina.\nEtiquetes de comentaris: costa, espais-Lloret de Mar, flora\nAquesta tarda per la Platja de La Riera (Pineda de Mar)...\nAixí ha quedat "la platja" (o millor dit l'esplanada a reurbanitzar i enjardinar)...\nI és que la platja mai ha perdut terreny per la banda de mar, sinó per darrera. De fet la major part de la platja està sota el passeig marítim i el carril bici, lo que queda de sorra lliure per plantar l'ombrel·la és només la petita franja sota els efectes de l'onatge, i us puc ben assegurar que amb el proper temporal desapareixerà. Lo més irònic serà escoltar a alguns dient que "gràcies a l'escullera" (ara sota els pals i el sauló, d'aquí a no gaire sota el carril bici) s'ha "protegit" la platja en al·lusió al passeig enjardinat.\nPel que fa a les observacions d'avui...\nmínim 9 Blavetes dels pèsols (Lampides boeticus)\nmínim 17 Gavines vulgars (Chroicocephalus ridibundus)\nals fenals dels carrers de l'altre banda del tren, no al mar\nBarrinadora dels geranis (Cacyreus marshalli)...\nEtiquetes de comentaris: espais-Platja de Pineda, exòtics, herpetologia, invertebrats, ornitologia, urbanisme\nContinua l'estafa de la Dessaladora de Blanes, ara amb el Ter com excusa 14/7/2017\n"Entre les obres que s'executaran destaca l'ampliació de la dessaladora de Blanes (Selva), que quadruplicarà la capacitat de tractament"... I és que s'ha de ser molt, però que molt ruc per no veure que es tracta d'altre estafa monumental...\nVan fer servir 2 sequeres com excusa per construir-la i ampliar-la per a no-res (allà està sense fer-la servir tot i que s'asseca la Tordera cada any), per no parlar de la canonada de Blanes a Cardedeu (que allà està sense fer-la servir, mai, a costa de carregar-se bona part de la Tordera XN2000)... Mai s'ha fet (o ampliat) per fer-la servir, mai, sinó que l'objectiu únic ha estat l'obra en sí mateixa. El preu econòmic, social i ecològic que tots hem pagat és incalculable, només per al negoci "d'alguns".\nAra l'excusa d'aquesta nova ampliació és la demanda de la gent del Ter (legítima), caiguda com aigua de maig per la manca d'una sequera important... però l'obra es farà, la pagarem entre tots, es tornarà a malmetre el territori, i mai es farà servir... podeu estar completaments segurs (no hi ha 2 sense 3, ni 3 sense 4, oi?).\nInsisteixo, i em sap molt greu per alguns... s'ha de ser molt ruc per empassar-se, altre cop, el mateix gripau...\nDiari Ara 14/7/2017\nEtiquetes de comentaris: aigua, espais-Blanes, espais-riu Tordera, notícies


DES DEL MEU MAR: de maig 2013\nAvui tinc ganes d'explicar una cosa que m'està passant sovint amb el servei de Movistar.\nResulta que hi ha números de telèfon que en lloc de tenir un servei de contestador automàtic tenen un altre tipus de servei: et surt una veu que et diu que deixis el teu missatge, que ells l'enviaran en forma de sms al seu abonat.\nJo, evidentment, deixo els meus missatges en català. Però el servei movistareru, molt llest, ell - o potser obeïnt ordres d'algun ministre, vagi vostè a saber quin- tradueix les meves paraules al castellà i envia el missatge "a la seva manera". no sé si em sé explicar, però el resultat sempre és surrealista. Que com ho sé? doncs perquè el servei, amablement, envia al remitent una còpia del missatge traduit i enviat al receptor, de manera que l'emissor sap exactament què li han acabat dient al receptor.\nD'aquesta forma, et poden traduir un missatge com aquest:\n"Hola Mercè, truca'm quan puguis, sóc la Montse. Truca'm quan puguis perquè no tinc clar alguna cosa referent al butlletí. Vinga, adéu."\n"Hola Marce. trucan cuan pubis (?) soy la montse trucan cuan pubis porque no tengo claro de algo de ti. Venga adeu."\nDoncs no és la primera vegada que em passa!\nI ara us deixo amb l'himne de Ses Señories (suposo):\nPosted by Montse at 29.5.13 9 comentaris:\nLabels: Coses meves/cosas mías, La vida mateixa, xorrades\nSócrates? Séneca? Plató? qui ho ha dit?\nNo fa tants anys, quan ajudava nois i noies a estudiar (se li pot dir "tècniques d'estudi" - el clàssic- o "estratègies d'aprenentatge" - així és més guai)... quan els ajudava, deia, els explicava que com més estudiessin, més fàcil ho tindrien per trobar una feina, per ser lliures, per, etc,etc.\nI quan argumentaven que "com més estudio menys sé" els deia que això era impossible, home, dona, com vols que això que dius sigui cert?...\nQuanta raó tenien!\nCada cop que he anat a França, m'he entès perfectíssimament amb els francesos (i amb les franceses), xerrant pels descosits i de tots els temes. Des que estudio francès, ai, las!\nNomés sé que no sé res... i que cada dia en sé menys.\nNois i noies que "heu passat per les meves mans", ho sento:\nMe'n vaig a veure La Riera, a veure si se me'n van les cabòries i "m'entra" la ciència, perquè infusa, no la porto de sèrie, jo!\nPosted by Montse at 27.5.13 2 comentaris:\nUna mica de relax per estudiar francès...\nencara que canti en italià...\nPosted by Montse at 27.5.13 Cap comentari:\nAvui fa 37 anys del meu primer casament.\nAmb aquest video estic fent un doble homenatge.\nEn aquesta hora ja era una dona casada, per primera vegada.\nAllà on siguis, Josep, per tu. Georges ha vingut a fer-te companyia!\nPosted by Montse at 24.5.13 8 comentaris:\nLabels: Coses meves/cosas mías, Dedicatòries/dedicatorias\n19 de maig, 2013\nNo em faran callar\nNo sé si ja us ho vaig penjar (ara no tinc ganes de buscar-ho).\nHo vaig manifestar el dia que vàrem fer la presentació del llibre "Les estrelles" i és així com ho penso:\nEl meu manifest\n"Les llengües són el suport del pensament, fan possible el diàleg interior i a més, ens permeten acompanyar els altres i són el lligam privilegiat de la comunitat; per sobre de tot, però, ens ordenen el món i ens moblen la matèria grisa". (Jesús Tusón)\nEl curs 1972-73 vaig començar a treballar en una escola. Jo havia fet tots els meus estudis en castellà, però a casa meva s'havien preocupat que aprengués a llegir en català, a base d'uns còmics que es deien "Patufet" i fent-me subscriptora del Cavall Fort.\nA finals dels anys 70 es va obrir una escletxa per on començava a entrar un raig de llum: recordo que allà on jo treballava en aquell moment, una escola majoritàriament castellanoparlant, ensenyàvem a llegir i escriure als nens i nenes castellans, en castellà i als catalans, en català. Era difícil, força difícil, però no pas impossible. Encara recordo el material "A poc a poc" i "Lletra per lletra", "Poquito a poco" y "Letra por letra", de l'editorial La Galera, que ens facilitava enormement la feina. I funcionava!\nHo recordo amb nostàlgia i amb agraïment. També em ve al cap un llibre de català per a castellanoparlants, que fèiem servir a primer, o a segon d'EGB, que es deia "El castell d'iràs i no tornaràs" i que era una delícia!\nPoc després, a principis dels anys 80, se'ns va demanar a tots els mestres que treballàvem a Catalunya - els catalans i els no catalans- que curséssim allò que se'n deia Reciclatge, que consistia a fer tres cursos de català (Català I, Català II i Català III, equivalents, més o menys als nivells A,B,C, i D actuals) més una assignatura anomenada Coneixement de Catalunya, que englobava una mica d'Història, una mica de geografia i una mica de cultura popular i una altra assignatura, Literatura catalana, on podíem estudiar els autors catalans de tots els temps, que mai no havíem tingut oportunitat de conèixer (no des de l'escola ni des de l'institut)...\nUn dels millors professors que mai he tingut, Jesús Tuson, al seu llibre "Una imatge no val més que mil paraules", afirma que en certes societats es donen estereotips i clixés que acaben sent una mena de catecisme social, que van passant de generació en generació. Algunes d'aquestes afirmacions, sosté Tuson, es poden atribuir a franctiradors concrets i influents i són escampades per determinats mitjans de comunicació. Són afirmacions de l'estil de "Un estat plurilingüe és molt car de mantenir" o "Les llengües amb més parlants són més útils".\nQuan algú, des de les altures, ens diu "Deixa la teva llengua i vine a la meva", ens està dient "oblida la teva identitat i pren la meva", això és una perversió. I contra aquesta perversió ens hi hem de rebel·lar!\nI afegeixo, avui (per als que es pensen que nosaltres vam voler fer el que ells volen fer ara): Nosaltres, durant 30 anys, hem fet allò que s'anomena "immersió lingüística", que no té res a veure amb oblidar-se de la seva llengua, sinó, conservar, mimar i cuidar la seva, sigui la que sigui, tant si és el castellà, l'àrab o el mandinga, i aprendre la nostra, essent acollits al nostre país (si, PAÍS) amb els braços oberts.\n"Ells" no. "Ells" volen, definitivament, que enterrem la nostra llengua i que l'oblidem.\nJo, al menys, no ho penso fer!\nPosted by Montse at 19.5.13 9 comentaris:\nVeig que tenim uns governants molt més BURROS del que em pensava!\nNo et fot, que ara diuen que al Parlament haurien acabat amb "pinganitlles", si no hagués estat per la llei de llengües?\nAu va, va, que feu riure, cretins!\nimatge trobada a la xarxa.\nPosted by Montse at 13.5.13 8 comentaris:\nLabels: Coses meves/cosas mías, El que jo penso /Lo que yo pienso, Mosqueig total/Mosqueo total, xorrades\n11 de maig, 2013\nPíndola de poesia, rapsodes, llibres, estrés i relax.\nA les 7,00 sona el despertador. La Taca s'espolsa les orelles, com dient-me "espavila't" i jo salto del llit, perquè avui se celebra la Gala final de rapsodes del II Concurs de rapsodes convocat per l'ARC i Lo Cantich més la presentació d'un recull de poemes, proses poètiques i textos, sota el títol "L'estimem perquè és la nostra".\nL'estimem perquè és la nostra llengua! ( EL CATALÀ), dit així, amb força!\nBé doncs, deia...\nEls peus a terra perquè sóc capaç de fer mitja volta, adormir-me de nou i que ni les espolsades d'orelles de la Taca em facin fora del llit. Au, va, si, sortim a fer un pipí (ella, eh?, jo el faig a casa). Au va, prenem un cafetó (jo, eh? ella no!)... dutxa, l'etern mirar-se l'armari per comprovar una vegada més que el tinc ple de res per posar-me, però finalment, em decideixo. Cal anar de primavera, perquè es primavera, però fot un fred que pela... i si canvio? Va, no. Ja s'aixecarà el dia. Au va, prepara't les coses, no t'oblidis el guió de l'acte, (seria dona morta si me l'oblidés).\nA les 9,00 ja ho tinc tot preparat. No he de ser a la biblioteca de la Sagrada Família fins a les 11 i l'acte és a les 12, però a mi m'han ensenyat que cal anar amb temps, pel que pugui passar... i encara més si hi he d'anar jo sola i conduint!!! (ai, el trankimazin, que fa més petits els camions...) no, avui no cal perquè és dissabte i no hi ha (tants) camions. Un quart de deu: surto de casa i cap a l'autopista!\nA les 10, 25 ja sóc davant la biblioteca, mirant-me a mi mateixa i pensant "podries haver sortit mitja horeta més tard", però ara ja hi sóc!. Decideixo tornar a esmorzar: entrepà i suc de préssec (un altre cafè seria mortal de necessitat, els tremolins els tinc des que hem tornat a entrar a casa després del pipí de la Taca).\nA les 11 entro a la biblioteca. A partir d'aquí, nervis, nervis i nervis fins que acaba l'acte. Avui, que no havia de fer de pallassa com a la darrera presentació, que vàrem fer una mena d'obreta de teatre, avui que no m'havia de disfressar perquè l'acte era seriós, poètic i se'm necessitava serena... avui era el dia d'haver-me pres una truita de trankimazins!\nL'acte ha estat molt i molt bé. Jo he anat de bòlid intentant no oblidar-me del guió. L'he oblidat. He fet el que he pogut, però ni trobava on era cada cosa, tan assenyaladet que ho tenia tot, marcadet amb fluorescent groc... deumeu! Segons m'ha dit la IBM (que m'ha encantat que vingués) "des de baix" no s'ha notat que jo estigués... com estava! Suposo que han estat paraules de consol, aix!\nEls deu finalistes han recitat amb tota la seva força, deixant la poesia allà dalt de tot, on ha de ser! M'alegro de no haver hagut de ser jurat: ho hauria tingut dificilíssim! Després de la primera votació han quedat només tres finalistes, que ho tenien mooooolt difícil. La guanyadora, Alexandra Morera i Fargas, realment s'ho mereixia. Sé que des d'aquí no em llegirà, però la felicito igualment (ja ho he fet de viva veu, però ho repeteixo).\nEn el temps que ha durat la primera deliberació del jurat, hem fet la presentació del llibre (on també hi ha un text meu). Aquest tema, que domino una mica més, m'ha relaxat una mica, però després he tornat a recuperar els nervis i els tremolins (aix...)\nAvui m'ha passat una cosa que no m'havia passat maaaaaaaaaaaaai de la vida: quan, en sortir de la biblioteca, he pujat al cotxe per tornar a casa... m'he relaxat! Jo, conduint, relaxada, per l'autopista! Insòlit!\nSer Presidenta de l'Associació de Relataires en Català és un honor, però estressa que no vegis!\nSuposo que sortirà alguna foto al facebook (per sort, a les dues fotos que ha fet la IBM, se'm veu de lluuuuuuuuuny... per sort!)\nPosted by Montse at 11.5.13 9 comentaris:\nLabels: Coses meves/cosas mías, Esdeveniments + o - interessants/Eventos + o - interesantes, Literatura, poesia\nEn plena celebració de la Setmana de la poesia, ahir, després d'un matí una mica mogudet per part de les meves neurones, vaig tenir una alegria.\nVaig saber, perquè m'ho va dir ella mateixa, que una de les meves escriptores favorites, Olga Xirinacs, havia de protagonitzar un acte de presentació de la seva obra poètica en general. En realitat, més que presentació d'obra, que l'obra d'O.X. ja és més que reconeguda, era un acte sota el títol que he posat en aquest post.\nLa mirada del poeta és un projecte que recorre a través de diverses disciplines l'obra d'un poeta. Aquest és el tercer any que se celebra i enguany l'han dedicat a l'obra d'Olga Xirinacs.\nL'obra escollida pels organitzadors, la Biblioteca de Tordera i el teatre Clavé, fou "La taronja a terra" (Barcelona: Òmicron, 2011).\nJo, ara, podria fer una ressenya "comme il faut", i quedaria com una senyora. Però no ho faré, perquè em limitaré a descriure què vaig sentir.\nAixí que vaig saber que l'Olga aniria a Tordera -que és a cinc quilòmetres de Blanes i on hi ha l'escola on jo treballo- vaig saber que havia de fer una cosa: anul·lar un compromís que tenia a Malgrat, que podia perfectament esperar; així doncs, vaig anul·lar el compromís i em vaig delectar una estoneta amb aquella sensació que ens agafa a tots (o a gairebé tots) quan sabem que al cap de poques hores tindrem l'oportunitat de tornar a veure algú que ens estimem, d'una manera o d'una altra.\nI llavors vaig rebre una trucada: una de les germanes de la congregació Vedruna - la meva escola hi pertany- havia mort feia dos dies; jo ja ho sabia, però encara no se sabia quan seria el funeral. Bé, doncs, era ahir, a les sis de la tarda. Vaja! Com que l'església és relativament a prop de la biblioteca, em vaig escapar del funeral allò que en diuen "justet, justet", quan el capellà beneïa el fèretre (o sigui que vaig complir gairebé fins al final) i llavors vaig fer una correguda fins a la biblioteca. Vaig arribar a temps!\nMés que tot l'acte en sí mateix, que va ser entranyable, el que més em va omplir va ser l'alegria amb què vaig ser rebuda per part de l'Olga. Un somriure d'orella a orella, una càlida abraçada i un obsequi que no m'esperava i que em va omplir de satisfacció.\nEls que em coneixeu bé sabeu que no sóc donada a fer escarafalls ni a fer la pilota a ningú, per tant, puc dir amb la cara ben alta, sabent que no és "sabó", que l'O.X. va aportar-me, ahir, una petita/gran dosi de felicitat d'aquelles... d'aquelles felicitats petites/grans, que et fan oblidar per una bona estona la part amarga de la vida.\nCom molt bé m'heu dit alguns en els comentaris d'ahir, complementant la meva conclusió, la família (i els amics) sí que valen la pena!\nGràcies, Olga: per tot! (no poso la foto perquè aquest ordinador se m'està morint i no accepta les targes... i com que te la vaig fer amb el mòbil, et veus petiiiiiiiita, petiiiiiiita i no val la pena posar-la, perquè tu ets graaaaaan, graaaaaan! - i saps que no em refereixo a l'edat). per cert... Per molts anys (per demà).\nPosted by Montse at 10.5.13 12 comentaris:\n09 de maig, 2013\nPer què o per què no?\nLa situació del nostre país és feble, molt feble.\nLa conducta de les persones varia al llarg del temps; la conducta de les persones té a veure amb la seva personalitat. Sempre he sostingut que la personalitat de cadascú no canvia, el que si que canvia són, precisament, les conductes.\nCom a persona, estic indignada, trista i profundament ressentida contra un Estat que em vol tallar les ales davant la meva cultura i això m'enerva, em produeix aquesta tristesa i aquest ressentiment que fan que les meves ganes de tirar endavant es repleguin en elles mateixes.\nEscriure un blog des de la il·lusió és una cosa; escriure un blog des de la tristor, la indignació per tot el que està passant i des de la perspectiva d'un futur incert que no saps on anirà a parar (des de la por, potser, també) és una cosa completament diferent. A mi, al menys, se'm fa tan difícil com inassumible.\nFa més de quaranta anys que vaig començar a treballar i ara no sé quin futur m'espera com a possible pensionista un dia no gaire llunyà. Obtindré els fruits de la meva contribució a la societat? Obtindré alguna satisfacció després de la feina feta?\nAl final, queda poca cosa: la parella que t'estima, els fills, els néts, el futur dels quals penja d'un fil... en una paraula: la família. No, no estic dient que la família sigui poca cosa, sinó que és l'únic que ens queda. L'únic pel que val la pena continuar lluitant, continuar il·lusionant-se.\nAquest matí, escoltant les notícies a primera hora, he deduit que l'estat espanyol es pensa que, com que (de moment) Catalunya en forma part, ja el pot manipular, enfonsar, trepitjar i, si li convé, destruir. Una cosa semblant a allò de "La maté porque era mía". Això és honest, lleial, lícit, honorable i... constitucional? Si és així, que baixi Déu (si existeix) i que ho veigi.\nAvui, una persona que no és de la família però no per això és menys estimada, m'ha demanat una continnuïtat en aquest blog. Això és una satisfacció, per què ens hauríem d'enganyar?\nEscric tot això d'una tirada i no penso rectificar ni rellegir. Tal com raja.\nEn fi, d'aquella "Arare" que va començar il·lusionada, en queda la Montse real, aquesta sóc jo, i aquí estic.\nEns anirem llegint (si ens deixen!)\nPosted by Montse at 9.5.13 8 comentaris:


Oberta la inscripció a un curs gratuït sobre construcció de sobiranies amb criteris d’equitat i justícia - Fundació Solidaritat Universitat de Barcelona\nHome Formació Oberta la inscripció a un curs gratuït sobre construcció de sobiranies amb criteris d’equitat i justícia\n03/04/2019 08/03/2022 Formació, Notícies\nLa formació tindrà lloc els dies 25 i 26 d’abril i 2, 3 i 9 de maig de 2019, de 18 a 21 h. Estudiants de la UB i la UPC poden optar a convalidar-la per 1 ECTS.\nEl model econòmic actual se sosté sobre la base de la privatització dels béns i serveis. Tant el model energètic, basat en l’extracció de combustibles fòssils, com el model de producció i consum de l’aliment i, inclús, el model de governança de l’aigua són estructures construïdes a través del pensament capitalista i apropiatiu dels recursos comuns. De la mateixa manera, el govern sobre la tecnologia i, fins i tot, sobre el propi cos, queda avui lluny del nostre abast.\nEnginyeria sense Fronteres, conjuntament amb el Centre de Cooperació per al Desenvolupament de la UPC, la Fundació Món-3 i la Fundació Solidaritat UB, ofereix el curs presencial gratuït «Construïm sobiranies», que pretén oferir eines per a la transformació social a través de la incidència política en la governança dels nostres recursos.\nAmb el subtítol «Governem l’energia, l’aliment, l’aigua, la tecnologia i les nostres vides!», la formació proposa reflexionar sobre la construcció de sobiranies que responguin a criteris d’equitat i justícia social i ambiental i no a criteris lucratius.\nEl curs tindrà lloc els dies 25 i 26 d’abril i 2, 3 i 9 de maig de 2019, de 18 a 21 hores, a la sala A2 de la Lleialtat Santsenca (c/ Olzinelles, 31, 08014 Barcelona).\n– Sessió 1, 25 d’abril: Sobirania energètica\n– Sessió 2, 26 d’abril: Sobirania alimentària\n– Sessió 3, 2 de maig: Sobirania de l’aigua\n– Sessió 4, 3 de maig: Sobirania ecofeminista\n– Sessió 5, 9 de maig: Sobirania tecnològica\nEstudiants de la UPC i la UB podran convalidar la formació per 1 ECTS a través de treballs sobre el curs.\naigua, gènere, justícia, ODS 12, política, sobirania alimentària, sobirania energètica. Bookmark.


Tarroja celebra la Festa del Roser\nCoincidint amb el Dia de la Mare\nCoincidint amb el Dia de la Mare, Tarroja de Segarra va celebrar diumenge la Festa del Roser. A migdia, els veïns d'aquest municipi de la Segarra van gaudir d'una missa a l'església de Sant Salvador amenitzada amb un concert d'acordions d'Special Trio. Seguidament es va muntar una parada de flors i una exposició de fotos a la plaça Nova. Les activitats van continuar a la tarda amb concert del Trio Romaní, de música folk i tradicional catalana, al local social, que va reunir una setantena de persones.\nTots els actes es van organitzar respectant les mesures antiCovid.\nRedacció - SEGRE / Fotos: Ajuntament de Tarroja