Informe sobre Màrius Díaz -@RevistaTreball\nInforme sobre Màrius Díaz Revisat per Revista Treball a març 01 . És per a mi un honor prendre la paraula en aquest acte de reconeixement de Màrius Díaz Bielsa com a fill adoptiu de Badalona. Estimat Màrius, permet-te’m, despr És per a mi un honor prendre la paraula en aquest acte de reconeixement de Màrius Díaz Bielsa com a fill adoptiu de Badalona. Estimat Màrius, permet-te’m, despr Rating: 0\nEsteu aquí: Home » Catalunya » Informe sobre Màrius Díaz\nÉs per a mi un honor prendre la paraula en aquest acte de reconeixement de Màrius Díaz Bielsa com a fill adoptiu de Badalona. Estimat Màrius, permet-te’m, després de tants anys, que presenti un “informe” sobre la teva aportació a la vida democràtica de Badalona, sobre el que va significar el teu mandat i les circumstàncies que el van fer possible. Escrit des de l’amistat, procuraré que no sigui un informe eixut, ni tampoc nostàlgic.\nLes primeres eleccions municipals democràtiques tingueren lloc el dia 1 d’abril del 1979, ara fa més de quaranta anys. Han passat moltes coses des d’aleshores. S’han superat moltes mancances i n’han aparegut de noves. Les condicions materials de vida i de treball han canviat molt des del 1979. Hi ha menys fàbriques a Badalona, i més magatzems i centres comercials. Hi ha menys tallers i més treball autònom. L’aire i el mar són més nets, però s’acaba de trencar el Pont del Petroli. Els serveis públics són avui més amplis i la demanda d’assistència pública també s’ha fet més gran. La composició social de Badalona s’ha tornat a modificar, amb nous ciudatans procedents de diferents indrets del món. La relació de les persones amb la comunitat no és la mateixa. L’àgora ha deixat de ser un lloc físic. La comunicació és navegació, la política es fa en alta mar i és època de temporals. En definitiva, el món és un altre.\nA mesura que el nou segle avança, les referències al passat es van fent cada cop més llunyanes. Per tant, és fàcil caure en la nostàlgia. El temps passat mai no va ser millor. El temps passat, simplement, va ser diferent. 1979 va ser diferent. Aquell va ser un moment d’innovació en alguns aspectes irrepetible, que possiblement conté lliçons encara útils.\nMàrius Díaz Bielsa va néixer a Barbastre a l’any 1933, pertany, per tant, a la generació dels que van viure de petits la Guerra Civil. Una generació de ferro, per a la qual, la pau, la convivència i el diàleg són valors fonamentals. Després d’estudiar el batxillerat a Barbastre, el jove aragonès Mario Díaz es va traslladar a Catalunya per seguir estudis a l’Escola Nàutica de Barcelona. Del Pirineu al mar. Heus aquí una de les rutes de la vella Corona d’Aragó. Acollit per uns amics de la família, el jove estudiant de Nàutica treballava a les tardes en un taller metal·lúrgic de Badalona. Pel matí, cartes nàutiques; a la tarda, fresadora. Li va interessar, el taller. Ara ho veurem.\nEl Pla d’Estabilització del 1959, punt final a l’autarquia franquista, va tenir un impacte molt especial a Badalona. Indústria, immigració i autopista. El creixement de la indústria va provocar una gran proliferació de tallers auxiliars. Els anys seixanta, podríem dir que hi havia un taller a cada cantonada. El creixement de la indústria va atraure a milers de persones de les zones rurals que aspiraven a un futur millor. La població de Badalona es va multiplicar per tres entre 1950 i 1970. Poques ciutats europees han viscut una experiència similar. Badalona és una ciutat construïda pels immigrants: no hauríem d’oblidar-ho mai.\nUna de les recomanacions del Banc Mundial per a fer sortir Espanya d’una autarquia que portava a la ruïna, va ser la construcció d’una gran autopista del litoral mediterrani per a facilitar l’arribada massiva de turistes. Un dels primers trams d’aquesta gran autopista europea fou el tram Barcelona-Mataró, que va partir Badalona per la meitat.\nAny 1848, inauguració de la línia de tren Barcelona-Mataró, la primera línia ferroviària a la península. Any 1969, inauguració de l’autopista Barcelona-Mataró, la primera autopista de peatge d’Espanya. Ja està tot explicat. Badalona ha estat un dels epicentres de l’acceleració de la vida en aquest país. Aquell lema que l’escriptor Juli Verne va adjudicar al capità Nemo, “Mobilis in mobili”, “en moviment a l’interior del moviment”, sembla especialment pensat per a Badalona.\nNo era un bon moment per a embarcar. Marius Díaz va preferir el moviment industrial a l’onatge. Va obrir el seu propi taller. No va creuar l’Atlàntic, però es va casar amb la filla del capità: Teresa Lleal, l’enyorada Teresa, que tan important va ser en la seva vida. De la mà de Teresa, Màrius es va interessar per la política i va prendre partit en un moment que no era fàcil fer-ho.\nMàrius ha estat sempre un home d’acció i en aquell temps va començar a demostrar-ho. Els donaré una dada poc coneguda: a principis dels anys seixanta, l’aparell de propaganda del Partit Socialista Unificat de Catalunya a Badalona estava instal·lat en el taller de Màrius Díaz a la riera d’en Jornet. Amagada darrera una doble paret, hi havia la màquina ciclostil amb la qual s’imprimien els fulls volants del partit comunista català. Com vostès saben la publicació i distribució de propaganda contra el règim estava durament penada per la dictadura.\nEn col·laboració amb la seva cunyada, Neus Ronda, va fundar la llibreria Al Vent, al carrer de Sant Joaquim, punt de referència de la cultura contemporània a la ciutat durant els anys setanta. Va ser membre de les Joventuts Musicals, va participar molt activament en la fundació de l’associació de veïns del Centre de Badalona i va ser un dels promotors de la revista quinzenal ‘Comarca Exprés’. Màrius ha estat sempre un home d’acció. Fer, construir, executar. Una persona amb una vitalitat extraordinària i contagiosa. Tots els seus amics recorden amb quanta passió explicava com s’estava construint una casa a la vall de Pineta, als peus del Mont Perdut, amb les seves pròpies mans. Aquella casa ha estat una de les passions de la seva vida i la vall de Pineta ha estat el seu lloc al món.\nMàrius Díaz va ser proposat per a encapçalar la llista municipal del PSUC a les primeres eleccions locals democràtiques de l’any 1979 quan exercia de director en una fàbrica metal·lúrgica del Baix Llobregat. Un director de fàbrica al capdavant d’una llista del partit comunista diguem no era una cosa massa habitual. En aquell temps no hi havia eleccions primàries, ni votacions digitals, però si deliberació. Deliberacions lentes, en les quals participava molta gent, aportant el seu parer. La deliberació va ser clarament favorable a la candidatura de Màrius Díaz, en la mesura que aquesta podia sintetitzar quatre objectius principals: voluntat de gestió, voluntat unitària, pacte social i germandat entre la Badalona de parla catalana i la Badalona de parla castellana. Un emprenedor acostumat a tractar amb empresaris, un home amb iniciativa social que parlava en català i somniava amb la vall de Pineta en castellà. Mario era Màrius i Màrius era Mario. Hi ha moments en què les forces polítiques saben ser clarividents. Hi ha moments d’obertura i hi ha moments d’encongiment. Hi ha moments de síntesi i hi ha moments de divisió. La història és sempre dialèctica. La llista que encapçalava Màrius Díaz volia representar un ampli sector de la societat. Era una llista amb una forta voluntat unitària. Aquest va ser el secret de la seva victòria.\nM’agradaria subratllar aquest punt. El primer ajuntament democràtic no només va ser resultat d’una competició electoral lliure entre partits polítics, va ser el fruït d’un treball unitari, que arrenca amb la constitució de l’Assemblea Democràtica de Badalona l’any 1976, com a plasmació local de l’Assemblea de Catalunya. Partits polítics, sindicats, associacions de veïns, grups cívics i grups d’independents formaven aquest organisme unitari que tenia com a principals objectius defensar i difondre els punts bàsics de l’Assemblea de Catalunya (llibertat, amnistia i estatut d’autonomia) i preparar les bases d’un programa municipal democràtic. Aquest programa marc va ser elaborat durant mesos per un bon nombre de persones agrupades en diferents taules sectorials.\nBadalona va ser protagonista d’un fet gairebé inèdit. Com vostès recordaran, les primeres eleccions municipals democràtiques van tenir lloc el dia 3 d’abril del 1979, pràcticament tres anys després de les primeres eleccions generals democràtiques, un cop la nova Constitució ja estava aprovada. A les grans ciutats, aquest temps d’espera va suposar un gran desgast per als alcaldes i regidors franquistes, que havien d’afrontar greus problemes sense cap mena de legitimitat. L’Assemblea Democràtica de Badalona va demanar la dimissió de l’ajuntament franquista i la seva substitució per una comissió gestora. Finalment, l’alcalde de l’època, el doctor Alfonso Ramos Cruz, va deixar sense cartera els seus tinents d’alcalde, obrint les portes a l’oposició democràtica, de tal manera que les principals àrees municipals van passar a ser dirigides per delegats de serveis nomenats per la taula de partits. L’oposició democràtica va començar a governar Badalona abans de la celebració de les eleccions. Més enllà del seu valor simbòlic, aquest fet va permetre abordar assumptes molt urgents, com, per exemple, l’obtenció de sòl per a noves escoles públiques. La transició va ser un procés complex. La transició va ser una lluita constant. La transició no va ser una baixada de pantalons. Aquell va ser un temps molt interessant. La recent exposició que el Museu de Badalona ha dedicat a Enric Giralt, el més actiu i abnegat dels corresponsals de premsa d’aquell temps, n’és un bon testimoni.\nEl primer ajuntament democràtic, inicialment dirigit per la coalició PSUC-PSC-Convergència i Unió, va néixer amb un mandat: portar a terme el programa unitari, un programa de democratització, de sanejament, de millora dels serveis públics i de restauració del bon govern. El gran encert de l’alcalde Màrius Díaz va ser la fidelitat a aquest programa unitari.\nEs va donar prioritat als problemes de fons, alguns dels quals només es podien solucionar a mig i llarg termini. Es va treballar pel sanejament de la platja, que no arribaria a ser una realitat fins uns anys després. Es va treballar per a la reducció de la contaminació atmosfèrica, problema que no es podia resoldre amb un tuit. Es va fer un nou pla de clavegueram, una obra ben poc vistosa, però del tot necessària. Es va fer planejament urbanístic a tots els barris pensant en un horitzó de deu a quinze anys. El plat fort de les decisions a llarg termini va ser la reordenació urbanística del polígon Montigalà-Batllòria. Es va afrontar una difícil i dura negociació sobre el futur del polígon, en el qual, els seus propietaris inicials, el grup Banca Catalana, volien aixecar un barri residencial amb vivendes per a 60.000 persones a principis dels anys setanta. Girona dins de Badalona: no podia ser.\nEs van posar les bases d’un ampli departament municipal de serveis socials. I es va produir un veritable desplegament de la instrucció pública a la ciutat: vint-i-sis centres escolars públics, en un període de tres anys. La conquesta de l’hegemonia de l’educació pública en una ciutat de més de dos-cents mil habitants en la que sempre havia predominat l’ensenyament privat. Aquest va ser un dels grans canvis de l’època.\nMés canvis estructurals. La residència de Can Ruti. L’hospital general Germans Trias. L’edifici estava acabat, sense connexió amb la ciutat, i el ministeri de Sanitat no es decidia posar-lo en marxa, en un moment de greus dificultats de l’economia espanyola. Una baluerna al bell mig de la muntanya, sense connexions. Es va fer pressió i l’hospital es va posar en marxa. Escoles, instituts, un gran hospital públic, reversió del planejament urbanístic de Montigalà-Batllòria i inici del sanejament de la platja. No hi ha dubte que en aquells anys l’estat del benestar va fer un pas de gegant a Badalona. No hi ha dubte que les coses van canviar.\nMés canvis. Una decidida protecció del patrimoni històric, amb l’execució immediata de la sentencia del Tribunal Suprem que declarava il·legal un edifici de pisos al Dalt la Vila. Una decisió que va sorprendre i que va tenir antagonistes poderosos, pel seu caràcter exemplar. Nous equipaments esportius, com les pistes d’atletisme e Can Ferrater. Nous mercats. Nous centres cívics. Consolidació de les Festes de Maig com la gran festa ciutadana de Badalona. I una política de consens en favor de la normalització de la llengua catalana.\nEs va canviar el nom de molts carrers després d’una llarga deliberació d’una comissió del nomenclàtor de caràcter unitari. Fixeu-vos en un detall: Badalona és una de les poques gran ciutats d’aquest país que té una plaça dedicada a l’Assemblea de Catalunya. Política de consens. Els noms dels carrers es van retolar en català, sense fer-ne exhibició, i sense oposició. Hi havia un veritable pacte social en favor de la recuperació de la identitat catalana.\nMilers de persones van participar en els cursos de català per a adults. Però també es van protegir i promocionar les expressions culturals dels altres pobles d’Espanya. Es va retre homenatge a Pompeu Fabra i es va convidar al poeta Rafael Alberti. En poques paraules, l’ajuntament presidit per Màrius Díaz va treballar per Catalunya, però no es va voler posar de puntetes en la foto de la catalanitat.\nMàrius Díaz va ser un alcalde popular, però no populista. Quan faltava poc més d’any any per a les eleccions del 1983, es va haver de prendre una decisió delicada. És interessant recordar-ho. La introducció de la informàtica en els serveis municipals havia ajudat a identificar les taxes i els impostos impagats. Durant els anys del desgavell, molta gent havia deixat de pagar. Es van identificar els morosos i es va redactar una carta oferint-los la possibilitat de posar-se al dia pagant a terminis. No era una mesura popular. Faltava poc més d’un any per a les noves eleccions. Després d’una deliberació amb els seus regidors i col·laboradors, Màrius Díaz va decidir enviar la carta. En sóc testimoni. Si hi ha algun director de màrqueting polític a la sala, segurament en aquests moments deu estar esgarrifat. L’Ajuntament de Badalona va acabar el primer mandat democràtic sense dèficit. Sant Mario Draghi, ora pro nobis!\nEn definitiva, es van afrontar els problemes de fons, sabent que els resultats no sempre serien immediats. Es va lluitar molt seriosament pels serveis públics, es va sanejar i no es va gastar més del que es podia disposar. L’adoració nocturna del deute públic encara no havia arribat. En acabar el mandat, els dos partits de govern encara coalitzats, PSUC i PSC, van sumar més vots. La llista de Màrius Díaz també va treure més vots el maig del 1983, però com vostès saben la relació de forces va canviar.\nBadalona reconeix avui a Màrius Díaz com a fill adoptiu. Es un reconeixement molt merescut. Aquest acte d’avui és també un homenatge a tota la gent que va fer possible el canvi democràtic a la ciutat. Un homenatge als qui van tenir l’honor de poder gestionar-lo i també als que hi van contribuir amb la seva lluita, en els anys més difícils. La llista de noms és llarga i no voldria oblidar pas ningú. Un nom els podria representar a tots, el nom d’un lluitador anònim, pel qual Màrius Díaz sempre va sentir molta estima, un dels companys del temps de la ciclostil: el tipògraf Abilio Campos.\nAlcalde Màrius Díaz, moltes gràcies per la lluita i per la feina feta.\nBadalona, 28 de febrer del 2020


El CEIP José Iturbi, conscienciat amb el medi ambient\nEl passat 28 de febrer, alumnat de tres i cinc anys del CEIP José Iturbi i les seues famílies van fer tasques de neteja a la platja de Burriana, on van recollir diversitat de deixalles, envasos i altres elements que embruten i contaminen la voramar.\nAmb anterioritat, s’havia treballat a les aules la importància i la pràctica del reciclatge i de la reducció de residus.\nLa iniciativa s’emmarca dins del programa de centre sostenible que es fa a l’escola des de fa anys, i que enguany s’ha reconegut amb l’adhesió a la xarxa de centres sostenibles a través del compromís EAR.\nL’alumnat va replegar molts tipus de residus, alhora que va gaudir d’un dia de convivència i de contacte amb la natura. L’eixida de neteja de la mar es repetirà a principis d’abril.\nAl CEIP José Iturbi estan implicats amb la implantació de les tres R: reduir, reciclar i reutilitzar. Als darrers anys, s’ha fomentat l’ús de la carmanyola en lloc del paper d’alumini, les botelles d’aigua reutilitzables i el reciclatge de paper i envasos a les aules, així com la reutilització d’ambdós materials.\nTambé es participa en la visita a l’ecoparc municipal i en les activitats de plantació d’arbres a l’entorn de la població de Burriana.


RedGlobe Notícies - 19 Febrer Vaga a la Petroquímica de la província de Tarragona\nUs deixem el manifest elaborat de cara a la jornada de Vaga del dia 19. amb els principals punts.\nPer una seguretat real i un pla d’emergències necessari.\nPerquè el nostre treball i ciutat sigui més segura i digna, exigim:\n1. Drets laborals per no ser obligats a treballar en males condicions.\n2. Augmentar el manteniment preventiu, substitució d’equips antiquats i danyats amb una plantilla suficient.\n3. Instal·lació d’analitzadors per planta de tots els productes tòxics i perillosos. Accés directe de tota la informació obtinguda al conjunt de la població.\n4. Jornada laboral ajustada al nostre temps de desenvolupament cientificotècnic i descans, eludint l’excés de feina i estrès; garantint que les persones estiguin descansades i lúcides. Remuneració suficient perquè els treballadors no es vegin obligats a allargar la jornada amb hores extres. Suprimir la flexibilitat horària. Tant flexibilitat com hores extres repercuteixen negativament en seguretat i conciliació familiar.\n5. Acabar amb la subcontractació que genera major inseguretat per la rotació de centre, la falta d’accés a informació específica i formació de la zona, les pitjors condicions laborals, etc. A més d’una realitat en la qual existeixen treballadores de primera i de segona, donant lloc a un ambient competitiu, tòxic i generador d’inseguretat.\n6. Reconeixement de les baixes per accident laboral i malalties professionals. Dins d’un sistema sanitari públic que posi en el centre la salut de les persones, lluny de la complicitat entre patronals i mútues, que obliguen moltes vegades als treballadors a incorporar-se abans de la seva total recuperació.\n7. Suprimir el criteri del Decret 30/2015, que fixa la responsabilitat sobre el dimensionament correcte dels mitjans per a garantir una resposta adequada davant una emergència en el titular de les instal·lacions. Aquesta garantia no es compleix quan aquest deure és assumit pels titulars de la instal·lació o activitat. Es permet que una sola persona operi tota una instal·lació (Panell i camp). L’administració ha d’obligar les empreses a comptar amb equips de primera i segona intervenció davant les emergències de manera permanent, com ja apareixia en el Decret 82/2010 (derogat pel D30/2015).\n8. Control de la producció per part de les treballadores. Sent nosaltres els qui treballem i portem endavant l’activitat, som la garantia que aquesta es desenvolupi conforme els interessos de la societat, que també són els nostres: amb major seguretat, respecte al medi ambient, unes condicions sanes i dignes de vida, etc.


JOAN FAUS Madrid 13/04/2012 14:40\nEl consell de ministres ha aprovat avui l'avantprojecte de llei del pla antifrau que limita a 15.000 euros els pagaments en efectiu quan el pagador és un particular no resident a Espanya. Fins ara només es coneixia la limitació a partir dels 2.500 euros entre professionals sota amenaça de multa del 25% de l'import.\nNo serà sancionat, però, qui comuniqui voluntàriament a l'administració que ha realitzat un pagament en efectiu tres mesos abans.\nEl pla també estableix l'“obligació legal” dels ciutadans a informar sobre els comptes bancaris o valors que tinguin oberts a l'estranger, com per exemple en paradisos fiscals. Qui no ho comuniqui serà sancionat. Les dues mesures, però, no entraran en vigor fins a finals d'any o començament del 2013, un cop acabi el període de vigència de l'amnistia fiscal per fer aflorar diner negre.\nEl màxim de 2.500 euros en efectiu en qualsevol operació "en què intervingui un empresari professional" se situa a mig camí entre el model italià, amb un límit de 1.000 euros, i el francès, de 3.000. Amb aquesta iniciativa es vol reduir la utilització de diner negre en l'economia submergida –especialment de bitllets de 500 euros (que suposen el 70% de la circulació)– i evitar que les empreses emetin factures falses.\nPel que fa a l'obligació d'informació de comptes a l'estranger, afectarà les persones que siguin titulars dels comptes, beneficiàries o que hi figurin com a autoritzades o apoderades. S'estendrà també a altres títols, valors o drets representatius de capital social, fons propis o patrimoni d'entitats, així com assegurances de vida o invalidesa i béns mobles i immobles contractats amb entitats establertes a l'estranger.\nEl pla contra el frau també inclou d'altres mesures fiscals, com la possibilitat que l'Agència Tributària pugui adoptar mesures cautelars davant de possibles defraudadors.\nEl ministre d'Hisenda, Cristóbal Montoro, ha assegurat, en la roda de premsa posterior al consell de ministres, que l'objectiu del pla és que el sistema fiscal sigui “més equitatiu” i augmentar la recaptació de l'Estat. “No hi ha un sistema just quan hi ha economia submergida”, ha afegit.\nMontoro ha explicat que l'executiu vol ser prudent i no ha fet cap “estimació quantitativa” de l'augment de la recaptació que poden suposar aquestes mesures.


La Universitat de Lleida aprova una normativa per afavorir una presència paritària als òrgans de govern i representació – Lo Campus diari\nEl Consell de govern de la Universitat de Lleida (UdL) ha donat llum verda aquest dimarts a la Normativa per a la presència “equilibrada” de dones i homes als òrgans de govern i de representació i altres organismes de presa de decisions de la UdL. L’objectiu és que les persones de cada sexe que tinguin representació en els diferents òrgans de decisió o organismes de la UdL no superin el 60%, ni siguin inferiors al 40%, en cadascun dels casos. El document fixa el compromís de la Universitat de Lleida de garantir la paritat als diferents òrgans (Claustre, Consell de govern, Consell social, consells de departament i juntes de centre, centres de recerca, equips de govern, i al Consell de l’estudiantat, entre altres) i afecta tots els col·lectius (personal docent i investigador, personal d’administració i serveis i estudiantat). Tot i això, la normativa no té caràcter sancionador, sinó només informatiu i no exigeix el canvi immediat dels òrgans de govern actualment constituïts.\nSegons informa la UdL, el document aprovat té com a finalitat donar compliment a una de les mesures del 2n Pla d’igualtat de la UdL i incorpora bona part dels acords del 1r Pla d’Igualtat que ja havien recollit algunes normatives de la institució, com ara la del règim electoral i la de formació de comissions i de tribunals de selecció de personal. “Es tracta que es tingui present i sigui d’aplicació en la mesura del possible quan es vagin fent els canvis dels òrgans de govern i representació”, segons ha explicat la directora del Centre Dolors Piera, Ana Romero. I és que la normativa no té caràcter sancionador, sinó només informatiu i no exigeix el canvi immediat dels òrgans de govern actualment constituïts.\nD’altra banda, el Consell de govern de la UdL també ha aprovat l’actualització del Reglament d’actuació en cas de violència de gènere a la Universitat de Lleida -que data del 2013- per adaptar-lo a les lleis catalanes 11/2014 per garantir els drets dels col·lectius LGTBI i erradicar l’homofòbia, la bifofia i la transfòbia i 17/2015 d’igualtat efectiva entre homes i dones. Així, el reglament guia la resposta davant les violències de gènere, no només contra les dones, sinó també contra les persones LGBTI, segons informa la UdL.♦


Les senyores de Recasens, una d'elles baronessa de les Quatre Parras... - Endrets - Geografia Literària dels Països Catalans\nLes senyores de Recasens, una d'elles baronessa de les Quatre Parras...\nObra:Jaume (p. 58)\nIndret:Casa Castellarnau. Saló principal\nLes senyores de Recasens, una d'elles baronessa de les Quatre Parras, donaven cada dimarts de l'estiu lo que els seus amics anomenaven reunions de confiança o de mitja aranya (només encenien quatre candeles de les vuit que l'aranya del saló portava); l'hivern, les reunions eren més nombroses i complicades; s'hi ballava en gran! A unes i altres assistia lo més lluït de la ciutat.\nDon Josep Salvat potser no hi hauria sigut convidat, mes sa muller era molt ben vista..., una Vidal!, i sa filla Lupita, tan graciosa, que no faltà algun amic de la casa insinuant lo bé que farien convidant-lo.\nLes de Recasens consultaren lo cenacle dels elegits i per tenir una noia més, feren lo convit en regla.\nDon Josep es carregà de cadenes, es plantà enmig de la pitrera una papallona de pedres i, lluent com un fanal, sèrio com un nunci, rítmic com un armat, entrà a la sala bona de casa la baronessa, presentant sa muller amb la mà dreta i sa filia amb l'esquerra.


Presentació de la Guia de Recursos "Dones pioneres del maresme"\nDivendres 7 de juny, 19:00h. Sala Cultural de l’ajuntament de Caldes d’Estrac. 1r pis.\nPrsentació de la guia Dones Pioneres del Maresme. Amb la presència de M. Àngels Ruzafa, activista i compromesa amb la vida política, social i cultural del poble.\nLes biblioteques tornem a editar la guia de recursos sobre temes d’interès local, enguany centrat en les dones pioneres de la comarca. En el cas de Caldes d’Estrac l’escollida ha estat M. Àngels Ruzafa Alsina.\nConeixerem la trajectòria d’aquest dona; perruquera de professió, implicada, activa i compromesa per vocació.\nEn acabar, regalarem un exemplar de “Dones pioneres del Maresme” acompanyat d’un pica-pica.*\n* Fins a exhaurir existències.


Catalunya - 16/02/2021 - 14:42\nAl voltant de 31.000 dones treballen en l'Organització, en igualtat de condicions salarials respecte als homes\nEl Grup Social ONCE dona suport, amb 11 milions de cupons, a la igualtat laboral i salarial de la dona i a la lluita contra les bretxes de gènere. Per això dedica el seu cupó del 22 de febrer al Dia de la Igualtat Salarial i el del 8 de març al Dia Internacional de la Dona.\nAmb aquests dos cupons, el Grup Social ONCE vol acabar amb la bretxa salarial per gènere i, també, per discapacitat, per tal d'aconseguir un món cada vegada més igualitari. A més, vol recordar que en el Grup Social ONCE treballen prop de 31.000 dones en igualtat de condicions salarials respecte als homes.\nAixí és des de l'inici de l'ONCE, fa ja més de 82 anys, quan es va fixar que les persones que ocupen llocs de treball d'igual valor, cobren el mateix amb independència que siguin homes o dones, i que estigui present o no la variable discapacitat.\n"Des de l'ONCE, fa ja més de 82 anys, que treballem per la igualtat de drets i oportunitats per tothom. Els afiliats i afiliades a l'Organització tenim clar que tothom és tothom. Mateixa feina, mateixa retribució. I ho fem possible a casa nostra. Però encara avui és necessari denunciar-ho perquè no s'ha aconseguit, ni de bon tros, en el mercat laboral. Des de l'ONCE treballem per acabar amb la bretxa salarial per gènere i desterrar una discriminació que castiga doblement a les dones amb discapacitat, per ser dona i per ser una persona amb discapacitat", afirma Maria Sierra López, vicepresidenta del Consell Territorial de l'ONCE a Catalunya.\nDe la bretxa salarial existent per gènere i discapacitat donen compte les dades de l'Observatori d'Igualtat d'Oportunitats del Grup Social ONCE, que, des de la realitat de la bretxa general entre treballadors i treballadores, incorpora també la vessant discapacitat i la vessant dona.\nPel que fa al salari mitjà brut anual dels treballadors/es per compte aliè amb discapacitat se situa amb les últimes dades en 19.946 euros, el que representa un 17,30% menys que la mitjana de les persones sense discapacitat.\nEn el cas concret de les dones amb discapacitat guanyen un 14,9% menys que la mitjana de les dones sense discapacitat i un 15,9% menys si es compara amb els homes amb discapacitat, el que dona una idea de la doble discriminació que pateixen, general i de gènere.\nDe les 485.900 persones amb discapacitat que tenen la sort d'estar ocupades a final de 2020, un 58,10% són homes i un 41,90% dones, enfront dels percentatges del 54,20% i 45,80% de la resta de la població.\nIgualtat en el Grup Social ONCE\nEl Grup Social ONCE (ONCE, Fundació ONCE i Ilunion) és el quart major ocupador espanyol no públic amb més de 72.000 treballadors al tancament de 2019, dels quals un 58% són persones amb discapacitat, el que el converteix en el major ocupador mundial en aquest sentit.\nA més, compleix amb els criteris de paritat atès que les treballadores suposen el 42% de la plantilla, prop de 31.000 dones ocupades, de les quals quasi un 50% tenen discapacitat. I el màxim òrgan de Govern, el Consell General de l'ONCE és paritari (sis homes i cinc dones), amb dues vicepresidentes.\nEs compromet en la igualtat amb majúscules impulsant en els últims anys diferents motius del cupó per clamar a favor de la dona. Així, 5,5 milions del dia 22 de febrer portaran per tots els racons el Dia de la Igualtat Salarial per denunciar aquesta forma de discriminació i desigualtat laboral. I altres 5,5 milions de cupons recorreran tota la geografia estatal el 8 de març, Dia Internacional de la Dona, una data que es celebra a tot el món per recordar la lluita de la dona per participar en la societat en igualtat.\nL'arribada de nous empleats/des al Grup Social ONCE contempla discriminació positiva, i davant la igualtat de condicions en la recta final de candidats/tes, s'ha de seleccionar a la persona del gènere menys representat en l'àrea o departament en el qual es necessita cobrir la vacant, contribuint a assolir un major equilibri horitzontal entre treballadores i treballadors.\nPer treballar en aquesta línia, el Grup Social ONCE ha creat i treballa des de l'Observatori d'Igualtat d'Oportunitats, basat en els principis d'igualtat, no discriminació, acció positiva i accessibilitat universal, que impregnen transversalment totes les actuacions de l'Organització.\nDes de Fundació ONCE s'han llançat diversos vídeos de sensibilització i un programa de millora de l'ocupabilitat per a dones víctimes de violència de gènere amb discapacitat, amb el compromís d'atendre el menys a 1.140 dones, inserir laboralment a 244 i donar suport a13 accions d'emprenedoria. Ilunion obre les seves portes laborals a la contractació d'aquestes dones, amb 65 llocs de treball per a elles en l'últim any; i l'ONCE, per la seva banda, posarà en marxa la figura de l'agent d'igualtat, impulsada en l'últim conveni col·lectiu i en el Pla d'Igualtat.\nO amb projectes com el denominat "Discapacitat amb Talent en Femení", la finalitat del qual és incrementar la presència de dones amb discapacitat com venedores de les loteries de l'ONCE, un treball en què van ser pioneres de la igualtat com demostra que, fins a finals dels anys 60 del segle passat, les dones que feien el seu treball i aconseguien el mateix salari que els homes van barallar i van aconseguir no haver de demanar permís als seus marits per obrir un compte bancari amb el qual operar amb la seva gestió diària de vendes.


Article: “Una reconstrucció justa per a Eivissa” – Federació Socialista d'Eivissa\nArticle: “Una reconstrucció justa per a Eivissa”\nArticle publicat a Diario de Ibiza el 25 de maig de 2020\nMés de dos mesos després d’iniciar-se la situació d’estat d’alarma a Espanya provocada per la Covid-19, les mesures que s’han pres al nostre país ens han permès aturar el virus i començar a guanyar una batalla que ha set molt dura. L’esforç titànic dels serveis sanitaris, de la resta de treballadors i treballadores en primera, segona línia i tercera línia, i el sacrifici del conjunt de la ciutadania han donat els seus resultats. Però de la mateixa manera que amb unitat i amb determinació hem aturat el virus, també entre tots i totes hem de treballar per iniciar una batalla que també serà llarga i complicada: la d’una recuperació social i econòmica justa, que no deixi ningú endarrere.\nEn el cas d’Eivissa, des del grup PSOE del Consell Insular vàrem presentar el passat 17 d’abril una proposta de Pla de mesures per fer front a l’impacte social, econòmic i laboral de la pandèmia de la Covid-19 a l’illa d’Eivissa. Es tractava d’un document amb més de 50 mesures (el podeu consultar al web www.psoeeivissa.es) a desplegar pel Consell Insular amb tres eixos fonamentals: urgències socials i suport a les famílies i entitats; promoció de l’obra pública per compensar la paralització econòmica i generar una dinàmica que permeti crear ocupació i reduir l’impacte social sobre una part important de la població i en particular sobre els col·lectius més vulnerables; i pla de reactivació de la indústria turística i del sector serveis en general. Per part del govern del Consell Insular no vàrem tenir resposta al document del grup PSOE, a pesar que era una proposta de treball totalment oberta amb voluntat d’arribar a grans acords i consensos entre tots els grups polítics.\nEn la mateixa línia, el passat 8 de maig el grup PSOE del Consell Insular va donar registre del document Proposta per a la creació d’una Mesa per a la reactivació del sector turístic d’Eivissa, amb la petició de crear un espai en favor de la recuperació del turisme que comptàs amb la participació, a més del Consell Insular, d’ajuntaments, Govern de les Illes Balears, Direcció Insular de l’Administració de l’Estat, port, aeroport, representants dels sindicats i representants de les empreses turístiques. L’Executiu del Consell Insular tampoc ha donat cap resposta a aquest altre document registrat per part del grup PSOE.\nDurant les setmanes d’estat d’alarma, el govern de PP i Cs del Consell Insular s’ha limitat a informar a la resta de grups de les decisions que ha anat prenent (reunions de la Junta de Portaveus que s’han convocat, per cert, també a instància del grup socialista), i sense mostrar cap interès a convocar-nos per valorar les nostres propostes o definir-ne d’altres previ debat i acord amb els partits de l’oposició.\nDes del PSOE creim que la sortida a la crisi social i econòmica provocada per la Covid-19 no pot fer-se amb polítiques de fets consumats, sense escoltar i comptar amb la totalitat de grups polítics. És per això que el grup socialista ha presentat una nova proposta: la creació d’un espai polític de deliberació, el Consell per a la recuperació social i econòmica d’Eivissa, per tal de definir i avançar de manera conjunta en la sortida a la crisi.\nDe moment, el Consell d’Eivissa continua sense Pla de reconstrucció. Recordem que el document de 45 propostes que el president Vicent Marí va elevar al Govern de les Illes Balears era una llista de canvis normatius que es demanaven a altres administracions, no un pla propi del Consell. Pel que fa a les competències i atribucions de l’administració insular i els seus recursos econòmics, no sabem ni com es pensen gestionar en aquesta crisi ni s’ha consultat als grups de l’oposició sobre com fer-ho.\nNo podem estar contínuament esperant que altres ens facin la feina, o donant la culpa a altres administracions, com massa sovent s’està veient durant el primer any de mandat de PP i Cs al capdavant del Consell Insular d’Eivissa, com a excusa per no actuar i no complir amb la nostra responsabilitat i els nostros compromisos. El Consell Insular s’ha d’utilitzar per governar, no per fer oposició al Govern de les Illes Balears o al Govern d’Espanya.\nDes del Partit Socialista consideram que la sortida a la crisi social i econòmica ha de ser justa, sense que ningú quedi endarrere. Les polítiques públiques han d’anar encaminades a una recuperació que pensi en les persones que més ho necessiten i que no sigui a costa de comprometre la sostenibilitat del territori o de posar en perill el camí iniciat en els anys anteriors de millora de la qualitat del model turístic. Li toca al Consell Insular definir un Pla de reconstrucció, però volem que es faci amb unitat i acord de totes les forces polítiques. Perquè si el PP i Cs del Consell Insular ho fan des de la imposició, temem que la recuperació ni serà justa ni serà la que espera la majoria de la ciutadania de la nostra illa.\nVicent Torres Guasch, expresident del Consell Insular d’Eivissa i portaveu del Grup PSOE\nJosep Ripoll 25/05/2020\nNotícia anterior\tEl grup PSOE proposa la constitució del "Consell per a la Reconstrucció Social i Econòmica de l'illa d'Eivissa”\nNotícia següent\tArticle: "Retos en la educación después de la pandemia"


Trilogi, ABC Leather, Ocisport, Miquel y Costas i Fira d'Igualada, premis Unió Empresarial de l'Anoia 2015\nActualizado 09/07/2015 22:04 CET\nEl conseller Felip Puig ha clos l'acte i ha destacat que l'economia catalana "dóna símptomes de clara recuperació"\nLa Unió Empresarial de l'Anoia (UEA) ha convocat més de 350 empresaris del territori en la quinzena edició del Sopar Empresarial de l'Anoia, que enguany ha comptat amb la inauguració del conseller d'Empresa i Ocupació, Felip Puig, i la conferència de l'economista Xavier Sala i Martín. Sota el lema 'Som Empresa, Som Futur', l'acte ha servit per reconèixer la tasca de les empreses de la comarca. Els premis UEA s'han atorgat a les empreses Trilogi, ABC Leather, Ocisport, Miquel y Costas i a la institució Fira d'Igualada. Puig ha parlat de la recuperació econòmica i ha destacat que l'economia catalana "dóna símptomes de clara recuperació, sòlida i sostinguda, que s'anirà accelerant en els propers temps".El Sopar Empresarial s'ha celebrat a les noves instal·lacions del Campus Universitari d'Igualada. El president de la UEA, Blai Paco, ha manifestat que ja s'ha convertit en una tradició que el Sopar Empresarial de l'Anoia "posi de llarg" les noves infraestructures del territori i ha afirmat que el Campus Universitari ha de marcar "un abans i un després" en la formació a la comarca. Segons ell, aquesta nova instal·lació "ha d'evitar la fuga de talent que patim" a l'Anoia i "ha de permetre salvar el 'gap' que tenim en formació".\nEn el seu discurs, Paco ha posat de relleu que "en un moment en què l'economia comença a donar algun símptoma de recuperació, volíem plantejar el sopar com un acte d'homenatge a la gent que ha hagut de superar aquesta llarga travessa". Amb tot, Paco ha expressat que "la festa no ens ha de fer oblidar les assignatures pendents, però ens ha d'ajudar a treballar amb més optimisme i col·laboració" perquè, segons ell, "junts, som més forts". "Avui homenatgem als que ens han tret de la crisi i als que generen ocupació", ha sentenciat.\nPaco també ha fet una interpel·lació al conseller d'Empresa i Ocupació, Felip Puig, a qui li ha demanat "esforços singulars" per a l'Anoia, una de les comarques més afectades per la crisi. Paco ha expressat que a la comarca "no ens sentim ben tractats" i ha criticat el "desequilibri territorial". En aquest sentit, el president de la UEA també ha reclamat millores en les telecomunicacions i el transport per carretera i ferroviari.\nDe la seva banda, Puig ha parlat sobre la recuperació econòmica i ha assegurat que "avui les dades ens confirmen que Catalunya comença a girar en positiu". Segons el conseller, "ja fa mesos que l'economia catalana dóna símptomes d'una clara recuperació sòlida i sostinguda i que anirà accelerant-se en els propers temps". A més, Puig ha fet una aposta per la indústria i ha assegurat que només amb aquest sector "podrem garantir un model econòmic que aposti per la qualitat i que pugui finançar els serveis públics i garantir la cohesió i justícia social".\nD'altra banda, Puig ha criticat les "velles polítiques" que es duen a terme des de l'estat espanyol i ha apuntat que "no podem esperar que les polítiques antigues s'adaptin als ritmes de Catalunya". Segons Puig, "no és possible que un país que aporta el 26% de les exportacions, que capta el 26% del turisme estranger, que genera el 22% de l'esforç fiscal i que crea el 20% del PIB de l'economia espanyola, només rebi un retorn del 9% d'inversions de l'Estat". Per Puig, aquesta situació provoca "un esgotament i pèrdua de competitivitat".\nEls premiats de la UEA\nEl premi TIC Anoia se l'ha endut l'empresa tecnològica Solutions Trilogi SL, especialitzada en comerç electrònic i en fase d'expansió a Àsia, tot i que manté la seva seu central a la capital de l'Anoia. El premi a la capacitat innovadora ha anat a parar a la química ABC Leather SL, per la seva aposta en R+D+I i per la millora constant de la qualitat del producte i el seu model basat en la sostenibilitat mediambiental. Una altra empresa premiada de la nit ha estat Ocisport Serveis Esportius SL, per ser referència en l'organització, gestió i dinamització d'esdeveniments esportius arreu del país.\nEl premi a la institució ha estat per Fira d'Igualada, pels seus més de 60 anys d'experiència organitzant fires, i per la seva aposta en la creació de nous certàmens vinculats a sectors punters de la comarca com la recent fira tèxtil BSTIM. El Premi UEA a la trajectòria empresarial se l'ha endut la paperera Grupo Miquel y Costas, que remunta a principis del segle XVIII i és una empresa de referència internacional al sector paperer. Finalment, el jurat ha fet una menció especial a la trajectòria professional del dissenyador igualadí Lluís Soriano.\nL'acte acadèmic d'aquesta quinzena edició del Sopar Empresarial ha anat a càrrec de l'economista Xavier Sala-i-Martín, que ha impartit la conferència 'Què has fet de nou avui?'.


L'Entitat - Punt de Referencia\nPunt de Referència és una associació catalana sense ànim de lucre inspirada i impulsada per una jove extutelada, la Hannan. Va ser creada l’any 1997 per oferir acompanyament i suport al col·lectiu de jovent vulnerable, principalment tutelat i extutelat sense xarxa familiar de suport, que han d’emprendre la seva vida adulta un cop surten dels centres on han viscut sota la tutela de la Generalitat de Catalunya.\nAfavorir la plena integració social, la igualtat d’oportunitats i la millora de la qualitat de vida de les i dels joves extutelats, en risc d’exclusió social, acompanyant-los en el seu procés d’emancipació.\nSer una entitat referent en acompanyament a joves extutelats i/o en risc d’exclusió, líders en l’ús i la promoció de la mentoria.\nLa confiança, la qualitat, el compromís, la innovació, la inclusió, l’entusiasme i la participació.\nA Punt de Referència treballem per afavorir la plena emancipació del jovent vulnerable, principalment el jovent ex tutelat en el moment de la seva sortida dels centres de protecció als 18 anys. Ho fem mitjançant el suport d’un equip professional, que els orienta en aspectes pràctics tan importants pel seu futur com ara la inserció laboral, la recerca d’habitatge, la formació o la regularització de la documentació en el cas dels estrangers. Complementàriament a les accions d’acompanyament i en resposta a les dificultats dels joves per trobar habitatge, col·laborem amb la DGAIA gestionant habitatges amb suport educatiu en els quals els joves poden assajar el seu projecte de vida autònoma i exercitar les seves habilitats personals, socials o laborals sota la supervisió d’una educadora\nEl que fa que Punt de Referència sigui singular i innovadora són els projectes de mentoria , mitjançant els quals oferim un acompanyament voluntari a aquest jovent. En aquests projectes, persones voluntàries esdevenen els referents adults que acompanyen aquests joves en el seu procés d’emancipació.\nEl 30 de juny es constitueix l’Associació, inicialment amb seu a uns locals de la Fundació Mercè Fontanilles i posteriorment a uns espais del Casal d’Associacions Juvenils de Barcelona.\nDefinició i posada en marxa del primer grup participant al projecte Referents\nL’Associació s’incorpora a la Federació d’Entitats amb Pisos Assistits (FEPA), un ens creat amb l’objectiu d’aglutinar els interessos de les entitats que treballen amb els joves extutelats.\nTambé s’incorpora a la Federació Catalana de Voluntariat Social (FCVS).\nPer encàrrec de l’Àrea de Suport al Jove Tutelat i Extutelat (ASJTET) definim un projecte d’acolliment familiar, el Projecte ACULL. Durant el curs 02-03 iniciem el projecte amb el primer grup pilot.\nObertura d’ un espai per a donar resposta a demandes de caràcter formatiu i informatiu dels joves, el Programa de Suport.\nPunt de Referència participa al projecte Europeu ENCYMO, que va permetre conèixer altres experiències d’acompanyament voluntari d’arreu d’Europa i constatava que la mentoria de Punt de Referència és innovadora a Catalunya i a Espanya.\nEl setembre s’amplia l’oferta de serveis als joves, amb l’obertura del primer pis assistit (el Trampolí) al barri de Sant Gervasi (actualment al barri d’Hostafrancs), i amb capacitat per a tres joves.\nL’Associació Igaxes de Galícia replica el projecte Referents.\nPunt de Referència inicia el treballa en xarxa amb ECAS (Entitats Catalanes d’Acció Social), concretament a la Comissió d’Immigració.\nNeix el projecte Trajecte, d’assessorament i acompanyament als joves.\nL’entitat canvia la seva seu social al carrer Sant Antoni Abat, gràcies al suport de l’Escola Pia de Catalunya.\nPunt de Referència amplia la seva oferta de pis assistit amb l’obertura d’El Pas, al barri de la Sagrada Família (actualment al barri del Poblenou), amb tres places per a joves.\nEs formalitza un nou projecte, el Servei de Primeres Acollides.\nS’inicia una aliança amb la Fundació Servei Solidari, per posar en marxa el Programa de Pisos d’Autonomia DOMUS, a l’Hospitalet de Llobregat.\nPunt de Referència presenta la Recerca “Acompanyament voluntari i vincle afectiu. Experiències d’acompanyament amb joves extutelats”.\nS’inicia el grup de treball “European Mentoring and Befriending Group” (EMBG) dins la Xarxa ENCYMO, amb l’objectiu de compartir amb professionals de França, Anglaterra i Alemanya, criteris i experiències de bones pràctiques sobre l’acompanyament voluntari “1 a 1”.\nFinalitza el grup de treball “European Mentoring and Befriending Group” amb la presentació de la Carta Europea de Mentoria al Parlament Europeu de Brussel·les.\nL’entitat dissenya una nova proposta de treball per extendre la pràctica de la mentoria al territori. S’assenten les bases d’una coordinadora d’entitats de mentoria, que s’anirà desenvolupant els propers anys.\nNeix Equinocci, un nou concepte de pis assistit amb presència educativa, tant professional com voluntària, co-gestionat amb la Comunitat Sunday de Sant Feliu de Llobregat.\nEs posen en marxa 2 rèpliques del projecte Referents, una a Girona, de la ma de la Cooperativa Suara, i l’altra a Lleida, per part de CIJCA-Salesians.\nPosada en marxa de la Coordinadora de Mentoria Social, impulsada des de Punt de Referència en aliança amb tres associacions més: Fundació Servei Solidari, Fundació Èxit i la Universitat de Girona amb projectes que prenen la mentoria com a mètode d’atenció a la població vulnerable.\nS’inicia l’acció “Ocupa’t” dins del projecte Trajecte, per millorar les oportunitats d’inserció laboral del jovent.\nPunt de Referència organitza la 1a Jornada de Mentoria per a la Inclusió, amb participació de ponents com David Dubois (EEUU) investigador sobre mentoria a nivell internacional, i Amos Carmeli (Israel) director del programa de mentoria més antic d’Europa, el Perach Program.\nL’Associació participa a la primera recerca sobre l’impacte dels projectes de mentoria, coordinada per la Coordinadora de Mentoria Social i liderada per la Universitat de Girona.\nAny d’enfortiment dels projectes de mentoria, marcat per 2 moments clau:\nPresentació dels resultat de l’”Estudi d’avaluació de l’impacte dels programes de mentoria social”, on ha participat el projecte Referents.\nOrganització de la Trobada Europea de Mentoria Social, acte que va formar part de la Capitalitat Europea del Voluntariat Barcelona 2014, i en la que van participar 7 organitzacions europees, 8 projectes de mentoria d’altres comunitats autònomes i 10 projecte de Catalunya.\nPunt de Referència celebra els 18 anys acompanyant joves quan assoleixen la majoria d’edat.\nEl projecte Referents creix fins assolir quasi 60 parelles l’any i es millora la seva sistematització. Per això es redacta el “Manual d’implementació d’un programa de mentoria: el projecte Referents” i s’ofereix formació i assessoria per posar en marxa nous projectes de mentoria a altres entitats, com Fundació Comtal, Fundació Natzaret de Mallorca, Igaxes de Galícia, Asociación Vasija de Guadalajara i Fundación Ilundain de Navarra.\nEl projecte Coordinadora de Mentoria Social es constitueix com a Associació amb personalitat jurídica pròpia. En el període 2016-2019 Punt de Referència tindrà la Presidència de la Junta directiva de la nova Coordinadora.\nPunt de Referència s’incopora al Centre Europeu de Recerca en Mentoria basada en les evidències, constituït durant l’European Mentoring Summit a Leeuwarden (Holanda) i a la Xarxa Europea d’Aprenentatge sobre Programes de Mentoria per a persones migrades.\nTot aquest treball en mentoria porta a Punt a dissenyar MentorHabilitats, el nou proejcte de mentoria laboral, en col·laboració amb 3 entitats més.\nPunt de Referència comença a acompanyar a jovent tutelat, a partir dels 16 anys amb la posada en marxa del projecte GR 16-18, donant responent a la creixent demanda dels professionals dels recursos residencials per jovent tutelat.\nPosada en marxa el tercer pis assistit de Punt de Referència (Fent Camí). En aquest cas és un pis mixte, de 4 places i a Cornellà de Llobregat.\nL’expertesa en mentoria porta Punt de Referència a ajudar a un projecte europeu de mentoria de l’organització People in Need de Praga i formar en mentoria a les organitzacions Fundació Ampans i la Cooperativa Actua. Alhora des de l’Associació es dissenya la formació (presencial i on line) que ofereix la Coordinadora de Mentoria Social per la Gestió d’un projecte de Mentoria Social.\nL’Associació Punt de Referència rep el Premi Solidaritat, atorgat per l’Institut de Drets Humans de Catalunya\nS’amplia el projecte de pisos assistits amb l’obertura d’un quart pis (Horitzó), que es troba a Hospitalet de Llobregat i té 4 places per a joves.\nPer estar al dia del que fem aquest any pots subscriure’t al butlletí “L’Apunt”\nAquest cens agrupa associacions que duen a terme activitats que promouen actituds positives envers el català o tendeixen a incrementar-ne el coneixement o l’ús entre la població en general o en col·lectius concrets.\nLes donacions a favor d’associacions que tinguin per finalitat el foment de la llengua catalana desgraven un 15% en l’impost sobre la renda de les persones físiques.\nPunt de Referència aposta per la sostenibilitat de les seves actuacions\nEl Consell Municipal de Medi Ambient i Sostenibilitat de l’Ajuntament de Barcelona és l’òrgan promotor de l’Agenda 21 de Barcelona, un compromís per incorporar un model de desenvolupament sostenible a la ciutat de Barcelona. L’Agenda 21 té un marc de referència: el Compromís ciutadà per la Sostenibilitat, que és un projecte compartit per a totes les organitzacions ciutadanes que vulguin contribuir a la millora de la sostenibilitat.\nPunt de Referència forma part del Compromís Ciutadà per la Sostenibilitat pel període 2012-2022.\nde la Generalitat de Catalunya al mejor proyecto de ámbito local-comarcal.\n3R PREMI FEDERICO MAYOR ZARAGOZA\na les bones experiències d'intercanvi entre persones de diferents cultures i a nous models de convivència.\nPREMI 5 CAVES 5 PROJECTES SOLIDARIS\ndins l' àmbit de persones recentment arribades. Una iniciativa empresarial de Caves Berdié&empreses i de la Federació Catalana de Voluntariat Social.\nPREMI ACCIÓ 21\ndel Consell Municipal de Medi Ambient i Sostenibilitat de l’Ajuntament de Barcelona a la iniciativa “El Trampolí, un pis assistido sostenible”.\nPREMI PELFORT I XINXÓ\nde la SEBAP – Societat Econòmica Barcelonesa d' Amics del País. L' entidad va destacar per la seva tasca social.\nEL PROJECTE REFERENTS SELECCIONAT EN EL RÀNQUING DE LES 10 BONES PRÀCTIQUES DINS EL PROJECTE VERS\nUn reconeixement europeu sobre voluntariat i ocupabilitat.\nPREMI D’ACCIÓ SOCIAL MERCÈ BAÑERAS I MARIA FIGUERAS\nUna iniciativa pel foment de la corresponsabilitat ciutadana, l’emprenedoria i la innovació social.\nPREMI ESGLÉSIA PLURAL 2015\nal projecte d' acció social Referents\nXII PREMIS FRANCESC CANDEL\nMentoria per a joves inmigrants i refugiats. Coordinadora Mentoria Social.\nPREMI POMPEU FABRA\nal voluntariat lingüístic, concedit per la Generalitat de Catalunya.\nde l' Institut de Drets Humans de Catalunya.\nPREMI CIVISME A LA INNOVACIÓ\nal projecte GR 16-18, concedit pel Departament de Treball, Afers Socials i Família, de la Generalitat de Catalunya\nL’equip de Punt de Referència està composat per:\nPresident. Grup de treball captació de fons\nVocal. Supervisió de programes\nVocal. Grup de treball captació de fons\nCoordinadora de Projectes i projecte Acull\nComunicació i captació de fons\nPis assistit Fent Camí i projecte Acull\nPisos assistits El Pas i El Trampolí i Primeres Acollides\nProjecte Equinocci i projecte Referents\nPis Assistit Horitzó\nVoluntària. Responsable de donatius


Avís legal – Sembra Llibres\nEl present avís legal regula l’ús del nostre lloc web, del que és titular SEMBRA LLIBRES COOP. V. La navegació pel lloc web de SEMBRA LLIBRES COOOP. V atribueix la condició d’usuari al mateix i implica l’acceptació plena i sense reserves de tota i cadascuna de les diposicions incloses en aquest Avís Legal, que poden sofrir modificacions. Vostè està obligat a fer un ús correcte del lloc web en conformitat a les lleis, bona fe, l’ordre públic, els usis del trànsit i el present Avís Legal. Vostè respondrà davant de SEMBRA LLIBRES COOP. V. o davant de tercers, de qualsevol dels danys i prejudicis que pogueren causar-li com a conseqüència de l’incompliment de dita obligació.\nSEMBRA LLIBRES COOOP. V, en compliment de la Llei 34/2002, de l’11 de juliol, de serveis de la societat de la informació i comerç electrònic, se li informa que:\nEl seu nom social és: SEMBRA LLIBRES COOOP. V\nEl seu CIF és: F98612583\nEl seu domicili fiscal és: C/ REAL DE GANDIA, 3 BAIX ESQUERRA – (46020) VALÈNCIA\nPer a comunicar-se amb nosaltres, posem a la seua disposició diferents mitjans de contacte especificats en la política de privacitat. Totes les notificacions i comunicacions que realitze amb SEMBRA LLIBRES COOOP. V es consideraran eficaces, a tots els efectes, sempre i quan es realitzen pels mitjans especificats anteriorment.\nEl lloc web i els seus serveis són d’accés lliure, no obstant això, SEMBRA LLIBRES COOOP. V condiciona la utilització d’alguns dels serveis oferts en el seu web al previ emplenament del corresponent formulari.\nVostè garanteix l’autenticitat i actualitat de totes aquelles dades que comuniqui a SEMBRA LLIBRES COOOP. V i serà l’únic responsable de les manifestacions falses o inexactes que realitzi.\nVostè es compromet expressament a fer un ús adequat dels continguts i serveis del SEMBRA LLIBRES COOOP. V i a no emprar-los per a, entre altres:\nDifondre continguts, delictius, violents, pornogràfics, racistes, masclistes, xenòfobs, ofensius o, en general, contraris a la llei o a l’ordre públic.\nIntroduir en la xarxa virus informàtics o realitzar actuacions susceptibles d’alterar, espatllar, interrompre o generar errors o danys en els documents electrònics, dades o sistemes físics i lògics de SEMBRA LLIBRES COOOP. V o de terceres persones; així com obstaculitzar l’accés d’altres usuaris al lloc web i als seus serveis mitjançant el consum massiu dels recursos informàtics a través dels quals SEMBRA LLIBRES COOOP. V presta els seus serveis.\nIntentar accedir dades d’altres persones o a àrees restringides dels sistemes informàtics de SEMBRA LLIBRES COOOP. V o de tercers i, en el seu cas, extreure informació.\nVulnerar els drets de propietat intel·lectual o industrial, així com violar la confidencialitat de la informació de SEMBRA LLIBRES COOOP. V o de tercers.\nTots els continguts del lloc web, com a textos, fotografies, gràfics, imatges, icones, tecnologia, programari, així com el seu disseny gràfic i codis font, constitueixen una obra la propietat de la qual pertany a SEMBRA LLIBRES COOOP. V, sense que puguin entendre’s com cedits cap dels drets d’explotació sobre els mateixos més enllà de l’estrictament necessari per al correcte ús de la web.\nAixí mateix, totes les marques, noms comercials o signes distintius de qualsevol classe que apareixen en el lloc web són propietat de SEMBRA LLIBRES COOOP. V, sense que pugui entendre’s que l’ús o accés al mateix li atribueixi dret algun sobre aquests.\nL’establiment d’un hiperenllaç no implica en cap cas l’existència de relacions entre SEMBRA LLIBRES COOOP. V i el propietari del lloc web en la qual s’estableixi, ni l’acceptació i aprovació per part de SEMBRA LLIBRES COOOP. V dels seus continguts o serveis. Aquelles persones que es proposin establir un hiperenllaç prèviament hauran de sol·licitar autorització per escrit a SEMBRA LLIBRES COOOP. V. En tot cas, el hiperenllaç únicament permetrà l’accés a la home-page o pàgina d’inici del nostre lloc web, així mateix haurà d’abstenir-se de realitzar manifestacions o indicacions falses, inexactes o incorrectes sobre SEMBRA LLIBRES COOOP. V, o incloure continguts il·lícits, contraris als bons costums i a l’ordre públic.\nSEMBRA LLIBRES COOOP. V no es responsabilitza de l’ús que cada usuari li doni als materials posats a disposició en aquest lloc web ni de les actuacions que realitzi sobre la base d’aquests.\nSEMBRA LLIBRES COOOP. V exclou, fins on permet l’ordenament jurídic, qualsevol responsabilitat pels danys i perjudicis de tota naturalesa derivats de:\nL’incompliment de les lleis, la bona fe, l’ordre públic, els usos del trànsit i el present avís legal a conseqüència de l’ús incorrecte del lloc web. En particular, i a manera exemplificativa, SEMBRA LLIBRES COOOP. V no es fa responsable de les actuacions de tercers que vulnerin drets de propietat intel·lectual i industrial, secrets empresarials, drets a l’honor, a la intimitat personal i familiar i a la pròpia imatge, així com la normativa en matèria de competència deslleial i publicitat il·lícita.\nAixí mateix, SEMBRA LLIBRES COOOP. V declina qualsevol responsabilitat respecte a la informació que es trobi fora d’aquesta web i no sigui gestionada directament pel nostre webmaster. La funció dels enllaços que apareixen en aquesta web és exclusivament la d’informar l’usuari sobre l’existència d’altres fonts susceptibles d’ampliar els continguts que ofereix aquest lloc web. SEMBRA LLIBRES COOOP. V no garanteix ni es responsabilitza del funcionament o accessibilitat dels llocs enllaçats; ni suggereix, convida o recomana la visita a aquests, per la qual cosa tampoc serà responsable del resultat obtingut. SEMBRA LLIBRES COOOP. V no es responsabilitza de l’establiment d’enllaços per part de tercers.\nEn el cas que vostè o un tercer consideri que existeixen fets o circumstàncies que revelin el caràcter il·lícit de la utilització de qualsevol contingut i/o de la realització de qualsevol activitat en les pàgines web incloses o accessibles a través del lloc web, haurà de posar-se en contacte amb SEMBRA LLIBRES COOOP. V identificant-se degudament, especificant les suposades infraccions i declarant expressament i sota la seva responsabilitat que la informació proporcionada en la notificació és exacta.\nPer a tota qüestió litigiosa que incumbeixi al lloc web de SEMBRA LLIBRES COOOP. V, serà aplicable la legislació espanyola, sent competents els Jutjats i Tribunals més pròxims a la seu de (Espanya).


L’Ajuntament de Tarragona inicia la primera fase del projecte ‘BUS GRATUÏT’\nL’Ajuntament de Tarragona inicia la primera fase del projecte ‘BUS GRATUÏT’ (23/01/2019)\nLa iniciativa serà gradual, amb un 25% de bonificació anual fins al 2022, i també inclou l’adquisició de 29 nous autobusos urbans\nL’Ajuntament i l’Empresa Municipal de Transports de Tarragona (EMT) han posat en marxa el projecte gradual de gratuïtat del servei d’autobús urbà per als habitants empadronats a Tarragona.\nLa mesura entra en funcionament el dilluns, 28 de gener, amb l’aplicació del 25% de bonificació en totes les targetes multi viatge que facin servir els usuaris empadronats a la ciutat. I és que la mesura, tal i com explica la presidenta de l’EMT, Begoña Floria, “està adreçada als habitants empadronats a la ciutat, per assolir els objectius marcats al Pla de Mobilitat.\nFloria ha afegit: “tot plegat s’emmarca en una nova política de l’Empresa Municipal de Transports, que té com a finalitat assolir una revolució i modernització del transport públic, dirigint-lo cap a un model més social, més tecnològic, més sostenible, mediambientalment millor, amb reordenació urbanística i amb un millor servei al ciutadà. L’objectiu final és que el transport urbà municipal esdevingui el motor de canvi que permeti la transformació de la ciutat”.\nLa implantació de la gratuïtat en l’autobús urbà serà gradual durant els pròxims quatre anys, fins arribar a la gratuïtat total l’any 2022, segons el pla dissenyat per l’ens municipal. Els interessats a beneficiar-se d’aquesta bonificació gradual hauran d’adreçar-se als Centres d’Atenció al Client de l’EMT, amb el seu DNI i una fotografia de carnet i, un cop comprovat en el mateix moment les dades del padró que acreditin la seva condició de ciutadà empadronat a Tarragona, l’usuari rebrà la seva targeta unipersonal, personalitzada i bonificada. Aquesta targeta, amb un preu de 3,5 euros, serà vàlida durant un any, moment en què caldrà renovar-la.\nBegoña Floria farà una roda de presentacions del projecte als ciutadans dels diferents barris que començaran amb caràcter immediat, també es reunirà per informar els treballadors de l’EMT i diversos coŀlectius com les organitzacions empresarials i coŀlegis professionals, sindicats, partits polítics, ATM, la comunitat científica i la URV. “La voluntat del govern municipal és que el conjunt de la societat tarragonina conegui i faci seu el projecte, perquè aquest és un projecte de ciutat”, explica Floria.\nFont: Ajuntament de Tarragona.


Mentides. – Montpeita\nAutora: Alèxia Lapeña\nLa Nerea es va despertar, i tot seguit es va recordar que era dilluns i tenia tota una setmana llarga per davant, plena de deures i coses avorrides; avorrides i més avorrides.\nElla era una adolescent de quinze anys. Feia el tercer curs a l’institut. Era molt inquieta, no gaire alta i bastant primeta, amb els cabells llargs i tenyits de blau. La seva pell blanca i ulls grans la feien una joveneta d’avui, moderna.\nLa seva mare treballava de valent recuperant el temps que havia perdut dies anteriors a la feina. S’havia trobat malament i havia faltat molt. Això significava que durant uns dies estaria sola a casa i podria fer el que mes li convingués, ja que no hi havia ningú per manar-la.\nConcentrada amb els seus pensament, no havia vist l’hora. Ja tornava a anar tard a l’institut! Feia mitja hora que les classes havien començat. Però ella anava caminant pel carrer sense cap pressa… quan, de sobte, el mòbil va sonar.\nEra el pare!!! Havia vist que estava connectada quan hauria d’estar a classe. Va decidir no contestar-li la trucada. Quan era petita els seus pares s’havien separat i ella havia decidit quedar-se amb la seva mare. Des d’aquell moment, tenia una nova família i l’havia abandonat. La Nerea sentia que no havia pogut comptar amb el pare per res i ella no tenia cap culpa del seu divorci! En molts moments hauria necessitat la seva ajuda i li havia fallat. Només li parlava quan li convenia i això ella no ho tolerava ni ho pensava tolerar. Sentia que ja no tenia cap pare! Per aquella raó i per d’altres va decidir no contestar.\nJa dins l´institut, va entrar sense trucar a la porta, com si no arribés tard i interrompent la classe. De seguida va veure un pupitre al costat de la seva millor amiga, la Mar, i va decidir seure allà, ja que tampoc tenia altra opció: era l’únic pupitre que quedava lliure.\nLa mestra, com era previsible, li va cridar l´atenció. Li va recordar que últimament anava molt malament i que es posés les piles perquè les seves notes l’ajudarien en el futur. Li va afirmar que volia parlar amb ella algun moment i la Nerea li va dir que sí amb el cap, però sense donar-li massa importància. Aleshores va sonar el timbre. Que bé! Ja era hora del pati! Acabava d’entrar i ja es podia divertir…\nLa Mar li va dir, també, que havien de parlar. La Nerea va agafar el mòbil i els seu entrepà i va deixar que la Mar la tibés fins a un lloc per parlar tranquil·lament.\n– Nerea, avui quan acabin les classes aniré amb la meva germana gran, l´Emma, a la farmàcia Calduch, la de davant del parc. Em faré un pírcing al melic! Una nena de “l’A” el té i li queda molt bé, pensava que igual t´hi apuntaries- va dir sense més la Mar.\nLa Nerea, aprofitant que la seva mare no vindria fins tard, no va tardar a apuntar-se a la proposta. Estava acostumada a no fer-li cas i preferia anar a la seva. Pensava que ja era prou gran per prendre les decisions ella sola! La mare sempre li diria que no i mai no li deixava escollir les seves preferències.\nJa acabades les classes, es van dirigir a la farmàcia i es van posar a la cua, darrere de l’últim client. Estaven molt nervioses, però això no les frenava. Quan es van sentir una mica de penediment ja eren a la camilla amb la farmacèutica, travessant-li l´agulla pel melic. Ai! Uix! Pensaven per dins, però no van dir ni mu. En acabat els va donar un mostrari amb els diferents models de pírcing que hi havia. La Nerea va escollir una dobla bola blava, de conjunt amb el seu cabell tenyit de blau marí.\nNo va poder esperar a la seva amiga. La Nerea va agafar els seus diners, i se’n va anar a una botiga de moda on hi havien tops curts que deixarien que el seu melic brilles amb la llum del sol. Estava decidida a gastar-se tots els diners que li havia agafat sense permís a la mare.\nA continuació, va sortir de la botiga i es va adonar que casa seva quedava molt lluny. Va veure que hi havia una parada de bus molt a prop, però després es va en recordar que no li quedaven diners perquè els havia gastat tots amb el pírcing i la roba.\nVa ser just llavors quan va rebre la trucada de la mare preguntant on era. Li havien perdonat recuperar hores i ja era casa. Feia molta estona que l´institut havia acabat! La Nerea li va demanar que la passés a buscar, encara que sabia que quan arribessin a casa li demanaria unes explicacions que no podia donar. Durant el trajecte amb cotxe la mare no va parlar-li de res ni tampoc va fer cap pregunta.\nPerò només entrar per la porta, la mare li va demanar que s’assentés al sofà que hi havia a l’entrada. Li va confessar que havia parlat amb la farmacèutica, amb l’Emma (germana de la Mar) i per acabar amb la seva professora. La Nerea no sabia què dir i va decidir triar la veritat. No tenia una altra opció, no hi havia cap excusa que li pogués funcionar! Ho havia fet malament i havia d’acceptar-ho.\n– Mare, he fet tard a l’escola perquè… no hi volia anar. Creia que ja era suficientment gran per prendre les meves pròpies decisions, cosa que ara mateix dubto cada cop més. El pírcing em feia molta gràcia i com que avui en un principi no et veia, era una oportunitat que no podia deixar escapar… i a més acompanyava a la Mar i…\nEn aquell moment la seva mare la va tallar.\n– Si la Mar es tira de la terrassa, tu vas darrere? Sé que m’hauria d’enfadar perquè no esta bé fer-te una perforació sense parlar amb mi abans, ni triar si anar a l’escola o no, aprofitant que jo no hi sóc… però… des de que el teu pare no és aquí, sé que ha estat difícil… però nosaltres podem! Només m’has de prometre que no hi haurà mes secrets entre nosaltres.\n– Ho prometo, mare!\nAixí va ser com la Nerea va aprendre que és millor anar de cara i parlar les coses, sobretot si és amb aquells que t’estimen.\nAjuntamentAlèxia LapeñaBibliotecaCertamen literari InfantilMontpeitàSant Fruitós de Bages


2019 novembre | Federació Hostaleria de Girona - Part 6\n«Les generacions actuals ja estan demanant una altra forma de treballar»\nDiari de Girona. Entrevista Antoni Peris. El president a Catalunya del consell directiu de l'Associació Espanyola de Directius. En aquesta entrevista explica els objectius de la jornada que se celebrarà dimarts a Girona, dibuixa com serà el futur en el sector laboral i empresarial.Sota el...\nDiari de Girona. L'economista Niño Becerra i la cuinera Carme Ruscalleda són els convidats estrella de les conferències de 2019. Les jornades tindran lloc dijous i divendres amb la participació de l'Associació de Dones Empresàries de l'Empordà.Les dones i la innovació són les temàtiques principals...\nEl sector públic i el privat fan un front comú al canvi climàtic a Platja d’Aro\nDiari de Girona. La Cambra de Comerç Italiana a Girona organitza la primera edició de les jornades AMA Costa Brava.La delegació de Girona de la Cambra de Comerç Italiana organitza la primera edició de l'AMA (Acció pel Medi Ambient) Costa Brava, que és una jornada...\nLa Fira Orígens d’Olot atrau milers de persones per tastar i comprar\nDiari de Girona. El premi al millor producte se'l va endur la crema de cacau de Bombons Blasi, amb un accèssit per al pa de fetge de Xolís d'Adons. Hi va haver tallers de diferents cuiners, inclòs Nandu Jubany.La Fira Orígens ha atret milers de...\nEl Punt. El pla urbanístic d’usos comercials farà obligatori que dos negocis del mateix tipus estiguin separats per un mínim de 50 metres. La normativa estableix l’espai de la recepció i del cobrament. L’Ajuntament valora que la regulació, vigent a principis del 2020, és fruit...\nEl Punt. Àngels Chacón presenta l’Agenda Comerç 20/21. El govern destinarà 12 milions a desenvolupar el full de ruta.El comerç és una prioritat de país. El govern destinarà 12 milions d’euros en dos anys al que s’ha anomenat Agenda Comerç 20/21, un pla de curt...\nDiari de Girona. Les treballadores absorbeixen el 60% d'aquest tipus de contractes, una xifra que amplia fins als 20 punts la bretxa de gènere. La major part de les dones que treballen a temps parcial ho fan per no haver trobat feina a jornada completa...\nEconomistes analitzen els reptes digitals\nDiari de Girona. Més de 130 estudiants i professionals de l'economia i l'empresa van assistir a la Jornada dels Economistes 2019 a Girona sota el títol Empreses digitals a Girona: sostenibles? El doctor en Enginyeria de Telecomunicacions i Enginyeria Electrònica, Andreu Veà, va fer un...\nEl Consell Comarcal inaugura els tres trams de la ruta de la Tourdera\nDiari de Girona. Es tracta d'un conjunt de rutes cicloturístiques que segueixen el curs de la riera d'Arbúcies i el riu Tordera.El Consell Comarcal ha impulsat la inauguració dels trams de la ruta de la Tourdera al seu pas pels municipis d'Arbúcies, Blanes, Breda, Hostalric,...\nDiari de Girona. El descens es produeix el mes dels disturbis i les protestes per la sentència del procés. Les pernoctacions hoteleres de viatgers espanyols van disminuir a l'octubre un 16,8% en taxa interanual a les comarques de Girona, després dels aldarulls que s'estan produint...


L'Informatiu - Unes 450 persones han participat aquest matí al cribratge massiu contra la Covid-19 al municipi\nUnes 450 persones han participat aquest matí al cribratge massiu contra la Covid-19 al municipi\nAvui ha començat a Santa Perpètua el cribratge massiu per detectar possibles casos asimptomàtics de Covid-19. L'actuació està dirigida a la ciutadania del municipi de més de 14 anys. Les proves consisteixen en la realització de tests ràpids d’antígens que es fan introduint un bastonet al nas.\nLa realització de les proves es farà des d'avui i fins dissabte, en horari de 9 a 14 hores i de 15 a 19 hores a l’edifici de la Biblioteca, amb accés des de la plaça de l’Era. Per facilitar el tràmit de la realització de la prova, és important que tothom porti la targeta sanitària. Salut comunicarà mitjançant SMS els resultats, que també es podran consultar a la plataforma La Meva Salut.\nEl Departament de Salut convida a la població a participar activament en aquestes proves ja que es tracta de detectar el màxim nombre possible de persones infectades, ja que algunes persones no presenten símptomes i poden, sense saber-ho, transmetre el virus a la seva família, amics i altres persones del seu entorn. Cal destacar la importància de fer l’aïllament que determinin els professionals sanitaris en cada cas.\nLes proves han començat amb mitja hora de retard i en poc més d'hora i mitja ja s'havien fet la prova 200 persones, segons confirmava la regidora de Salut, Sandra Gómez, que ha explicat que el dispositiu s'ha muntat en un dia. Fins a dos quarts d'una s'havien fet la prova unes 450 persones.\nLa regidora de Salut ha informat que en aquest dispositiu hi ha sis professionals prenent les mostres, i que en poc més d'un minut la prova ja està feta, i ha destacat que el director de l'Àrea Bàsica de Salut de Santa Perpètua, també es troba donant suport.\nPer tal d'intentar fer el procés més ràpid i agilitzar les proves, Ajuntament i Salut han assignat dies concrets per a la ciutadania en funció dels diferents barris i zones del municipi. Avui 1 de desembre, es podrà fer la prova el veïnat del barri de Can Folguera; demà dimecres, la ciutadania de Can Taió; dijous dia 3, els veïns i veïnes dels barris de Mogoda, Santiga, La Creueta i Can Filuà; mentre que el divendres 4 de desembre s'adreça a la ciutadania de Centre Vila i la Florida, i el dissabte dia 5, al veïnat de Mas Costa i a aquelles persones que no s'hagin pogut fer la prova el dia que els hi tocava.\nSandra Gómez ha confirmat que aquesta calendarització per barris s'ha fet per evitar aglomeracions, però que segons la disponibilitat de cada persona es pot fer un altre dia encara que no sigui el del seu barri. La regidora de Salut ha confirmat que la setmana passada ha estat molt complicada pel que fa a dades de risc de rebrot i es vol tenir unes dades més acurades i treure a la llum positius asimptomàtics.\nSandra Gómez ha subratllat que els resultats de la prova es comunica el mateix dia que es fa i que en cas de ser positiva aquest missatge arriba en uns quinze minuts i s'indica què cal fer.\nFoto: A les 9 del matí ja s'han registrat cues per participar a la prova / L'Informatiu


Central de Neu programa 13 – Temporada 2014/2015 | Central de neu\nCentral de Neu programa 13 – Temporada 2014/2015\nAnirem a terres araneses, on el passat dissabte es disputava el Freeride Val d’Aran, una competició que ha arribat a la seva 6a edició i que enguany s’estrenava com a prova puntuable pel Freeride Qualifiers 2 estrelles.\nI no deixarem el Freeride, perquè avui us portarem una entrevista amb la rider internacional de Peak Performance Matilda Rappaport. Rappaport a banda de participar al Freeride World Tour, és una de les protagonistes de la pel·licula Pure, una pel·licula feta només per dones freeriders.\nI descobrirem l’estació de Neus Catalanes de Puyvalador. Aquest fantàstic domini esquiable ofereix un gran ventall de possibilitats amb 32 km de pistes esquiables i una gran extensa àrea de freeride. Puyvalador es troba al cor del parc natural i regional dels Pirineus Orientals.\nEl SFR Free Style de a La Clusaz i el Campionat d’Espanya de múixin configuraran aquesta setmana el nostre apartat de breus de neu.


Cinc ferits en un aparatós accident a la carretera C-12 a Menàrguens\nEn la col·lisió es van veure implicats tres vehicles i els Mossos van donar pas alternatiu || Evacuats a l’hospital Arnau de Vilanova amb pronòstic menys greu\n© Dos dels vehicles implicats, en primer pla i al fons de la imatge.\nEspectacular accident a la carretera C-12\n©Imatges de l'aparatós accident a la carretera C-12 a Menàrguens\nUn total de cinc persones, una d’elles menor d’edat, van resultar ferides ahir al migdia en un aparatós accident de trànsit a la carretera C-12 al seu pas per Menàrguens en el qual es van veure implicats tres vehicles. Els cinc ferits van ser evacuats a l’hospital Arnau de Vilanova amb pronòstic menys greu, segons va informar el Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM).\nL’accident va tenir lloc, per causes desconegudes i que s’investiguen, a les 14.06 hores a l’altura del quilòmetre 159,5. S’hi van veure implicats tres vehicles, dos dels quals els més afectats i en què viatjaven els cinc ocupants ferits. Fins al lloc van acudir diverses patrulles dels Mossos d’Esquadra, dos dotacions dels Bombers de la Generalitat i diverses ambulàncies del SEM. Durant uns minuts la via va estar tallada al trànsit però no es van registrar retencions rellevants. Posteriorment, els Mossos van donar pas alternatiu.\nLa DGT planteja que les companyies generalitzin el ‘mode cotxe’ per evitar distraccions\nD’altra banda, pràcticament a la mateixa hora i a la mateixa carretera, una camioneta va sortir de la via al seu pas pel terme de Maials. Concretament, l’accident es va produir a les 14.09 hores al quilòmetre 98,5. El conductor va resultar ferit de caràcter lleu, segons van informar els Bombers. Ahir hi va haver dos sinistres més que es van saldar sense ferits. Un conductor va resultar il·lès a la C-14 al seu pas per Agramunt després que el seu vehicle sortís de la via. El sinistre es va produir a les 15.49 hores. Al seu torn, cap a les 14.15 hores, un cotxe va bolcar al Poal. El conductor va resultar il·lès.\nSanció amb més punts per usar el mòbil al volant\nEl director general de la DGT, Pere Navarro, va plantejar ahir que les companyies de telefonia mòbil generalitzin als dispositius el mode cotxe com el mode avió per evitar les distraccions a la carretera, mentre que va indicar que aquestes haurien de contribuir amb campanyes de sensibilització contra l’ús d’aquests dispositius al volant perquè és la principal causa d’accident.\nNavarro, en una entrevista a RNE, va insistir que és partidari d’augmentar la retirada de punts del carnet de conduir per l’ús del mòbil al volant, dins de pla per actualitzar i reformar el sistema de punts, que ja ha complert dotze anys. Segons el seu parer, WhatsApp ha incrementat exponencialment l’ús dels mòbils, de manera que caldria tenir-ho compte a l’hora d’actualitzar el sistema per punts dels conductors. “Fa dotze anys no hi havia WhatsApp, caldria apujar els punts que perds”, va asseverar Navarro, per afegir tot seguit que l’ús del mòbil “no només és un problema de seguretat viària sinó també social”.


GRANADA-Adolfina Fernández | CIUTATS VISCUDES. GUIA TURÍSTICA SENTIMENTAL\nJo. Adolfina Fernández\nEm dic Adolfina Fernández Navarro. Tinc 90 anys i vaig néixer a la província de Granada. Vaig arribar l’any 50 a Barcelona amb una carta de recomanació per fer de minyona en una casa. Fa 63 anys que visc a Barcelona. Si vaig venir, va ser per treballar i ajudar la meva família. La meva mare va morir quan jo tenia 18 anys i tenia germans petits; així que havia de treballar per fer-los tirar endavant. Després de deixar la casa on feia de minyona vaig treballar en diversos llocs; entre d’altres, algunes fàbriques de Barcelona. Després vaig trobar una feina a l’Ajuntament, a l’Àrea de Cultura, on vaig estar treballant 36 anys.\nSi m’hagués de definir d’alguna manera diria que sóc una persona positiva i arriscada, que mai ha tingut por de la vida i que mai ha dit que no a cap oportunitat.\nHe viscut molts anys a Sants però ara visc a Sant Andreu, un barri que m’agrada però que trobo que no té gaire vida.\nVaig néixer l’any 1922 a La Peza, un poblet de les Alpujarras, a la província de Granada. D’aquest poble, però, no en conservo gairebé\nMostrant-me el poble on vaig néixer: la Peza\ncap record perquè en vaig marxar quan era bastant petita, en concret quan va començar la Guerra Civil. Durant la Guerra, la meva família i jo vàrem voltar per diversos llocs de la província, fins que finalment ens vam instal·lar a la ciutat de Granada, que és la meva veritable ciutat viscuda.\nLa ciutat de Granada és la capital de la província de Granada, situada a la comunitat autònoma d’Andalusia, al sud d’Espanya. Actualment, la ciutat té uns 240.000 habitants.\nJo vivia al barri de l’Albaicín, just davant de l’església del Salvador. L’Albaicín és un barri molt típic andalús, hi ha molta vida i hi pots trobar de tot. Té molt de turisme perquè està situat al peu de l’Alhambra i des d’allà es puja a les coves del Sacromonte, que són molt visitades, sobretot perquè en algunes hi ballen flamenc els gitanos. El barri on visc actualment, Sant Andreu, és molt més senzill, no hi ha tanta vida com a l’Albaicín. Tampoc hi ha tant de folklore. Recordo que al meu barri de Granada sorties al carrer, sobre tot cap al vespre, i hi trobaves sempre gent, música i un ambient festiu. Això no passa, a Sant Andreu.\nL’Albaicín, el meu barri de Granada\nLa ciutat de Granada ha canviat en els últims anys, sobretot perquè s’ha modernitzat i engrandit molt. Pobles que abans estaven a prop de Granada ara s’han convertit en barris de la ciutat i ara fins i tot hi estan construint una línia de metro. També ha crescut molt el turisme, especialment gràcies a l’Alhambra. Granada ara és una ciutat de moda per als turistes i per als estudiants, que hi tenen també una universitat molt bona.\nEl que més m’agrada de la meva ciutat: M’agrada tot, però si hagués de triar una cosa triaria la llibertat amb què es viu. Aquí, a Catalunya, la gent pensa només a treballar. Allà, en canvi, es viu d’una manera molt més alegre i festiva. Cap al vespre, fins i tot entre setmana, et trobes els bars i els carrers plens de gent.\nEl meu carrer preferit: El carrer Reyes\nL’Alhambra vista des del mirador de San Nicolás (Albaicín)\nUn lloc per passejar: Normalment la gent de Granada passeja sobretot pels carrers del centre. Un passeig bonic i simbòlic però, és el de l’avinguda Carrera de la Virgen, que va des de la Fuente de las Batallas fins al passeig del Salón. Antigament, la gent feia aquest passeig com a promesa a la Virgen de las Angustias (patrona de Granada) perquè els ajudés si ells o algun familiar tenien algun problema.\nUn menjar: Són molt típiques les migas, els caracoles i les papas a lo pobre. Tots aquests plats te’ls poden servir també com a tapes. Les tapes són petits plats de menjar que et serveixen gratuïtament quan demanes una beguda en un bar.\nUn restaurant: El restaurant El Ceniza. És al costat del parc de García Lorca. El seu nom no és gaire atractiu però tot el que serveixen és boníssim\nUna botiga o un mercat: Quan jo vivia a Granada anàvem a comprar al mercat de la Plaza de los Abastos. Era un mercat enorme on podies trobar de tot, sobretot carn. El peix, en canvi, es venia al que anomenàvem La Romanilla, un mercat amb sostre però sense parets (sostingut amb columnes) molt bonic. Actualment, però, han desaparegut els dos mercats i la gent compra habitualment en supermercats. Jo, quan vaig a Granada, no acostumo a anar a comprar i, per tant, no sé anomenar-ne cap mercat o botiga particular. L’estructura de l’antic mercat del peix, però, encara es conserva i han substituït les paradetes de peix per bars. És molt original i es troba molt a prop de la catedral.\nCarrera de la Virgen (antiga carrera del Genil)\nUna festa o tradició típica de la meva ciutat: La festa principal és la del Corpus, que se celebra 60 dies després del Diumenge de Resurrecció. És una festivitat molt animada. També se celebra el dia de la Virgen de las Angustias, una festa menys animada i més de devoció. S’hi prepara el que anomenem torta de la Virgen, similar a la coca de Sant Joan catalana.\nUna hora del dia en què la meva ciutat em sembla més bonica: La millor hora per passejar i moure’s per la ciutat és el vespre, a partir de les 8 o les 9.Durant el dia hi fa molta calor, i és a la nit quan els carrers s’omplen de vida.\nUna època de l’any en què recomano anar-hi: La tardor o la primavera. A l’estiu hi fa massa calor, i a l’hivern, un fred que pela!\nAntiga postal de Granada amb la cançó de la ciutat: “Viva Graná que es mi tierra, viva el puente del Genil, la Virgen de las Angustias, la Alhambra y el Albaicín”\nGranada – Espanya\nSituació geogràfica.Sud d’Espanya. És la capital de la província de Granada, a la comunitat autònoma d’Andalusia.\nPoblació de la ciutat. 239. 017 habitants\nCom arribar-hi. Des de Barcelona s’hi pot anar en avió, tren i autobús.\nDurada del viatge. En avió 1h30. En tren 11h.\nPreu aproximat del bitllet d’anada .50 euros en avió. 43 en tren nocturn


Gasthof Zum Weissen Rössl Sarentino Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAstfeld 6, Sarentino, Sarentino, Itàlia, 39058 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Sarentino, no busqui més enllà de Gasthof Zum Weissen Rössl. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Gasthof Zum Weissen Rössl asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix restaurant, premsa, bar, àrea de fumadors per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com esquí, jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Gasthof Zum Weissen Rössl.\nTots els tipus de viatgers (42) Parelles (14) Viatgers en solitari (6) Famílies amb infants petits (5) Famílies amb infants grans (6) Grups (9)


Les entitats grans necessiten tenir un canal de denúncies\nA finals de 2019 va entrar en vigor la directiva relativa a la protecció de les persones que informin sobre infraccions. Font: Freepik.\nEl canal de denúncies permet als treballadors/es i d’altres persones informar d’activitats i/o conductes que poden ser irregulars. Font: Freepik.\nLa directiva europea va entrar en vigor el 17 de desembre de 2021, però a l'Estat espanyol encara no s'ha fet la transposició en l'ordenament intern.\nA finals de l’any 2019 es va aprovar la Directiva Europea 2019/1937, relativa a la protecció de les persones que informin sobre infraccions del dret de la Unió Europea (UE). Aquesta directiva havia de posar-se en marxa a finals del 2021 als diferents estats de la UE, tot i que encara són pocs els que han fet la transposició corresponent.\nAixò significa que ara mateix no és obligatori disposar d'un canal de denúncies per part de les entitats públiques i privades amb més de 250 persones treballadores. No obstant això, és recomanable que les organitzacions d'aquestes dimensions disposin del canal de denúncies.\nD'una banda, perquè l'aprovació a l'Estat espanyol es pot fer en qualsevol moment i, de l'altra, perquè és una mostra de transparència. A més a més, les entitats d'entre 50 i 249 persones treballadores tenen fins a finals del 2023 per posar en marxa aquesta pràctica, més enllà de la naturalesa de les seves activitats. Per aquests motius, és convenient que les entitats coneguin la seva existència i el seu funcionament.\nL'objectiu d’aquesta normativa és establir canals de denúncia interns i garantir la protecció d’aquelles persones que denuncien possibles delictes o infraccions legals dins d’una entitat (com ara, qüestions relatives a la contractació pública, protecció del medi ambient, prevenció de blanqueig de capitals, protecció de les dades personals...).\nQui gestiona el canal de denúncies?\nQuins mètodes de canals interns hi ha?\nRecomanacions per al canal de denúncies\nEn primer lloc, és pertinent definir què és un canal de denúncies. Es tracta d’un canal intern o extern de comunicació que permet a les persones treballadores i d’altres informar d’activitats i/o conductes que poden ser irregulars dins de l’entitat.\nCal destacar que aquesta eina és confidencial i pot ser gestionada per la persona oficial de compliment (Compliance Officer, en anglès) o altres persones amb coneixements en recursos humans, finances o membres de la junta. En qualsevol cas, haurà de ser un grup reduït el qual gestioni el canal per tal de garantir l’anonimat del o de la denunciant. Aquestes persones seran les encarregades de determinar com s’ha de procedir amb la denúncia.\nTot això afavoreix que es puguin trametre les denúncies de forma segura i permet que es puguin detectar males conductes relacionades amb el frau, la corrupció o l’assetjament.\nDisposar d’un canal de denúncies és un indicador del compromís de l’entitat amb la transparència i una mostra de responsabilitat davant les possibles irregularitats que puguin sorgir. Per això, es recomana disposar d’un canal de denúncies també en les entitats amb menys de 50 persones treballadores, tot i no ser obligatori.\nCal destacar que existeixen canals de denúncia interns i externs. En el segon cas, es refereix al procediment de denúncia dels organismes reguladors de cada estat o de la Unió Europea, com ara, d’Hisenda o del Banc d’Espanya.\nPer tant, en aquest cas cal centrar-se en el canal intern, que és el que implementen les organitzacions públiques i privades, com els ajuntaments, les ONG o les empreses. En aquest sentit, segons estableix la Directiva Whistleblowing “en general, els/les denunciants se senten més còmodes denunciant per canals interns, tret que tinguin motius per denunciar per canals externs”.\nA més, la gestió del canal de denúncies intern pot ser, alhora, interna, si s’encarrega la mateixa empresa o organització; o bé externa, si ho fa alguna persona aliena a l’entitat, per exemple, una persona experta d’una altra empresa contractada.\nExisteixen diferents vies per comunicar les denúncies de forma interna. El mètode a partir del qual es va fonamentar aquest sistema és el telefònic, encara que amb l’accés a internet cada cop és menys emprat.\nEl canal de denúncies telefònic permet a la persona denunciant fer una trucada amb cert anonimat. Malgrat això, la seguretat i el control de la informació és poc eficaç.\nPer tot això, el més habitual és el canal de denúncies digital a través d’una aplicació web. Aquest mètode és més beneficiós per les dues parts i es pot traduir en un formulari al lloc web de l’organització. La persona que fa la denúncia disposa de més anonimat i pot fer el tràmit de forma més còmoda, amb la possibilitat també d’adjuntar arxius. Per la seva part, l’entitat encarregada de gestionar la denúncia pot guardar tota la informació en un únic lloc i de forma protegida, seguint el Reglament General de Protecció de Dades (GDPR).\nTambé existeix la possibilitat de gestionar el canal de denúncies a través del correu electrònic, encara que es tracta d’un sistema poc eficaç i amb moltes limitacions pel que fa a la seguretat. És un sistema molt emprat per les entitats, perquè és tan fàcil d’habilitar com proporcionar una adreça de correu electrònic a la qual adreçar-se. No obstant això, és un canal que limita l’anonimat en la mesura que s’ha d’enviar des d’una adreça de correu.\nTambé hi ha l’opció de comunicació per correu postal i, encara que hi ha entitats que el continuen usant actualment, no és el més adequat ni pràctic.\nPer últim, hi ha l’opció de presentar la denúncia cara a cara. D’aquesta forma, la persona responsable pot parlar directament amb el/la denunciant. En tot cas, no es pot garantir l’anonimat ni la protecció automàtica de les dades.\nHi ha una sèrie d’indicacions que es poden seguir per tal que el canal de denúncies sigui exitós, és a dir, perquè la gent confiï i utilitzi el servei.\nCom ja s’ha insistit anteriorment, el més important és tenir un canal segur i anònim, ja que es transmeten dades sensibles. Per mantenir aquesta seguretat en tot moment, cal verificar que el sistema proveïdor té les certificacions pertinents i està actualitzat. En cas d’utilitzar el correu electrònic, és important garantir que es compta amb un sistema prou segur. En aquest sentit, també cal tenir molt en compte la regulació de protecció de dades. Per tot això, algunes entitats han de comptar amb suport extern.\nUn altre factor clau és la facilitat d’ús. Fer una denúncia pot ser un tràmit complicat per les conseqüències que pot comportar, per això, cal posar les màximes facilitats per evitar que la persona que denuncia es faci enrere quan sorgeixi una complicació.\nEn aquesta línia, és pertinent comunicar adequadament l’existència d’aquesta eina i la importància del seu ús. Per exemple, es pot fer una formació o proporcionar guies explicatives a les persones treballadores i altres que formen part de l’entitat. Implementar un bon canal de denúncies sense que les persones que el poden fer servir en tinguin coneixement no serveix per gaire.\nQualsevol tipus de canal de denúncies ha de permetre la comunicació o, com a mínim, donar la possibilitat de fer el seguiment de la denúncia. En tot moment cal que l'entitat conservi els registres de les denúncies rebudes durant el temps necessari i sempre respectant els requisits de confidencialitat.\nDisposar d’un canal de denúncies és també una mostra de la bona ètica de l’entitat i pot suposar un benefici en la seva imatge.\nNormativa entitat, protecció de dades, compliance, canal de denúncies