Mei Costa, alcaldessa de Ventalló - Revista CRAE Figueres\nA banda de la surrealista situació amb l’escola, Mei Costa, l’alcaldessa de Ventalló, també ens detalla els destacats actes ja celebrats però també els que s’apropen, amb Germà Negre, Pep Plaza i La Montecarlo\n– Com està actualment Ventalló?\nTenim una reivindicació molt viva: l’escola. Al 2010, es va licitar i adjudicar l’escola nova, però va arribar la crisi i ens van dir que l’obra seria una realitat de seguida que l’aspecte econòmic millorés. Ara bé, després d’uns quants canvis polítics al departament resulta que del projecte no en vam saber res durant una llarga temporada. Ara, de nou, ens trobem que no hi ha pressupost. Així que una vergonya, tenint en compte que l’escola actual està situada en terrenys inundables. Una situació totalment d’hipocresia per part de l’administració, ja que si ets un ciutadà normal no et deixen construir en terrenys així per risc d’inundabilitat.\nTanmateix, la mateixa administració, pels motius que sigui, permet que cada dia s’hi estiguin 90 nens i el seu equip docent. A nosaltres no ens aturaran i continuarem reivindicant durant el temps que faci falta, encara que espero que sigui, ara sí, un període de temps curt. També ens van donar el PUOSC i tenim obres de canvi de l’aigua i reasfaltatge del nucli de Ventalló, a més d’altres millores ambientals pel Mas Gros.\n– Actes celebrats darrerament o que se celebren properament. Què en destaques i per què?\nMalauradament, aquest estiu no hem tingut les populars festes majors dels veïnats; únicament s’ha celebrat, i de manera restringida, l’aplec de sardanes de la Marededéu de l’Om. I a mitjans agost també vam tenir una actuació al parc de la bassa per part d’en Carles Coll i el seu fill. Ara tenim la festa major a punt, en la que volem fer més activitats que l’any passat, però sempre amb la responsabilitat de no complicar les coses respecte la Covid. En aquest sentit, el que hem fet ha estat programar el actes sempre amb control d’entrada. Hem anul·lat la fira d’artesania i tan sols farem actes de la fira de l’oli a nivell de poble.\nTindrem un acte oficial on volem posar en valor el que tenim. Disposem d’unes oliveres mil·lenàries al municipi i, amb l’ajut de l’administració, voldríem poder-les datar i així poder valorar-les de forma individual, reconeixent-les a través d’un codi QR. En aquest acte volem comptar amb la participació del departament d’acció climàtica, Diputació de Girona, Consell comarcal de l’Alt Empordà, així com amb l’alcaldessa d’Ulldecona, integrant de la taula del Sènia, on s’han catalogat i classificat les oliveres mil·lenàries.\nCom veieu, doncs, tenim moltes coses a fer, a part de comptar amb un destacat concert de Germà Negre el dissabte 2 d’octubre i la nit abans nit de teatre amb l’actuació del gran Pep Plaza. I, per últim, el diumenge, concert amb La Montecarlo. Sense passar per alt les sardanes, jocs infantils… Crec que, si la Covid i el temps ens respecten tindrem una molt bona festa major, que ja ens ho mereixem.\n– Què esperes aportar al municipi, com a alcaldessa i amb la resta de l’equip, en els dos anys que resten de mandat?\nCom a alcaldessa, vull destinar el meu temps i tots els meus esforços a treballar pel municipi i la seva gent. Amb la resta de l’equip de govern volem posar en valor el que tenim, volem una escola nova, bones comunicacions, bons sistemes de sanejament, un sistema eficient de recollida de residus. Per oferir, alhora, un poble acollidor als que ens visiten. I sobretot un poble eficient en els recursos, capaç d’oferir solucions a les famílies amb problemes de conciliació laboral, vetllar pel benestar de la gent gran i tenir empatia amb les necessitats del jovent. En definitiva: espero que els dos anys que falten donin per molt, perquè de feina, com veieu, en tenim molta.\n928 visualitzacions totals, 20 vistes d’avui


viurealspirineus 15:56 07/07/19\nCAMPIONAT DEL MÓN DE CAIAC ESTIL LLIURE (SORT)\nEl palista nord-americà Dane Jackson va recuperar el títol de Campió de Món de caiac freestyle a la final nocturna disputada al nou estadi de Sort\nrecupera freestyle mundial caiac supera quim\nEl palista català Quim Fontané va quedar segon al Mundial/Jesús Fernández\nEl palista nord-americà Dane Jackson va recuperar el títol de Campió de Món de caiac freestyle a la final nocturna disputada al nou estadi pirinenc d'estil lliure de Sort (Pallars Sobirà). Jackson va sumar el seu tercer títol, després dels de 2013 i 2015, i va superar en una emocionant final a català Quim Fontané, que defensava la corona obtinguda fa dos anys a Sant Joan, Argentina.\n(Dane Jackson en plena competició. Foto: Jesús Fernández)\nAl voltant de 1000 persones a les grades i més de dos mil disseminades en diverses zones del riu Noguera Pallaresa van seguir les evolucions dels millors palistes de freestyle del món. El plat fort va ser la competència mantinguda entre Dane Jackson i Quim Fontané al llarg del campionat en la categoria reina, la K1. En quarts de final i en les semifinals Fontané sempre va estar davant de Jackson.\nL’esperat duel entre el català Quim Fontané i el nord-americà Dane Jackson no defrauda a les més de 3.000 persones que segueixen les finals nocturnes del Campionat del Món de caiac freestyle a Sort\nEn semifinals, per exemple, el català va fer l'exercici més complet d'aquest mundial al aconseguir 1.571,67 punts. Aquesta puntuació a la final li hagués donat l'or, però en l’ultima jornada Fontané no va poder superar el seu gran rival. A la primera mànega -45 segons- va començar fluix i fins i tot perdre l’onada, la qual cosa es va traduir en només 805 punts.\nEl seu adversari en canvi va estar brillant. El triple campió del món va fer un primer exercici molt complet i va posar la nota molt alta en marcar 1.406.67, després d'una sèrie on no van faltar els millors moviments de l'especialitat, com el phoenix monkey o el tricky woo. Es dóna la circumstància que el seu pare Erik Jackson, pioner d'aquesta modalitat del piragüisme, va guanyar el títol mundial de K1 en el Campionat del Món celebrat l'any 2001 a Sort.\nEl francès Sebastien Devred va completar el podi gràcies a una primera mànega molt encertada en la qual va obtenir 1.211,67 i va repetir la medalla de bronze de l'anterior mundial.\nEn categoria femenina clar triomf de la veterana japonesa Hitomi Takaku amb 646,67 punts. Takaku, que era l'actual subcampiona, va sumar el seu primer títol de K1 en el seu palmarès. La francesa Marlene Devillez i la polonesa Zofia Tula van obtenir la plata i el bronze respectivament.\nEn el transcurs de la final el president de la Federació Internacional de Piragüisme (ICF) ha avançat que la modalitat K1 de caiac freestyle podria ser esport d'exhibició en els Jocs Olímpics de Tòquio 2020.


El Govern estudiarà l’impacte de les obres de defensa de Benafelí a Almassora\nAdjudica el pla de vigilància ambiental a Intercontrol Levante per 20.900 euros\nEl Ministeri per a la Transició Ecològica ha adjudicat el contracte de serveis per al pla de vigilància ambiental després de la finalització de les obres de regeneració ambiental i lluita contra l'erosió de la platja de Benafelí d'Almassora. L'empresa Intercontrol Levante S. A. és la beneficiària, de les tres candidates, del contracte valorat en 20.896,62 euros que té com a objectiu el seguiment i control dels impactes i de l'eficàcia de les mesures preventives i correctores plantejades en les obres de defensa de la costa.\nEl procés a seguir en el desenvolupament del programa de vigilància ambiental, citat en la Declaració d'Impacte Ambiental (DIA), s'estructura en tres fases: fase prèvia a l'execució de les obres, fase d'execució de les obres i fase posterior a l'execució de les obres. Una vegada finalitzades a l'octubre de 2017, el Ministeri recorda que és moment de desenvolupar els treballs de l'últim tram, que coincideix amb el de funcionament.\nEl seguiment inclou cartografriar l'estat tope-batimètric de la zona d'actuació fins a una profunditat màxima de 10 metres, que és la màxima a la qual s'ha comprovat que es produeix transport de sediments, i controlar la qualitat de l'aigua amb la presa de mostres per a la seua posterior anàlisi en laboratori. Les mostres recollides en almenys tres punts dins de l'àrea regenerada i pròxima a la línia de costa i d'almenys dos punts a major profunditat i distància de la costa permetrà conéixer la salinitat, temperatura, PH, sòlids en suspensió i metalls dissolts, entre altres.\nEl pla inclou també un cartografiat bionòmic per a detectar els canvis patits en les espècies animals i vegetals. El plec proposa realitzar filmacions submarines, presa de mostres, recompte d'individus i determinació de densitats i recobriments vegetals amb “especial atenció a les espècies protegides, com les prades de posidònia oceànica”, al costat d'altres espècies. Per a la realització de l'estudi de detall, el plec preveu emprar tècniques de sonar i ortofoto i realitzar les immersions necessàries.\nEl Ministeri per a la Transició Ecològica, a través de la Direcció Provincial de Costas, exigeix també la realització d'un pla de seguiment de recursos pesquers per a comparar les dades estadístiques de pesca existents amb els obtinguts durant el període del contracte amb una freqüència anual.\nL'estudi inclou, a més, un seguiment de l'evolució de Llocs d'Importància Comunitària (LIC) en el tram de costa d'un quilòmetre de la desembocadura del Millars. Aquest control consisteix a analitzar l'evolució de l'amplària de la platja, per a això caldrà obtindre una cartografia de la mateixa que s'anirà repetint periòdicament, després dels temporals ordinaris o forts corrents.


Un diplomàtic israelià qualifica de "vergonya" l'ús de l'Holocaust per "promoure una causa política"\nUna cita del Diari d’Anna Frank ha enervat l’ambaixada d’Israel a Espanya. L’ha utilitzat la número dos de Quim Forn, Elsa Artadi, acompanyant-la d’una imatge d’un llaç groc. L’encara consellera de Presidència reproduïa una cita del llibre d’Anna Frank en el dia que el Govern rebia el requeriment de la Junta Electoral perquè la Generalitat retiri els símbols dels edifics públics.\nEl ministre conseller de l’ambaixada espanyola d’Israel, Assaf Moran, va criticar en una piulada les paraules d’Artadi. “Res, però res pot comparar-se amb l’Holocaust per promoure una causa política”, avisava. “Aquesta comparació és una vergonya!”, exclamava.\n— Assaf Moran 🇮🇱 (@AssafMoran) 12 de març de 2019\nEl candidat de Cs, Manuel Valls, també es va sumar als retrets a la consellera de Presidència, a qui va acusar de fer una comparació “ignorant, frívola i d’una baixesa moral escandalosa”. “Quan creus que ja no poden caure més baix, fan aquest tuit”, va reblar Valls, en un atac al discurs independentista.\n— Valls BCN 2019 (@VallsBCN_2019) 13 de març de 2019\nEl mitjà britànic The Guardian també s’ha fet ressò de la polèmica. El diari ha recollit les paraules de l’alcaldable de Ciutadans i del ministre conseller i ha recordat que el president Carles Puigdemont va rebre crítiques per compartir un vídeo en què es mostraven imatges de Mariano Rajoy .\nElsa Artadi Manuel Valls


recomana.cat - Crítica de l'obra: Möbius. Cie XY | Virtuosisme acrobàtic per Andreu Sotorra\nEspectacular La meva primera colònia Aquesta nit t'abraçaré\nLa Compagnie XY ha estat una de les úniques que ha superat el pas de fronteres tancades pel coronavirus per poder actuar en aquesta edició singular del Grec 2020. La companyia de circ aeri francesa està d'aniversari, 15 anys, i els aniversaris serveixen per fer repàs del que s'ha fet, revisar-ho i també mirar endavant. Després de la seva llarga trajectòria, la companyia treballa amb el coreògraf Rachid Ouramdane, codirector amb Yoann Bourgeois del Centre Nacional Coreogràfic de Grenoble. ¿I això què vol dir? Doncs que de la pista de circ a la pista de dansa hi ha un fil gairebé invisible que les uneix.\nEls 19 intèrprets de l'espectacle «Möbius» —per cert, tots ells considerats autors de la creació col·lectiva— s'enfilen a aquest fil i aporten tota la seva saviesa i destresa acrobàtica al moviment de la coreografia. És a dir, allò que sovint mostren les companyies de dansa es veu ampliat i arriscat per l'atreviment acròbata del circ. En certa manera, partint de la coreografia el que fan és mostrar-li al gènere que es pot ser una mica temerari i enfilar-se en torres de quatre membres, que en certs moments recorden els pilars primaris dels castellers, i fer-ho sempre en moviment, sense conformar-se a “carregar” i “descarregar” com ho farien els castellers sinó deixant-se anar com si un parapent invisible els aguantes o passar de mans d'un grup a un altre en un joc de la popular “vaca” de la manta adolescent, elevat a la quarta potència, no amunt i hop! sinó a dreta sempre en pla, com si el vent els empenyés.\nAquest és el cinquè espectacle de la companyia que, per cert, ja va ser en un altre Grec el 2012 amb la seva especialitat, les torres humanes de «Le Gran C», que va rebre el Premi Ciutat de Barcelona. Després d'expandir-se internacionalment encara van tornar a Barcelona amb «Il n'est pas encore minuit...»\nA «Möbius», la companyia explora la relació entre l'individu i la col·lectivitat. Afirmen que el “grup” —la tribu— hi és sempre i sense excepcions els seus membres sempre acaben ajudant-se els uns als altres. Encara no havia arribat la pandèmia del coronavirus, una experiència de generació segle XXI que ha demostrat que alguna cosa hi ha de cert en aquesta utopia de la Compagnie XY.\nEn un espectacle d'una hora justa l'estol d'acròbates-ballarins es mou en una sèrie d'exercicis acompanyats només per una banda sonora que els té ininterrompudament en constant moviment, una banda sonora que potser condiciona un ritme persistent, insistent i tot, però que en realitat és el mecanisme que condiciona cadascun dels passos que fan els intèrprets.\nNo hi ha paraules, esclar, a «Möbius», però el moviment també és expressió i certes formes vistes des de les grades insinuen segons quins símbols, un interrogant gegantí per exemple, potser per incloure's en la incertesa i la por que s'ha apoderat de la societat a tot el món, com la que s'intueix entre el públic reduït de la grades del Teatre Grec, adequadament separat i obligatòriament emmascarat, malgrat que l'aire sigui ben lliure i la xafogor d'estiu faci de les seves.\nEl vestuari —tan propi del gènere coreogràfic— no ha estat oblidat per l'espectacle «Möbius». Primer voleien en negre, després hi ha una meitat de la troupe que passa a blanc terrós —la il·luminació ajuda a crear aquests matisos— i acaba novament en negre, qui sap si per simbolitzar els diferents estols d'aus que travessen de nord a sud i de sud a nord cada temporada a la recerca d'un clima adequat.\nQuinze anys després, l'estol de la Compagnie XY continua aixecant el vol. Ja ho diu Rainer Maria Rilke, que la companyia esmenta en la presentació de «Möbius»: «Qu’est-ce le dedans? / Sinon un ciel plus intense traversé d’oiseaux / Et profond de tous les vents du retour.»


BLOC Centristes - Ciutadans per Xàbia - Compromís - Política - PP - PSOE - Xabia Democratica\n30 2015 abril - 00: 00\nEl ple corresponent al mes d'abril és també l'últim de la present legislatura i tindrà lloc el dijous a les 20 hores al saló plenari del consistori xabienc.\nEs presumeix una sessió totalment tranquil·la ja que els punts de l'ordre del dia són d'allò més normals. El primer punt és l'aprovació si procedeix de l'esborrany de les actes dels plens celebrats els dies 26 de febrer i 10 de març.\nEl segon punt a tractar és el que dóna compte de les resolucions adoptades per l'alcaldia des del 24 de març. El tercer punt és el de ratificar la resolució 2015 / 0384 d'alcaldia de 16 d'abril en el qual se sol·licita ajuda econòmica per al manteniment de l'educació de Persones Adultes durant l'exercici 2015.\nEn el punt quart es veurà el dictamen relatiu al reconeixement d'obligació a Michael Jean Schenkelaars en concepte d'indemnització per responsabilitat patrimonial de l'administració.\nEl cinquè punt és el dictamen relatiu a l'adjudicació de la concessió de l'ús privatiu de la parada número 4 del Mercat Municipal. El sisè i últim punt a tractar és la proposta d'ajuda a la sol·licitud perquè es faci jornada contínua a tots els centres infantils i primària de Xàbia.


Drets Socials | Som Espluga\nCreiem que els ajuntaments, com a administració més propera a la ciutadania, han de ser els impulsors d’una sortida de la crisi econòmica, mantenint la cohesió i la plena inclusió de tota la població. És per això que volem apostar per uns serveis públics de qualitat, que siguin garantia d’igualtat i universalitat, i que contribueixin a millorar la vida de les persones que vivim a l’Espluga. Cal escoltar la ciutadania i els diferents agents socials que treballen al territori.\nEntenem l’educació com un procés de socialització i aprenentatge que va més enllà de l’àmbit escolar i més enllà de l’edat d’escolarització obligatòria. Creiem en una educació integral, que englobi les diferents etapes vitals i tots els àmbits de la vida de les persones. La col·laboració de tots els agents socials és indispensable per tal de treballar conjuntament per transformar l’entorn local i global.\n• Treballarem per revitalitzar la Llar d’Infants Municipal.\n• Vetllarem per les escoles del municipi, especialment per l’escola pública.\n• Lluitarem per augmentar les opcions d’estudis postobligatoris al municipi.\n• Creiem en l’Escola Municipal de Música, per això estudiarem el trasllat de l’escola a un espai més accessible i més adequat a les seves necessitats.\n• Apostarem per l’Escola de Persones Adultes Municipal. Farem una anàlisi de necessitats formatives de les persones majors de 16 anys del municipi, per tal d’optimitzar el servei i ampliar-lo si cal.\n• Posarem especial atenció a l’educació no formal per a infants, adolescents i joves, donant suport a les entitats que actuen com espai de relació i participació social.\n• Impulsarem accions relacionades amb la formació de mares i pares, per tal de donar suport a les famílies en la seva tasca educativa.\n• Vetllarem per la continuïtat i visualització del Pla Educatiu d’Entorn, com a projecte que ha de fer d’enllaç entre totes les propostes anteriors.\n• Promourem activitats de lleure i oci alternatiu per adolescents i joves, escoltant les seves necessitats i fent que ells siguin els protagonistes de la gestió de les activitats proposades.\nDefensem el sistema públic de salut al nostre territori, la seva qualitat, les seves prestacions i l’accés equitatiu als serveis. Ens oposem a la pressió actual que està rebent el sector sanitari públic. Som conscients que des de l’àmbit municipal no tenim competència en aquest aspecte, però sí que podem garantir una comunicació fluïda amb els serveis de salut que tenim al municipi per tal de donar-los suport i vetllar perquè aquestes mesures afectin el mínim possible la població espluguina.\n• Mantindrem una comunicació fluïda amb els professionals del Consultori Municipal, per tal de vetllar pels serveis de salut del municipi i oposar-nos a les retallades, tancaments i reducció d’horaris.\n• Impulsarem l’atenció comunitària des del centre de salut i els serveis socials per tal d’aconseguir una atenció sociosanitària integral.\n• Defensarem que les persones amb malaltia crònica i dependència rebin l’atenció i cobertures públiques que els corresponen.\n• Reivindicarem davant l’administració responsable el manteniment i millora del Consultori Municipal.\n• Impulsarem obres d’acondicionament del Consultori per al màxim aprofitament de l’espai de l’antiga Llar d’Avis.\n• Donarem prioritat a la Salut Pública (vigilància epidemiològica, prevenció, protecció i promoció de la salut).\n• Intensificarem les mesures de sanejament de forma periòdica, desratització i desinsectació amb campanyes específiques contra els simúlids (mosca negra).\nLa crisi econòmica està colpejant amb força la societat catalana: atur elevat, precarietat i exclusió social. Per això la lluita contra la pobresa i l’exclusió social ha de ser una prioritat per als governs locals en el moment actual i s’ha de traduir en polítiques ambicioses i valentes que facin front a aquestes dificultats.\n• Vetllarem perquè els Serveis Socials Municipals comptin amb els recursos suficients per poder atendre i intervenir adequadament amb les persones, famílies i grups, assegurant la garantia dels seus drets bàsics.\n• Apostarem per un projecte d’horts socials, a través del qual famílies amb dificultats econòmiques o situació de risc d’exclusió social puguin formar-se en horticultura i produir-se els seus propis aliments.\n• Crearem mecanismes de coordinació entre l’Ajuntament i els serveis socials, educatius i sanitaris i les entitats socials i assistencials per tal de detectar, prevenir i pal·liar els efectes de la pobresa, sobretot en la infància.\n• Incrementarem la repercussió que el Pla d’Inclusió Social Comarcal té al nostre municipi, valorant si en cal una revisió.\n• Potenciarem el Centre Obert Municipal amb l’objectiu de treballar preventivament amb infants i adolescents, afavorint el seu desenvolupament personal i la seva integració social.\n• Impulsarem accions d’inserció sociolaboral i itineraris de suport integral a persones i/o col·lectius en situació de risc d’exclusió social. Apostarem per la descentralització dels serveis per evitar despeses en desplaçaments a les persones que hi vulguin accedir.\n• Fomentarem la participació dels infants i adolescents a les diferents entitats i/o activitats extraescolars que es duen a terme al municipi, i valorarem, mitjançant els serveis socials bàsics, ajuts a aquells menors en situació d’especial dificultat.\n• Vetllarem perquè les persones que visquin al municipi es puguin empadronar. Per així tenir un cens real de la població espluguina i garantir la universalitat dels serveis públics bàsics.\n• Fomentarem la contractació de persones amb dificultats d’inserció laboral acollint-nos a l’oferta de plans d’ocupació i puntuant, en els concursos, aquelles empreses que tinguin programes socials d’inclusió laboral.\n• Emprendrem accions de promoció de la vellesa com a font de saviesa i experiència, i inclourem la gent gran en projectes de participació comunitària.


Un milhomes a l'Elisi (Albert Pla Nualart)\nUn milhomes a l'Elisi\nALBERT PLA NUALART 18/01/2013 00:00\n"L'únic objectiu de França a Mali és lluitar contra el terrorisme"\nVeure aquest senyor d'aspecte familiar i inofensiu enardint-se amb la retòrica del trio de les Açores és depriment, i demostra fins a quin punt les raons d'estat són tan insensibles a l'alternança de poder com el marbre de l'Elisi.\nJa resulta sospitós que un terme nascut amb la Revolució Francesa per designar la violència d'un règim sigui avui la millor arma per estigmatitzar qui s'hi revolta. Ara mateix dir terrorista s'assembla molt a dir dolent amb l'infantilisme d'un mal western , on la maldat és una realitat tan natural i inexplicable com el Death Valley.\nPerò el que sorprèn és que més de 20 anys de sobreús per part de gent tan simpàtica com Aznar, Sharon o Putin no obliguin el líder d'un país democràtic i culte a ser més sofisticat quan els interessos econòmics i electorals l'empenyen a intervenir militarment.\nQue aquest sigui "l'únic objectiu" no s'aguanta per enlloc, perquè és tan evident que tapa poc i malament el caràcter polièdric d'un conflicte carregat de greuges històrics que el mínim que podem demanar-li és que no ens prengui per idiotes.\nI, si no, que algú ens expliqui per què al Sahel urgeix destruir tots els islamistes radicals que l'infesten i en canvi a Síria convé, de moment, subministrar-los armes.\nLes altes raons d'estat em tenen tan perplex que jo voldria viure en un de ben petit i desarmat. Prou centrat en els seus perquè no el tempti mai aquesta dèria de matar terroristes més pròpia d'addictes a videojocs que de persones adultes.


En el Dia d’Europa , dia 9 de maig de 2005, una representant de l’entitat Drets Humans de Mallorca es fa present a OCIMAX i presenta al públic assistent la projecció d’un film... A vegades a Mallorca passen moltes coses bones que molt poca gent coneix...! II Festival...\nDrets Humans de Mallorca , una organització que, des de fa més de 3 dècades, treballa intensament per un major respecte i una major consciència cívica envers els drets humans; primordialment a favor d'aquells col·lectius que els veuen més grosserament potejats; també actua com a entitat...\nL'estalvi ètic, pràctica cívica solidària L’estalvi ètic permet que les persones siguin solidàries. L’ Estalvi Ètic de Colonya Caixa Pollença és una proposta ètica/solidària en el món financer. Colonya Caixa Pollença , que és membre de la Federació Europea de Finances i Banques...


Preparatius per la festa de Primavera | JUBLOC, el blog de l'AFA de l'Escola Josep Mª Jujol\nPreparatius per la festa de Primavera\nEl passat dimecres 13 d’abril, els pares i els al.lumes de P5 vàrem poder participar en la confecció de les disfresses que els nostres nens i nenes portaran el dia de la festa de la primavera , que serà el pròxim 13 de maig.\nCom ja sabeu, aquest any està dedicada ala Mediterrània i entre tots i totes vàrem crear les disfresses, uns dibuixant els animalons marins, altres retallant i altres enganxant tires de paper amb cola.\nVàrem tenir l’ajuda de les tutores de P5 i a més a més de la Marisa, la professora de psicomotricitat dels cursos passats, que va tenir el detall de venir ajudar-nos i de la Marta , l’actual profe de psico.\nRealment va ser una estona molt enriquidora tant per als pares com per als nens que van veure com anaven sortin les meduses, els peixos , les estrelles i els cavallets de mar de les seves pròpies mans.\nAra els nens, a classe, els acabaran de decorar. Ja veureu com quedaran de bonics i originals!\nAquesta entrada es va publicar a Festes, Fotos i videos a 15 Abril 2011 per afajujol.\n← Beques Gràcia Casal d’Estiu 2011 Cicle de xerrades per a mares i pares al Jujol →\nUn pensament sobre “Preparatius per la festa de Primavera”\nfondotertu 16 Abril 2011 a les 9:06\nQue bonic queda el menjador amb tanta llum! I fa goig veure totes aquestes famílies treballant juntes per la Festa de la Primavera del Jujol. Cada dia em sento més contenta de pertànyer a la comunitat del Jujol.


Nous estands del servei ‘T’acompanyem’ - FC Barcelona\nHomeClubNotíciesNous estands del servei ‘T’acompanyem’\nNous estands del servei ‘T’acompanyem’\nLa instal·lació dels nous mòduls, als accessos 2,18,19, són una millora en l’atenció i la confortabilitat per als usuaris que necessitin utilitzar el servei ‘T’acompanyem’ és un projecte iniciat el febrer del 2012 que ofereix a les persones amb mobilitat reduïda acompanyar-los fins a les seves localitats al Camp Nou\nImatge del partit contra el Sevilla al Camp Nou. FOTO: MIGUEL RUIZ - FCB\nEl servei ‘T’acompanyem’ estrena aquesta temporada uns nous mòduls molt més moderns i confortables que suposen una millora en la imatge i el servei. El mes de febrer de 2012 el FC Barcelona, juntament amb la Creu Roja, va estrenar aquest projecte que té com a objectiu acompanyar als socis amb mobilitat reduïda fins a les seves localitats al Camp Nou. Aquests mòduls es troben als accessos 2, 18 i 19.\nDes d’aleshores hi havia instal·lades quatre carpes que oferien aquest. El Club, davant l’èxit entre els usuaris tal i com s’havia compromès amb la taula d’assessors de l’Oficina d’Atenció Especialitzada (OAE) i amb la Creu Roja, ha estrenat aquesta temporada uns nous estands que són permanents i que entre d’altres coses, incorpora calefacció.\n‘T’acompanyem’ és un punt d’atenció i informació als socis i aficionats que no puguin accedir al seu seient del Camp Nou pel seu propi peu. El servei, instal·lat al voltant de l’Estadi, s’obre una hora i mitja abans de l’inici del partit.


Les Comissions de garanties d'escolarització s'haurien de constituir abans de començar la preinscripció - CCOO Educació Pública Les Comissions de garanties d'escolarització s'haurien de constituir abans de començar la preinscripció - CCOO Educació Pública\nHome > matriculació > Les Comissions de garanties d'escolarització s'haurien de constituir abans de començar la preinscripció\nLes Comissions de garanties d'escolarització s'haurien de constituir abans de començar la preinscripció\nCCOO DENUNCIA QUE LES COMISSIONS DE GARANTIES D'ESCOLARITZACIÓ PER A L'ADMISSIÓ D'ALUMNES ENCARA NO S'HAN CONSTITUÏT\nEl període de matriculació a tots els centres sostinguts amb fons públics comença el dia 11 de març. Per tal de garantir el compliment de les normes sobre l'admissió de l'alumnat i la participació dels diferents sectors educatius en el seguiment del procés de gestió de llocs escolars, el Departament d'Ensenyament estableix comissions d'escolarització, com a òrgans de garanties d'admissió.\nEls directors dels serveis territorials disposen, en el seu àmbit territorial, la constitució de les comissions d'escolarització que siguin necessàries. Un cop constituïdes, les comissions es mantenen actives fins a la constitució de les corresponents al procés d'admissió del curs següent. Aquestes comissions estan constituïdes per la comunitat educativa de l'escola pública i concertada, així com l'administració educativa, les patronals i els sindicats.\nAvui, dia 5 de març, encara no s'han constituït aquestes comissions, tot i que la Consellera ha anunciat el tancament de 61 línies a l'escola pública i 12 a l'escola concertada i el tancament progressiu de 7 escoles de tot Catalunya.\nL'interès i la preocupació per part de les famílies de a quina escola enviaran el proper curs els seus fills i filles augmenta cada dia. L'assistència a les jornades de portes obertes que s'està fent aquests dies ho demostra ja que ha augmentat en un 250%.\nÉs per això que CCOO reclama i exigeix al Departament d'Ensenyament que constitueixi aquestes comissions per garantir la total transparència del procés d'admissió d'alumnes en aquests moments tan difícils per la majoria de les famílies del nostre país.\nPublicat per . a 5.3.13\nItem Reviewed: Les Comissions de garanties d'escolarització s'haurien de constituir abans de començar la preinscripció Rating: 5 Reviewed By: .


El petit món del Santi: De les Asics Trabuco 14 a les Asics Fuji Trabuco\nDoncs sí, desprès de 897kms ha arribat l’hora de jubilar les Asics Trabuco 14, en endavant 14, ja que les pobretes estaven ja molt justetes.\nSi voleu una ressenya desprès de 380 kms amb elles teniu el enllaç aquí.\nAra l’ampliaré amb l’experiència haver fet quasi 900kms. Primer cal dir que si he decidit que ara és el moment de retirar-les és per les sensacions que m’han transmès a les últimes sortides.\nAl fer 800 kms vaig començar a notar que la sabatilla deixava de tenir la boníssima solidesa general que havia tingut fins llavors, no se com explicar-ho exactament, però un dia vaig notar que res anava malament però notava la sabatilla poc precisa. La sola, a la part de davant de tot estava molt justeta i havia perdut la boníssima tracció que tenia fins llavors. La mitja sola crec que estava ja molt apurada perquè als 875 kms vaig començar a notar les pedres i fins llavors havia tingut una protecció bestial. Total que desprès de tan temps tornava a pensar amb les sabatilles quan fins llavors m’havia oblidat del tema, i això és lo millor que pot passar amb el material, oblidar-se d’ell doncs és senyal de que ha funcionat perfectament.\nAra les deixaré per caminar pel poble i per anar a la feina.\nI com sembla que últimament m’ho estic passant molt bé corrent doncs tenia que buscar unes substitutes ràpid. Mirar per internet opinions, tendes, preus, disponibilitat i més mals de caps per acabar decidint-me per la nova versió de les 14, es a dir les Asics Fuji Trabuco.\nVaig baixar a Lleida a veure una nova tenda de trail runinng que han obert, la Ultra Lleida. El Daniel és molt amable i disposat a perdre el temps que calgui per ensenyar-te la seva oferta en sabatilles i la seva experiència així com la dels seus col•laboradors. Una estona provant Sportiva, Raidlight i les Asics em van fer decidir-me per les últimes. De les Sportiva no em va agradar com em quedaven al peu, notava pressions rares en llocs raros. Les Raidlight son per climes humits i freds, es a dir tot lo contrari a on lloc corro. I les Asics doncs son velles conegudes amb un re-styling molt important que fan que pugui dir que son com un model nou.\nNomés ficar-me-les lo primer que vaig notar és que el peu esta més aprop del terra, abans donava vertigen anar tan alt però tot i això mai vaig tenir un esquinç. Aquesta sensació és real doncs Asics ha reduït el gruix de la sabatilla. Aquesta sensació és molt agradable doncs et sens més aprop del terra, tot i això l’amortiguació continua sent boníssima, per gent lleugera potser és massa. Per mi, tot i pesar 65kgs, i la sabatilla estar pensada per gent de més de 75 kgs és perfecta. En moltes sabatilles l’amortiguació esta restringida al taló, i als dits és molt inferior, però a les Fuji Trabuco es igual de bona al taló com als dits. Per acabar de protegir els peus de les pedres i el terreny irregular porten al llarg de tota la sola una placa antipedres que fa que no es clavin les pedres més punxegudes. Tot això amb els 11 primers kms que vaig fer ahir ja vaig poder comprovar que funciona perfectament.\nUn altra característica nova d'aquestes sabatilles respecte a les seves predecessores es que s'ha reduït el desnivell entre taló i dits, el famós drop. També es nota i ajuda, i molt, a poder córrer aterrant sobre la part central-davantera del peu. Abans em sentia incòmode corrent així amb les 14, però ara amb aquestes tot és més natural.\nLa part superior també té moltes novetats, a les 14 tenia cinc files de forats pels cordons que feia que el turmell i tota la subjecció de la sabatilla quedes una mica precària i amb sensació d'inseguretat, tot i que com ja he dit en 900 kms no he tingut cap esquinç. Les Fuji han afegit dos files més de forats pels cordons passant a set, resultat, una subjecció bestial fins i tot diria que massa, però això potser degut a que amb una sola sortida no he trobat encara la força amb que tinc que lligar-me els cordons. La contrapartida és que la bosseta pels cordons queda més amagada i és més laboriós ficar els cordons dins. La llargada dels cordons ara és molt més curta, tot i ser justa, i ara la “pilota” que cal ficar dins la bosseta és molt més petita i s’agraeix per lo que he comentar abans d’accedir a ella.\nEls forats del cordons son metàl•lics i d’ells surten uns nervis plàstics cap a la sola que fan que el peu estigui molt ben subjectat. Potser per lligar-me massa els cordons vaig notar tot el peu massa subjecte, potser amb els cordons més fluixos i lo que es doni la sabatilla el peu es sentirà més natural dins la sabatilla.\nCrec que els canvis introduïts en la Fuji Trabuco han sigut molt positius i només els tacs de la part més davantera de la sabatilla em fan pensar que han sigut el únic pas enrere, tot i que només el temps em traurà o donarà la raó.\nQuan porti uns 300kms tornaré a parlar d’aquestes sabatilles, doncs amb aquestos kms ja podre parlar i donar una opinió més bona.\nPer últim m’agradaria parlar del preu de les sabatilles..........Que està passant???? És de bojos, ara per sota de 100 euros no trobés res (es un manera de parlar) i el preu mitjà està en 120-140 euros i les tope de gama se’n van als 200. Puc entendre que hem de pagar els videos promocionals, els sous dels pocs runners professionals, els patrocinis en curses, etc però crec que pagar 110 euros per unes Asics Fuji Trabuco és de locos i una autentica barbaritat. Això sí ja ho podeu dir, - Ho pagués perquè vols. I us puc dir que teniu raó, però em sembla un autèntic robatori al estil de lo que ja passa amb les bicis. Ahh sí que vivim en una societat consumista. Ja ho diu aquell anunci de Mastercard, unes sabatilles, 110 euros, disfrutar de córrer per la muntanya, no té preu.\nPublicat per Santi Millan a 20:06\nÓstia, t'ho has currat de valent Santi... a l'igual que els darrers 2 posts de la milla... molt bons!\nEstic plenament d'acord amb tu al respecte del preu... estem pagant 20000 cuques per unes sabates... quan erem joves unes de 4000 eren el tope de gamma!\n10 d’octubre de 2012 a les 23:32\nDavid Crec que això dels blog té moltes coses bones, opinions realistes de la gent respecte al material que prova, opinions de curses i rutes, motivació pels dies que costa sortir a fer algo i moltes més coses.\nPer cert, vaya entrenos de grup que feu per Tremp...esteu ben bochos!!! jajaja\nI lo dels preus lo fotut és que ho critiquem però a la que veiem el Kilian amb sabatilles noves tots els forums estan plens de missatges preguntant quan surten o un rellotge nou que només em vist en un video i ja té milers de compradors en llista d'espera...potser per això les marques fan el que volen.\n11 d’octubre de 2012 a les 10:17\nSanti, voldria contactar amb tu, vull fer-te una consulta.\nTinc certa pressa.\nel meu mail enricaigua@gmail.com\n26 d’octubre de 2012 a les 13:39


Centre Excursionista Àliga: de gener 2012\nA les darreres pàgines d’un còmic sobre el bandoler Perot Rocaguinarda, escrit i bellament il·lustrat per l’Oriol Garcia Quera, s’hi expliquen un parell d’itineraris circulars pels indrets més emblemàtics que solia freqüentar aquest bandoler. Rocaguinarda, nascut a Oristà l'any 1582, exercí la seva activitat entre 1602 i 1611, any en que s'acollí a un indult a canvi d'anar a Itàlia com a capità dels terços espanyols. La fama de les seves gestes i de la seva cavallerositat fou recollida per Cervantes a la segona part del Quixot (capítols 60 i 61), i també pel rector de Vallfogona en el sonet dedicat A Roca Guinart.\nEsglèsia de Santa Maria de Vilalleons\nAquest dissabte hem quedat per seguir un dels itineraris esmentats, que té per inici i final el petit nucli de Vilalleons, escenari d'algunes de les accions del bandoler, situat al sud-est de Vic entre Sant Julià de Vilatorta i Taradell. Aparquem els cotxes darrera l’esglèsia, d’origen romànic però convenientment modificada per tal de convertir-la en una casa-forta. Tenim sort que no hi ha boira i que el sol llueix amb força ja que aquesta sortida guanya molt si fa bon temps, encara que reconeixem que un xic de boira hi afegiria un cert misteri.\nComencem caminant uns metres per la carretera que es dirigeix al santuari del Puig l’Agulla, però aviat ens desviem per una pista que surt a mà esquerra i que té un pal indicador. Pugem passant a frec del mas de la Sala tot trepitjant unes roques plenes de fòssils marins que ens recorden que allà hi va haver un mar fa només… 40 milions d'anys.\nAviat trobem les marques del GR 2 que hem de seguir una bona estona. Anem tallant la pista fins que l’abandonem per a continuar per un sender que s’enfila per un llom boscós a buscar l’obaga de Montagut. Després de planejar i baixar un xic, arribem al santuari de Puig l’Agulla, amb hostatgeria i una capella neoclàssica adossada, la qual entrem a visitar.\nDesprés de pregar a la verge que ens deixi tal i com estem ara, emprenem de nou la marxa per un sender que s’enfila pel vessant sud del Puig l’Agulla i va a desembocar a una ampla pista que seguim a l’esquerra en suau pujada cap a la carena principal que separa la Plana de Vic de les Guilleries. En sortir de l’espés bosc el panorama s’eixampla i ja podem veure el Pirineu, escassament nevat, i el Montseny amb un xic de neu que brilla a les parts més altes del massís.\nEns dirigim per la pista vers el sud fins al punt anomenat els Tres Termes on hi ha una pilona de padra que indica la divisòria dels termes de Sant Julià de Vilatorta, Viladrau i Taradell. Ara toca pujar per un sender que s’enfila directament cap al cingle, que guanyem després de superar un petit ressalt de pedra.\nSituats al capdamunt de la cinglera només ens cal resseguir-la en direcció sud-est cap al Turó de l’Enclusa en mig de matolls d’arboç ben florits. Les roques que trepitgem són unes sorres grolleres, procedents de l’erosió dels granits del Montseny, en les que es distingeixen les dunes d’antigues barres litorals. Poc abans d’arribar al cim, però, un pal indicador ens informa de la direcció que s’ha de prendre per anar a les famoses “Cuines d'en Rocaguinarda”, unes petites balmes a mig aire del cingle on, segons sembla, el bandoler s’amagava quan anaven maldades. Nosaltres seguim amunt i passem de llarg el vèrtex geodèsic, el qual, per trobar-se envoltat de vegetació no ofereix cap interés, per a dirigir-nos al mirador de l’extrem del cingle on hi ha un màstil coronat per una senyera.\nAl turó de l'Enclusa\nDes d’aquí la vista és magnífica i el dia molt agradable i ens hi quedariem a dinar si no fos perquè és massa aviat. Després de fer un petit mos i contemplar el castell de Taradell, situat a l’altra vessant de la riera i damunt un turonet rocós, desfem el camí per a dirigir-nos a les “Cuines” i, com ja hem deixat el GR, ara hem de refiar-nos de les fites, les quals ens indiquen el punt per on hem de baixar la cinglera per tal d’accedir-hi.\nA les "Cuines d'en Rocaguinarda"\nDesprés d’una ràpida exploració, ja que el lloc no dóna per a més, tornem a pujar el cingle i seguim en direcció a Taradell en suau baixada per damunt les dunes petrificades on s’hi poden trobar petites crostes de malaquita, un mineral de coure d’un preciós color verd-blavós.\nDesprés de passar a la vora del mas de El Bot, on anem en compte amb el seu “bestiar engegat” (segons indica un cartell), retornem a Vilalleons, tot creuant petits torrents i passant per la font del collet del Mig i pel rec de Vilalleons, petit embassament on hi veiem volar uns quants corbs marins, prop ja de la gran masia del Pujol.\nRec de Vilalleons\nTot seguit, i després de creuar una granja, arribem a la carretera d’accés al poble flanquejada per grans plàtans que semblen les costelles d’un gran animal prehistòric.\nDinem a la tranquil·la plaça de l'esglèsia i acabem, com sempre, al bar del poble, on surten a relluir nous projectes i propostes pels propers mesos.\nISABEL BENET. Activitat realitzada el dia 21.01.12 per Isabel Benet, Ventura Amoros, Susana Sanz, Alfons Belinchon, Isabel Salvia, Laura Cabedo, Carme i Teresa.\nEl Baridà és una subcomarca de l'alta vall del Segre integrada pels municipis de Lles i Montellà-Martinet, a la Baixa Cerdanya, i el municipi del Pont de Bar i el poble del Querforadat, a l'Alt Urgell. El seu nom provè de l'antic castell de Bar, centre de la sotsvegueria del Baridà, la qual formava part del comtat i posterior vegueria de la Cerdanya.\nEls vells camins del Baridà són l'objectiu de la primera excursió de l'any. El punt d’origen i final és el poble de Músser (o Mussa, segons l'ortografia tradicional), situat a mig aire del vessant solà de la Tossa Plana de Lles. Es tracta d’enllaçar aquest poble, sempre per camins senyalitzats, amb els de Lles i Aransa, tot passant pel pont del Diable, l’ermita de Sant Cosme i el bosc de Tor, com a fites més destacables. Sembla que aquest itinerari circular ens tindrà reservada una sorpresa, ja que la ressenya que portem parla de llegendes de moros, dimonis i bruixes, així com d’un tresor amagat… Serem capaços de trobar-lo?\nL’inici és prometedor. Sortim de Músser (1305 m) pel camí de Lles (pal indicador), senyalitzat amb marques grogues amb el núm. 42. Aquest camí, que encara conserva part de l’empedrat original, ens porta, en suau pujada, cap a un replà on unes esponeroses pomeres ens conviden a agafar unes quantes pomes… i el Toni no és pas sord a l'oferiment d'aquest tresor. Després anem baixant vers el nord per un sender que discorre per una espessa roureda, passa per sobre d’un antic rec i va tallant unes quantes feixes, avui en desús, fins que arribem al riu d’Aransa que creuem pel pont del Diable, senzill arc de pedra al costat del qual un plafó explica profusament una llegenda que transcribim a continuació:\nDiuen els qui ho diuen que a Músser hi vivia el moro Mussa; era molt atractiu i elegant, tant, que la bruixa que vivia al poble se'n va enamorar i amb el temps van tenir una nena. Aquesta relació va ser molt mal vista per la resta de bruixes de les contrades veïnes d'Aransa, Lles, Aristot, Montellà... i per aquest motiu van decicir destituir-la del càrrec de capitana que posseïa.\nLa bruixa de Músser, a l'assabentar-se'n, es va voler escapar amb la seva filla, però les bruixes del Baridà havien bloquejat tots els camins. Es va sentir tan impotent que es va donar al dimoni. El diable li va oferir un pacte: l'ajudaria a canvi que fós seva per sempre més; ella s'hi va avenir.\nAixí doncs, que el dimoni va construir un pont a mig aire del camí perquè poguessin creuar el riu i escapar-se. D'aquí, per la solana, es van dirigir cap a Meranges, van creuar el Puigpedrós i es van instal·lar a França. La bruixa de Músser, però, va ser per sempre més esclava del dimoni, i la seva filla, la bruixa més important del Pirineu.\nPer aquest motiu la nit de Sant Silvestre, que és la última nit de l'any, totes les bruixes i bruixots del Pirineu es reuneixen per fer congria en aquest indret. Si voleu veure-ho heu de complir dues condicions: venir al pont despullat, per abrigall només una camisa molla, i portar una canya verda a la mà esquerra. De moment, segons conten, ningú no ho ha pogut explicar. Hom s'entorna mort de fred i sense poder-ho veure.\nLes fulles seques que encara queden als arbres confereixen a l’indret un ambient càlid. Creuem el riu i ens enfilem per l’altre vessant en llaçades fins a creuar un altre rec per on hi circula l’aigua. Fins aquí no hem tingut cap problema en seguir les marques de l’itinerari 42 però, un cop creuat el rec, aquestes desapareixen (si més no, no les sabem veure) i en una bifurcació de pistes optem per seguir la de l'esquerra, per on pujem amb més llaçades fins a sortir a la carretera d'Aransa; tanmateix, hem sortit massa a prop d'aquest poble, per on passarem després, i hem de recular per la carretera en direcció a Lles per tal de retrobar de nou les marques que haviem perdut. Un cop retrobades, deixem la carretera i ens enfilem per un camí amb trams empedrats fins al poble de Lles (1480 m).\nEl camí empedrat que porta a Lles\nLles. Esglèsia de Sant Pere\nContinuem pel camí d'Aransa (itinerari núm. 15), que surt del carrer del Gral i discorre inicialment per una planera pista que passa a frec de l'heliport de Lles. El paisatje s'obre i anem gaudint d'una magnífica vista del Baridà i la serra de Cadí, sobretot al capdamunt d’un pla on es troben escampades unes quantes roques granítiques de grans dimensions.\nCom que comencem a tenir gana, decidim fer un mos a l’ermita de Sant Cosme, punt de pas de l'itinerari, i, com si s’hagués acomplert un desig, apareixen de cop i volta les ruïnes de l’ermita lleugerament enlairades damunt la pista i amb una magnífica taula de granit polit amb còmodes seients!!! En aquest entorn tan privilegiat, les poques viandes de que disposem ens semblen exquisits plats gastronòmics servits entre la muralla del Cadí i el peu de la Tossa Plana.\nDesprés d’aquest dinar tan especial, anem en suau baixada cap al poble d’Aransa que ja veiem arrapat al vessant oriental del Monturull.\nPassem pel costat de la font de la Bassosa i del cementiri d'Aransa, i no triguem en sortir a la carretera anteriorment esmentada que seguim a la dreta per travessar el riu i arribar tot seguit a Aransa (1493 m). Quan entrem al poble se’ns atansa un veí, antic guarda forestal ja jubilat, que ens pregunta a on anem i quan l’informem que volem tornar a Músser pel camí de Tor, l’home insisteix que és millor agafar una pista que hi baixa directament ja que el camí de Tor fa molta pujada… Llavors ens preguntem: Aquest senyor intenta ocultar-nos alguna cosa? Tal vegada la ubicació del tresor? No fem cas dels seus consells i seguim cap a la part alta del poble per passar sota els porxos de Cal Fuxet i sortir del poble pel camí de les Feixes (itinerari núm. 10), el qual, un cop creuat el torrent Pregó o de la Verneda, s’enfila de valent pel vessant est del Roc de Farinoles.\nPels marges observem com el marxívol (Helleborus foetidus) ja comença a treure els primers brots i també veiem com el nucli antic d’Aransa està construït damunt un vistós dic de quars.\nPassem pel costat d'una petita àrea recreativa, amb una font i dues taules de pedra similars a la de Sant Cosme, i seguim pujant fins que enllacem amb una pista (indicada com a "carretera" de Tor) que seguim a l'esquerra en direcció sud (itinerari núm. 8). Anem baixant fins que la pista s’acaba en una porta que dóna accés al bosc de Tor, indret màgic recorregut per un estret sender que planeja suaument entre matolls de boix i columnes arbòries, tot folrat d’espessa molsa. Tenim la sensació que anem travessant un palau i que, en qualsevol moment, se’ns apareixerà un follet d’entre els arbres. Quan sortim d’aquest bosc extraordinari ens sentim tocats per la màgia de les fades i, com si fòssim el rei Mides, tot alló que contemplem es converteix en or: els arbres, la fullaraca, els prats, la neu de les muntanyes, les carenes, les cases de Músser, el cel… fins i tot la lluna treu el cap d’entre els arbres per a contemplar la meravella.\nCapvespre a Músser\nÉs en aquest moment que ens en adonem que hem trobat el tresor ocult, ja que una fortuna així no pot gaudir-la qualsevol, i ara tenim la certesa que sóm rics, rics en amistats i experiències que és, en definitiva, la més gran de les riqueses.\nDesprés d’aquesta experiència tan enlluernadora ens deixem conduir, acompanyats de la lluna clara, per les carreteres cerdanes de tornada cap a casa.\nISABEL BENET. Activitat realitzada el dia 07.01.12 per Isabel Benet, Ventura Amorós, Mercè Julve i Toni Tejedor.


Un debat miop\n"El que rau darrera de la pèrdua de públic i, en conseqüència, de publicitat en fi, del negoci és la gegantina pèrdua de credibilitat dels diaris"\nper Antoni Maria Piqué 19 de desembre de 2012 18:10\nAra fa dos diumenges, el 30 Minuts de TV3 va emetre I tú, quin diari compres?, un retrat de la crisi de la premsa impresa. Potser el to era una mica negre, però de cap manera esbiaixat o agressiu com el vol veure La Vanguardia, que retrucà dissabte amb un editorial amb perfum de revenja i un afany de ferir que ni el reportatge ni la televisió es mereixien.\nA banda de la picabaralla –que l'oasi ja ha metabolitzat com a incident menor crida l'atenció el pessimisme sobre el futur de la premsa que traspuaven gairebé totes les intervencions dels periodistes "de paper" que apareixien al reportatge.\nCertament, la situació de la premsa és molt greu. La patronal dels diaris espanyols, l'AEDE, té sobre la taula un estudi on es planteja demanar al Gobierno un pla de reconversió a l'estil del que als anys 80 es va aplicar al sector naval o la mineria. Poca broma.\nAra bé, el que més sobta és la miopia d'aquest debat. El que rau darrera de la pèrdua de públic i, en conseqüència, de publicitat –en fi, del negoci– és la gegantina pèrdua de credibilitat dels diaris.\nLa culpa del menor consum de mitjans tradicionals té la seva arrel en una pèrdua prèvia d'autoritat i credibilitat d'aquests mateixos mitjans, a més d'altres tendències que la indústria ja venia experimentant des dels anys setanta i que no eren pas desconegudes. Per exemple, la contracció de les audiències, l'especialització dels mitjans i la seva desmassificació i la facilitat amb què avui qualsevol es pot convertir en propietari d'un mitjà informatiu. Les audiències són menors i els competidors més nombrosos. Aquestes tendències no han estat provocades per Internet, que només les ha aguditzat.\nLa premsa porta massa anys pensant que el seu negoci son les notícies i no la influència social. La influència social indica al lector que és interessant comprar el diari i aquest fluxe de lectors fa rendible la publicitat inserida al mitjà. En fi: la influència fa a un mitjà de comunicació rendible.\nSi el públic deixa de confiar en el mitjà, per què hauria de llegir-lo?\nEl que té la premsa entre mans és el repte més gran de la seva història: l'escassedat d'atenció i la gran pluralitat d'oferta per a captar-la. Sense atenció, no hi ha influència. Philip Meyer, veterà professor de Comunicació de la Universitat de Carolina del Nord, ho demostra en l'estudiar l'evolució de la confiança en la premsa i la difusió de diaris des del 1972 al 2010: són línies paral•leles descendents.\nEl model de Meyer per a aconseguir una influència social rendible és un cercle virtuós en el que la qualitat del contingut augmenta la credibilitat del mitjà, aquesta credibilitat abona el creixement de la influència social i de les vendes i ambdós milloren la seva rendibilitat. El cercle es tanca si aquesta rendibilitat s'inverteix –almenys en part– a millorar la qualitat del contingut, és a dir, en guanyar credibilitat.\nTot això resulta complicat si la credibilitat se'n ressent: la influència decau i, amb ella, les vendes i la rendibilitat. El procés acaba fent malbé la qualitat dels continguts, fet que minva de nou la credibilitat. És un cercle viciós.\nNo em sembla aventurat suggerir que la decreixent credibilitat dels mitjans no ha estat causada per Internet, sinó que ve d'una pèrdua d'autoritat prèvia, motivada per la davallada en la qualitat de la informació i en la fiabilitat que els mitjans mereixen per al públic.\nPerò de tot això no en van parlar ni el "30 Minuts" ni "La Vanguardia".


Casino Hotel Neubeckum Beckum Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 5 allotjaments a Beckum.\nBahnhofstrasse 5, Beckum, Beckum, Alemanya, 59269 - Veure al mapa\nMés informació sobre Casino Hotel Neubeckum\nAl visitar Neubeckum, vosté es sentirà com a casa a Casino Hotel Neubeckum, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Casino Hotel Neubeckum, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos casino.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com billar. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Casino Hotel Neubeckum.\nAllotjaments a Beckum


CORONAVIRUS: S’estabilitzen els nous casos a Benicarló però agumenten a Vinaròs i es frenen a Peníscola. | 7 DIES ACTUALITAT\nInici BENICARLÓ CORONAVIRUS: S’estabilitzen els nous casos a Benicarló però agumenten a Vinaròs i...\nCORONAVIRUS: S’estabilitzen els nous casos a Benicarló però agumenten a Vinaròs i es frenen a Peníscola.\nContinua la vacunació malgrat els dubtes de l’AstraZeneca i que Janssen paralitza l’enviament\nContinuen augmentant lleugerament els nous casos a Vinaròs. S’estabilitzen a Benicarló i es frenen a Peníscola.\nActualització Coronavirus al departament de Salut de Vinaròs (Hospital Comarcal): Gràcies a la comparació de les dades subministrades per la Generalitat Valenciana, us oferim l’habitual resum setmanal. En data de 14 d’abril de 2021, continuen augmentant els nous casos en el Maestrat, que mai havien acabat de frenar: 6.287 en total (25 més que la setmana passada).\nAmb l’arribada de l’hivern i especialment els contactes socials de Nadal, vam començar a disparar-se els positius. Encara que estàvem en continua baixa de nous casos des que es van disparar a 1277 PCR+ fa més dos mesos, vam passar a 16 nous casos fa tres setmanes, 23 PCR+ fa dues, 41 PCR+ la passada i 50 PCR+ aquesta, continuant la tendència a l’augment però almenys lleugerament.\n– Benicarló: s’estabilitzen els nous infectats (11 PCR+ respecte a 12 de fa una setmana i 9 de fa dues) i s’estableix el total d’infectats en 2.016.\n– Vinaròs: Tornen a augmentar amb 33 nous PCR+ respecte a 25 de la setmana passada i 10 de l’anterior, i tornen a pujar el total d’infectats a 2.185.\n– Peníscola: Estabilitat total de fa tres setmanes: cap PCR+ i es manté la xifra de 520 infectats\nDes de l’arribada de l’hivern, es va trencar el fre de nous positius PCR per la zona nord de Castelló, i es va escampar més amb Nadal. El mapa de nous casos apareix sobtadament verd des de fa cinc setmanes i pràcticament es manté excepte Traiguera i Càlig (1 nou PCR+) controlats els brots a poblacions veïnes de ciutats costaneres amb l’excepció d’Alcalà de Xivert (2 nous PCR+ des de la setmana passada)\nVACUNACIÓ: Janssen paralitza l’enviament de dosi de la seua vacuna a la Unió Europea, de les quals 15.600 estaven previstes per a la Comunitat Valenciana\nLa Comunitat Valenciana manté el ritme de vacunació aquesta setmana malgrat la disminució de AstraZeneca\nValència (13.04.21). La Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública mantindrà durant aquesta setmana el ritme de vacunació previst. És a dir, des del 12 al 18 d’abril s’administraran 213.000 dosi de vacunes contra la Covid-19.\nDe moment, a la Comunitat Valenciana han arribat ja 14.500 dosi de AstraZeneca, una xifra inferior a la prevista, però que no suposarà un canvi en el ritme de vacunació, ja que es continuarà inoculant amb les altres vacunes amb les quals ja compta la Comunitat. Per això, es podran administrar les 70.000 dosis d’aquesta vacuna que havia previst per a aquesta setmana.\nCORONAVIRUS A LA COMUNITAT VALENCIANA: Els brots es desplomen un 78% en l’últim mes\n– Els casos associats a aquests brots han descendit també en una proporció similar\nAquestes bones xifres són un motiu d’esperança però, en paraules de la consellera de Sanitat Universal i Salut Pública, Ana Barceló, “no es pot abaixar la guàrdia”.\nArticle anteriorExposició d’olis de FÈLIX MAS i presentació de FÈLIX IN VERSO de Victòria Panadés\nArticle següentVinaròs millorarà l’asfalt de les vies urbanes de la Costa Nord, Sud i zona de l’ermita


El racó del llibre: Cinquanta poemes de «Neue Gedichte»\nPròlegs, selecció i traducció de Feliu Formosa i Joan Margarit\nEditorial Quaders Crema\nNeue Gedichte és una obra central dins la producció rilkeana. Els dos volums de què consta l’obra van ser publicats el 1907 i el 1909 i contenen cent setanta-cinc poemes, alguns força extensos i d’altres dividits en diverses parts. Feia anys que Rilke havia anat creant els poemes dels dos llibres, mentre publicava altres obres (Stundenbuch, Das Buch der Bilder i altres textos en prosa, entre ells els Els quaderns de Malte Laurids Brigge). Els dos volums de Neue Gedichte se situen doncs entre l’etapa inicial i la posterior de l’obra del poeta de Praga (Elegies de Duino i Sonets a Orfeu). Ens trobem davant un bloc poemàtic extens i que, segons Margarit, constitueix el corpus més important i més renovador dins el conjunt de l’obra del poeta, que ja porta uns anys lliurat als que ell anomena «Dinggedichte» (Poemes objecte). La varietat temàtica dels Neue Gedichte és molt gran i hi trobem la presència del món de l’antiguitat clàssica, els temes bíblics, així com els poemes sorgits de l’observació de realitats immediates, transcendides per la potència lírica i la complexitat formal que fan únics i incomparables aquests poemes. Atesa l’extensió i la significació de Neue Gedichte, semblava plausible fer-ne una antologia. I aquest n’és el resultat.


Viña (ERC): “Els municipis republicans som la punta de llança de la transició energètica” - Setmanari l'Ebre\nHomePolíticaViña (ERC): “Els municipis republicans som la punta de llança de la...\nViña (ERC): “Els municipis republicans som la punta de llança de la transició energètica”\nEls diputats d’Esquerra Republicana al Parlament de Catalunya, Maria Jesús Viña i Eugeni Villalbí, es van reunir ahir amb els alcaldes del partit de la Ribera d’Ebre, per valorar la implantació d’energies renovables a la comarca. Des de Flix, municipi que acull el parc fotovoltaic més gran del país, i acompanyats pel seu alcalde, Francesc Barbero, van destacar els canvis que s’estan produint.\nMaria Jesús Viña va afirmar que “els municipis republicans som la punta de llança de la transició energètica que s’està realitzant”, a la vegada que va reivindicar el “seguir treballant per un model energètic Km 0, de proximitat, 100% sostenible i al marge dels grans oligopolis”; posant com a exemple els projectes que s’estan impulsant a Flix.\nEugeni Villalbí, portaveu del grup d’Esquerra Republicana a la comissió d’Acció Climàtica del Parlament, va advertir que el nou decret de renovables presentat per la consellera Teresa Jordà, “a més de canviar les energies de combustibles fòssils per les renovables pretén trencar els marcs d’oligopolis actuals”, d’aquí que fomenti “un model més distribuït i democratitzat on la ciutadania també hi pugi participar”; i on a més, “es dóna als Ajuntaments l’oportunitat de transformar amb l’autoconsum i les comunitats energètiques, el model energètic del seu municipi”.\nVillalbí va insistir que amb el nou decret es pretén desenvolupar una ordenació energètica territorial: “canviar el model i posar el món local, l’agrícola i la ciutadania, a treballar en consens per veure les energies renovables com una oportunitat i no com una amenaça; podent assumir així els reptes que tenim el 2030”.\nFrancesc Barbero, en aquest sentit s’ha mostrat “esperançat amb el rol que el nou decret dóna als Ajuntaments respecte al marge de maniobra per decidir fins a on volem destinar sòl i territori per fer aquesta transició energètica, i també per a impulsar projectes locals”.\nL’alcalde ha explicat que a Flix estan treballant per “crear una comunitat energètica d’autoconsum compartit a través del sostre del pavelló municipal”. A més ha reclamat un canvi de la legislació estatal, la qual, “limita la potència i el radi d’actuació a només 500 metres al seu voltant, fet que provoca que bona part del nucli urbà quedi fóra i es faci més complicat arribar al número de veïns necessaris, així com poder fer més rendible i sostenible la instal·lació”.\nLa determinació per tirar endavant aquest projecte pioner a les Terres de l’Ebre és total. Així doncs, Barbero ha explicat que malgrat les algunes incògnites que encara planteja el marc normatiu estatal respecte la seva gestió “ens plantegem fer servir una societat anònima municipal que faci de paraigües legal, i a través d’aquesta empresa 100% pública donar l’oportunitat de participar en l’autoconsum a la gent”.\nUn altre dels projectes que l’Ajuntament de Flix està ajudant a tirar endavant en aquest àmbit és el que ha presentat la comunitat de regants del Garrigues Sud. “Intenta establir a les seves captacions d’aigua una instal·lació fotovoltaica d’1 MW per desconnectar de la xarxa els seus bombaments”. Ha explicat Barbero.\nArticle anteriorLa directora del CatSalut aposta per ampliar l’ús del passaport covid a restaurants, teatres i cinemes\nArticle següentAvancen les obres per instal·lar la tecnologia 5G al polígon industrial del Molló a Móra la Nova


La candidata de Ciutadans ha dibuixat un front antisobiranista que preten liderar amb PSC i PP i al que els darrer dies hi ha afegit a Catalunya Sí que es Pot\nAlbert Rivera estarà molt present a la campanya per compensar el desconeixement d'Arrimades pels votats i fer un assaig general de les eleccions al Congrés\nInés Arrimadas després d'enganxar els cartells amb la seva imatge i la del líder de Ciutadans, Albert Rivera / XAVIER PUIG\n11 de septiembre de 2015 04:04h\nRepetir moltes vegades una cosa és el primer pas perquè sembli real. Aquesta és l'aposta de Ciutadans i Inés Arrimadas, qui encara la seva campanya presentant-se com la futura presidenta de totes aquelles forces que no estan a favor de la independència, Catalunya Sí que es Pot inclosa.\nPer fer-ho han bastit un discurs premeditadament en positiu carregat de crítica implícita al bloc sobiranista i que erigeix la seva candidata com a real i única alternativa a la presidència d'Artur Mas. “Estem preparats per liderar l'alternativa política de Catalunya” ha dit Arrimadas a la cinquantena de militants que s'han acostat a l'Hotel Catalonia per assistir a l'acte d'inici de campanya.\nLa candidata de C's ha aparegut en tot moment acompanyada d'Albert Rivera. Com ja va passar a les municipals amb els candidats locals, compartiran el protagonisme als cartells de campanya. C's aprofitarà el ganxo de Rivera per suplir el desconeixement d'Arrimadas per part dels votants, però també per no perdre pistonada en el que, els partits amb aspiracions estatals, volen convertir en un tast de les eleccions al Congrés. Si Ciutadans quedés per davant de Catalunya Sí Que Es Pot, sortiria en una situació de força davant de Podem a escala estatal.\nEls líders estatals seran molt presents a la campanya, dimecres va ser el torn de Pablo Iglesias i avui Rivera no ha perdut l'ocasió: “estic convençut que la majoria d'espanyols, si poguessin, estaria amb nosaltres”, durant el seu parlament -que, a tall de curiositat, s'ha allargat més que el d'Arrimadas-. Que el punt de mira de C's va més enllà de Catalunya és evident i que les intervencions dels dos candidats hagin estat completament en castellà ho constata.\nEl seu discurs, però, no va dirigit a un públic castellanoparlant, sinó a situar-se en la centralitat del tauler polític. “Ens vota gent que abans votava CiU, PSC o PP” ha dit Arrimadas, qui des de fa dies dóna per fet un pacte amb PSC i PP. Tanmateix, avui les seves declaracions també incloïen al pacte, de manera implícita, a Catalunya Sí Que Es Pot.\nAlbirar aquesta possible aliança post-electoral -que segons les darreres enquestes no aconseguiria sumar una majoria suficient- suposarà un important joc d'equilibrisme per part de la candidata de Ciutadans. Li cal força per consolidar-se com l'alternativa indiscutible al sobiranisme -el CIS només els dóna un diputat de marge amb CSQEP- i, per tant, desgastar els competidors del bloc no independentista. Forjar un hipotètic 'Junts pel No' passa, doncs, per debilitar aquests partits sense generar tensions que puguin dificultar futurs pactes.\nL'altre espai d'on Ciutadans aspira a recollir vots és del nínxol de votants que tradicionalment vota a les eleccions espanyoles però s'absté a les catalanes.“Si participem podem guanyar. Qui es quedi a casa el 27-S vota a Artur Mas” ha dit Rivera, qui després ha remarcat la necessitat de mobilitzar aquest votant per aconseguir “que Catalunya segueixi essent Espanya i que Espanya torni a ser un gran país de la Unió Europea”.\nPerò, malgrat voler competir per la centralitat del tauler polític, Ciutadans no ha deixat del tot enrere els punts de contacte amb l'extrema dreta. A l'acte d'aquest dimecres, entre la militància s'hi ha pogut veure Juan Carlos Serrano Gil, coordinador de Plataforma per Catalunya al Maresme fins que Anglada va deixar el partit i número 13 a les llistes de C's a Vilassar de Mar les darreres eleccions municipals. Els pecats del passat persegueixen els nous Ciutadans.\n11 de septiembre de 2015 - 04:04 h\nJunts pel Sí posa l'independentisme en el terreny de la nova política


L'èxit del 'Food Relations' portarà al Prat la inserció a través de la gastronomia\nEl pilot 'Food Relations' s'ha desenvolupat a l'Hospitalet de Llobregat. Font: ABD\nLa gastronomia és l'eina per fomentar la inclusió de dones migrants. Font: ABD\nEl pilot va aconseguir la inserció al mercat laboral de quatre participants. Font: ABD\nL’Associació Benestar i Desenvolupament (ABD) va presentar els resultats del pilot europeu ‘Food Relations’ realitzat a l’Hospitalet de Llobregat. El següent pas és implantar-lo al Prat de Llobregat el 2020.\nEl projecte ‘Food Relations’, una iniciativa europea que pretén crear espais de participació social, intercultural i d’inclusió de persones migrants a través de la gastronomia, s’implantarà al Prat de Llobregat durant l’any 2020. Fins ara, la iniciativa, impulsada per l’Associació Benestar i Desenvolupament (ABD) a Catalunya, en col·laboració amb la Fundació Espigoladors, s’ha desenvolupat a l’Hospitalet de Llobregat amb èxit, quelcom que ha portat a les entitats implicades a replicar l’experiència al municipi del Baix Llobregat.\nLa iniciativa va néixer amb l’objectiu de solucionar dos problemes estructurals: la feminització de la pobresa, i l’augment del racisme i la xenofòbia. És per aquest motiu que el projecte està adreçat a dones migrants o refugiades que es troben en situació de risc d’exclusió social.\nLes accions desenvolupades al pilot, i que s'espera repetir al projecte del Prat de Llobregat, són els cursos 'Cuina intercultural comunitària d’aprofitament' i 'Creació d’un producte alimentari propi dirigit a la comercialització', a càrrec de la Fundació Espigoladors, així com itineraris individuals d’orientació i acompanyament a la recerca de feina. També s'organitzen activitats comunitàries al voltant de la cuina per generar espais de trobada.\nAvui, #DiaPersonesMigrants, @abd_ong organitzem l’acte\nCuina Coral de cloenda del programa pilot de @FoodRelationsEU\nUn projecte europeu d’inserció social i laboral de dones migrades i refugiades a través de creació gastronòmica#CloendaFoodRelations\n— ABD (@abd_ong) December 18, 2019\nEl pilot desenvolupat a l’Hospitalet de Llobregat ha aconseguit la inserció al mercat laboral formal de quatre de les dotze dones participants, segons les dades d’ABD. Així mateix, ha ofert un total de 180 hores de formació en cuina i creació de producte alimentari. L'Associació Benestar i Desenvolupament també destaca que 50 persones migrants han seguit itineraris individuals d’orientació i acompanyament a la recerca de feina. Finalment, un total de 500 veïns i veïnes de l’Hospitalet de Llobregat, a més de 42 agents comunitaris, es van involucrar a les activitats de sensibilització, el que demostra el valor comunitari del projecte.\nAl mateix acte d'exposició de les dades del pilot, es va presentar el documental ‘Not Just Food’ de Bonobo Films que tracta l’experiència dels quatre projectes ‘Food Relations’ que es desenvolupen a Europa. I és que també s’està desenvolupant a les ciutats europees de Milà (Itàlia), Tessalònica (Grècia) i Friburg (Alemanya). El documental també reflexiona sobre el paper de la gastronomia en la construcció de les identitats i la memòria.\nInvestigació de bones pràctiques\nABD també va fer pública la investigació ‘L’alimentació com a mitjà clau d’inclusió i diàleg intercultural: Mostra de les lliçons apreses de les iniciatives europees’. Aquest informe posa sobre la taula 35 bones pràctiques europees escollides d’entre més de 300 projectes relacionats amb l’alimentació i diàleg intercultural.\nEls projectes de l’Estat Espanyol que apareixen a la investigació són Mescladís (Barcelona), Central Parc (Sant Boi de Llobregat), Integraschool (Lleida) i l’associació Por Ti Mujer (València).\ncultura popular i tradicional, baix llobregat, Barcelonès, el Prat de Llobregat, Hospitalet de Llobregat, abd, insercio laboral\nLa Fundació Cassià Just engega una campanya de carmanyoles solidàries per promoure la justícia...


El Pediatric Cancer Center Barcelona ja és una realitat amb més de 100.000 euros de solidaritat caldenca\nDels 37 milions d’euros que ha costat el nou centre - el 100% amb donatius - ; 600.000 euros han estat aportats per la campanya Pels Valens i d’aquests, més de 100.000 han estat recaptats a Caldes de Malavella.\nL'Hospital Sant Joan de Déu, d'Esplugues de Llobregat, inaugurava aquest passat dijous el Pediatric Cancer Center Barcelona (PCCB), un edifici de 14.000 metres quadrats que permetrà incrementar un 35% el nombre d'infants atesos. Si fins ara l'hospital podia acollir uns 300 casos nous cada any, ara permetrà atendre'n fins a 400, situant-se en primer lloc a nivell estatal i segon a escala europea. L'espai es dota d'habitacions individualitzades i zones per a familiars, amb comoditats i amplitud depenent de l'estada prevista dels menuts al centre així com unes habitacions per als pacients de pal·liatius i quiròfans per fer l'estada més còmode per a malalts i acompanyants, així com fer més amable l'entorn on es troben.\nEl nou edifici se situa just a tocar de la resta del conjunt hospitalari de Sant Joan de Déu, i connecten ja sigui a través del carrer com per una passera elevada i de vidre. El projecte per aixecar-lo va iniciar al 2017 amb una campanya per recaptar fons, i que va aconseguir reunir 30 milions d'euros, als quals s'hi van afegir 7 d'addicionals en una segona fase de la campanya a partir de l'aportació que un total de 15 donants, fundadors, empreses i particulars van fer. En aquest sufragament del cost també hi ha tingut una important aportació solidària la campanya "Pels Valents" amb una donació total de 600.000 euros. D'aquests, cal destacar que més 100.000 euros s'han recaptat a Caldes de Malavella, segons informa la Policia Local del municipi\n14.000 metres quadrats per a assistència i investigació\nL'equipament té 14.000 metres quadrats que es reparteixen en cinc plantes. Un 70% de l'espai es destina a l'assistència mèdica, mentre que el 30% restant s'utilitzen per a la investigació i el desenvolupament. L'edifici té 37 habitacions individuals, amb 8 càmeres de trasplantament, 26 boxs per a l'hospital de dia, i 21 consultes externes. Tot l'entorn està pensat per seguir l'estela de les darreres ampliacions de Sant Joan de Déu, amb espais pensats perquè els menuts se sentin més còmodes i segurs, amb àrees de joc interactives, una sala per als pacients adolescents, o sales d'espera amb elements manipulables, entre d'altres.\nL'equipament compta amb un equip de 150 professionals, que s'encarregaran d'atendre els menuts. Tot plegat permetrà augmentar el nombre de casos que actualment s'atenen.\n"Un dels centres més importants del món"\n"Al 2021 es van atendre un total de 310 casos nous, i la capacitat del nou edifici pediàtric permetrà arribar als 400, fet que ens situa com un dels centres més importants del món", explicava Manel del Castillo, director gerent de l'Hospital Sant Joan de Déu. Aquesta xifra situa el centre com el primer a nivell estatal i el segon a escala europea.\nL'equipament permetrà acollir pacients del país, però també de fora, on s'hi posa especial atenció, donat que no tots els països disposen de les mateixes capacitats sanitàries, socials i econòmiques per tractar casos de càncer pediàtric. "Tenim impacte internacional, perquè per exemple a l'Amèrica Llatina els resultats no són igual de bons que aquí, i l'ambició és que el centre pugui arribar més enllà de les nostres fronteres", destacava del Castillo.\nAixò implica tractar pacients procedents d'altres països, però no només això. "Suposa construir capacitats locals, ajudant i agermanant-nos amb hospitals d'Argentina, Uruguai o Perú, perquè tinguin més capacitat diagnòstica i precisió per tractar els pacients amb teràpies més avançades", apuntava el gerent.\nActualment, el centre hospitalari lidera el projecte CLOSER (Chilhood Leukemia: Overcoming distance between South Americ and European Regions), amb finançament de la Comissió Europea, per equiparar la supervivència dels pacients amb leucèmia de l'Amèrica Llatina amb els d'Europa.\nInvestigar per curar\nLa investigació del càncer infantil ha de permetre reduir l'índex de mortalitat, objectiu que s'ha anat aconseguint des de mitjans del segle passat. "Al 1960 no es podia curar cap nen, als anys 2000 el 70% dels pacients es curaven en països avançats, i avui se salven més del 80%", assenyalava el director de recerca del PCCB, Jaume Mora. "Si seguim per aquest camí, algun dia veurem tots els pacients curats", augurava. Un primer pas per aconseguir-ho és, ha destacat, la projecció del servei que es posa en marxa ara.\nL'edifici ha quedat oficialment inaugurat amb un acte que ha comptat, entre d'altres, amb la presència del president de la Generalitat, Pere Aragonès, i el conseller de Salut, Josep Maria Argimon, que han fet costat als impulsors del projecte i han agraït l'aportació econòmica que els mecenes han fet per fer del PCCB una realitat.


Schubert, protagonista del Concert de Nadal de la Garrotxa | Consell Comarcal de la Garrotxa\nSchubert, protagonista del Concert de Nadal de la Garrotxa\n43 músics i 62 cantaires han participat del Concert de Nadal de la Garrotxa, que aquest dissabte 12 de desembre ha tingut lloc a l’església de Sant Esteve d’Olot. Els cors de la Cantabile Cor de Cambra i la Capella Polifònica de Girona, sota la direcció de Joan Asín, i l’acompanyament de l’Orquestra Simfònica de Sant Cugat han interpretat la Missa en mi bemoll de major de Franz Schuber en un concert que ha reunit 450 persones.\nLa missa en mi bemoll major de Schubert ha arribat a Olot després d’un treball de dos anys, donada la complexitat de l’obra. Inclou tessitures molt amples i les veus agudes estan constantment a dalt (fet que comporta dificultat i cansament als cantaires). A més, és una peça en què el cor intervé pràcticament durant tot el concert i els requeriment a nivell d’expressió són molt alts.\nL’església de Sant Esteve d’Olot ha tornat a ser l’auditori del Concert de Nadal que, des de fa 17 anys organitza el Consell Comarcal de la Garrotxa. Des d’en fa quatre, Consell i Ajuntament sumen esforços per fer possible “un dels esdeveniments més destacats que s’organitzen per Nadal i el concert simfònic més important que es fa al llarg de l’any a la Garrotxa”.


Relativisme o Universalisme 2a part\n28 de Novembre de 2021, 02:49:21\nFòrum de filosofia > Fòrum de filosofia per a alumnes de batxillerat > Hem de respectar totes les creences i costums de qualsevol poble: relativisme o universalisme? (Moderador: moderadors) > Relativisme o Universalisme 2a part\nAutor Tema: Relativisme o Universalisme 2a part (Llegit 9957 cops)\n« el: 04 de Febrer de 2008, 05:33:07 »\nHola! Aquest any a classe també estem debatent entre qui és relativista o qui està més d'acord amb l'universalisme. Sembla que molts volen opinar però ningú s'atreveix a començar, o sigui que jo faré el primer pas i obro aquest nou tema, perquè pel que he vist el debat de l'any passat va ser força mogut i ara seria difícil enganxar-s'hi.\nPel que fa a la meva opinió, crec que l'ideal que més s'assembla al que jo penso és l'universalisme, però no ho sé ben bé. De manera una mica resumida, jo penso que tothom pot pensar i creure en el que vulgui mentres no afecti directament als que no hi estiguin d'acord, i estic a favor d'unes normes universals que castiguin els que sobrepassin aquest límit.\nQue en penseu vosaltres?\nRe: Relativisme o Universalisme 2a part\n« Resposta #1 el: 07 de Febrer de 2008, 04:41:24 »\nOh!g!Gangsta creu que la millor postura es la relativisme, perque cada cultura te dret ha actuar de la manera que vulgui.\nThe power of the Gauls\n« Resposta #2 el: 07 de Febrer de 2008, 10:11:19 »\nMagrada adri ke agis komnçat el debat, ja feia temps ke stava sperant ke algu linicies!\nBuenu dir ke la meva postura es klarament relativista, adri et puk prguntar : ki decidiria kines son les "normes universals"?\n« Resposta #3 el: 07 de Febrer de 2008, 10:52:56 »\nVeig que sóc l'únic universalista de per aquí xD\n"Oh!g!Gangsta" no sé si dirigirme a tu o a la persona que creu el que tu dius, ja parles en tercera persona... Un dels motius perquè estic més a favor de l'universalisme és pel que tu plantejes: segons tu, la cultura mana, però què pensaries si la teva cultura t'obligués a estar tancat a casa, a mutilar-te alguna part del cos o a fer alguna pràctica que tu no vols fer? Et resignaries o preferiries poder decidir?\nG... The Gaul! A mi tb m'agrada k comentis! (tot i que m'interessaria saber els motius de la teva posició) i aquí va la meva resposta: aquestes normes universals les farien les persones de diferents cultures que tinguessin coneixement de les altres, que estiguessin disposades a conviure amb gent amb idees diferents però sobretot amb tolerància i sense gens d'etnocentrisme. Es donaria llibertat a nivell individual però s'arribaria a un acord a nivell col·lectiu.\n« Resposta #4 el: 10 de Febrer de 2008, 08:17:10 »\nva, kom vos ke persones de totes les kultures diferents del mon arribin a un akord, es totalment impossible posar unes normes universals x a totom, es una cosa absurda!\nKada kultura te la seva manera de pensar, i les seves costums, no ti pots fotre xl mig i jutjarla, criticarla o valorarla, de una manera objectiva!\n« Resposta #5 el: 11 de Febrer de 2008, 04:24:52 »\n« Resposta #6 el: 15 de Febrer de 2008, 10:18:08 »\nDons , the gaul, sincerament no crec que arribem a cap acord mai, i més veient el comentari d'en pirulipiruli.\nNo vols jutjar gens les cultures? Ho accepto, però després no et queixis si una persona et ve amb una bomba a la cintura i es carrega a algú proper a tu, "perquè li ho diu la seva religió".


ORDRE TSF/30/2020, d'11 de març, per la qual s'aproven les bases reguladores dels programes de formació professional per a l'ocupació per a persones treballadores ocupades, que promou el Consorci per a la Formació Contínua de Catalunya. - DOGC. Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya - Legislació - VLEX 841222430\nORDRE TSF/30/2020, d'11 de març, per la qual s'aproven les bases reguladores dels programes de formació professional per a l'ocupació per a persones treballadores ocupades, que promou el Consorci per a la Formació Contínua de Catalunya.\nEl 10 de setembre de 2015, es va publicar al BOE, la Llei 30/2015, de 9 de setembre, per la qual es regula el sistema de formació professional per a l'ocupació en l'àmbit laboral.\nMitjançant l'Ordre TSF/223/2016, de 23 d'agost, es van aprovar les bases reguladores dels programes de formació professional per a l'ocupació per a persones treballadores ocupades, que promou el Consorci per a la Formació Contínua de Catalunya.\nEl 5 de juliol de 2017 es va publicar el Reial decret 694/2017, de 3 de juliol, pel qual es desenvolupa la Llei 30/2015, de 9 de setembre, que regula el sistema de formació professional per a l'ocupació en el àmbit laboral. Aquest Reial decret va limitar la participació de les persones treballadores desocupades en els programes de formació professional per a l'ocupació per a persones treballadores ocupades al 30% del total dels participants programats, i amplia fins a 30 el nombre màxim de persones que poden participar en un grup d'una acció formativa presencial. Així mateix, considera modalitat de teleformació a aquella acció formativa de la qual la part presencial sigui igual o inferior al 20% de la seva durada total.\nVistos els canvis introduïts pel Reial decret 694/2017, de 3 de juliol, i per poder implementar un règim de concessió i justificació mitjançant la modalitat d'acreditació per mòduls econòmics específics, el 3 d'agost de 2018 es va publicar al DOGC l'Ordre TSF/136/2018, de 30 de juliol, de modificació de l'Ordre TSF/223/2016, de 23 d'agost, per la qual s'aproven les bases reguladores dels programes de formació professional per a l'ocupació per a persones treballadores ocupades, que promou el Consorci per a la Formació Contínua de Catalunya.\nPosteriorment, s'han publicat l'Ordre TMS/368/2019, de 28 de març, per la qual es desenvolupa el Reial decret 694/2017, de 3 de juliol, pel qual es desplega la Llei 30/2015, de 9 de setembre, l'Ordre TMS/283/2019, de 12 de març, per la qual es regula el Catàleg d'Especialitats Formatives en el marc del sistema de formació professional per a l'ocupació en l'àmbit laboral; i l'Ordre TMS/369/2019, de 28 de març, per la qual es regula el Registre Estatal d'Entitats de Formació del sistema de formació professional per a l'ocupació en l'àmbit laboral, així com els processos comuns d'acreditació i inscripció de les entitats de formació per impartir especialitats formatives incloses en el Catàleg d'Especialitats Formatives.\nLa incorporació de les modificacions introduïdes per les esmentades Ordres i la conveniència d'integrar en un sol text les bases reguladores dels programes de formació professional per a l'ocupació per a persones treballadores ocupades, fan necessària la publicació d'aquesta nova Ordre.\nLa principal novetat d'aquesta Ordre és l'aposta per consolidar un model de qualitat de la formació professional per a persones treballadores ocupades, que està publicat a la web del Consorci. En aquest sentit, cada convocatòria determinarà un Model de Qualitat que abastarà, almenys, els àmbits següents: mecanismes de preparació i gestió de la formació; metodologia d'impartició; formadors i personal expert que es destinen a l'execució del programa de formació; instal·lacions, mitjans i materials didàctics; mecanismes de seguiment, avaluació i control de l'aprenentatge de les diferents accions sol·licitades; suport pedagògic i docent a l'alumnat; mecanismes de seguiment, control i millora contínua del programa de formació; i estratègies de promoció de la formació professional contínua. Aquest Model de Qualitat quedarà reflectit en els criteris de valoració de les sol·licituds de les subvencions.\nAixí mateix, el Consorci fomentarà la implantació de sistemes i dispositius de millora contínua de la qualitat en les entitats de formació que imparteixin les accions formatives a través de l'avaluació de la qualitat.\nTambé es pretén que les sol·licituds de les subvencions dels programes de formació s'ajustin al que les entitats han acreditat que poden realitzar i que l'atorgament es correspongui amb el que han sol·licitat, d'acord amb la nova metodologia de finançament.\nAltrament, també es pot remarcar la regulació que per primer cop es fa de l'aula virtual, entesa com l'entorn d'aprenentatge on la persona tutora-formadora i la persona participant interactuen, de forma concurrent i en temps real, mitjançant un sistema de comunicació telemàtic de caràcter sincrònic, i l'obligació de comunicar en un termini màxim de dos mesos, a comptar des del dia següent a la data de finalització, la certificació de les persones participants de cadascun dels grups de les accions formatives a través de l'aplicació Conforcat.\nFinalment, destacar que es preveu un règim de concessió i de justificació mitjançant mòduls específics i, per aquest motiu, s'ha establert un termini màxim de dos mesos per presentar la justificació de la subvenció des de la data de finalització de la darrera acció formativa.\nAtesa la Llei 10/2015, del 19 de juny, de formació i qualificació professionals que articula un sistema de formació i qualificació professionals adaptat a les necessitats de les persones i de les empreses;\nAtès que a aquesta Ordre li és aplicable la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions, el Reial decret 887/2006, de 21 de juliol, pel qual s'aprova el Reglament que la desenvolupa, i el Decret legislatiu 3/2002, de 24 de desembre, pel qual s'aprova el text refós de la Llei de finances públiques de Catalunya;\nVist l'Acord de GOV/85/2016, de 28 de juny, pel qual s'aprova la modificació del model tipus de bases reguladores aprovat per l'Acord GOV/110/2014, de 22 de juliol, pel qual s'aprova el model tipus de bases reguladores dels procediments per a la concessió de subvencions en règim de concurrència competitiva, tramitats per l'Administració de la Generalitat i el seu sector públic, i se n'aprova el text íntegre;\nVist l'Acord del Consell General del Consorci per a la Formació Contínua de Catalunya de 28 de novembre de 2019 i l'informe previ de l'Àrea Jurídica de Treball i Relacions Laborals, i en ús de les facultats que em són conferides d'acord amb l'article 12 de la Llei 13/1989, de 14 de desembre, d'organització, procediment i règim jurídic de l'administració de la Generalitat de Catalunya;\nAprovar les bases reguladores dels programes de formació professional per a l'ocupació per a persones treballadores ocupades, que promou el Consorci per a la Formació Contínua de Catalunya, contingudes a l'annex 1 d'aquesta Ordre.\nAquesta Ordre s'entendrà modificada automàticament per la normativa comunitària, estatal o catalana que amb posterioritat a la seva entrada en vigor es pugui promulgar.\nS'autoritza a la persona titular de la Presidència del Comitè Executiu del Consorci per a la Formació Contínua de Catalunya a dictar les resolucions de convocatòria corresponents i les disposicions que consideri oportunes per al desenvolupament d'aquesta Ordre.\nQueden derogades l'Ordre TSF/223/2016, de 23 d'agost, per la qual es van aprovar les bases reguladores dels programes de formació professional per a l'ocupació per a persones treballadores ocupades, que promou el Consorci per a la Formació Contínua de Catalunya, i l'Ordre TSF/136/2018, de 30 de juliol, de modificació de l'Ordre TSF/223/2016, de 23 d'agost.\nL'objecte d'aquestes bases és regular els programes de formació professional per a l'ocupació per a persones treballadores ocupades, que promou el Consorci per a la Formació Contínua de Catalunya.\n- 2 Actuacions subvencionables\nLes actuacions que es subvencionaran per complir amb l'objecte del programa són:\nEls programes de formació transversals, constituïts per accions formatives dirigides a l'obtenció de competències transversals a diversos sectors de l'activitat econòmica per donar resposta a les tendències identificades i afavorir l'ocupabilitat i la mobilitat intersectorial de les persones treballadores.\nLes accions formatives d'aquests programes es classifiquen en àmbits transversals.\nEls programes de formació sectorials, constituïts per accions formatives dirigides a la formació de les...\nORDEN DRS/1681/2018, de 8 de octubre, de modificación de la Orden DRS/128/2016, de 16 de febrero, por la que se aprueban las bases reguladoras de las subvenciones LEADER para gastos de explotación y animación de los grupos de acción local en el periodo 2014-2020.\nOrden de 11 de noviembre de 2015, por la que se delegan competencias en órganos directivos de la Consejería de Economía y Conocimiento.


Telefónica guanya un 38,5% més el 2020 i rebaixa el dividend a 0,30 euros per 2021\nPublicat 25/02/2021 08:08CET\nTelefónica va obtenir un benefici net atribuït de 1.582 milions d'euros en l'exercici 2020, un 38,5% més que els 1.142 milions d'euros que va guanyar el 2019, segons ha informat la companyia. També ha detallat que pagarà un dividend de 0,40 euros per 2020 tot i que retallarà a 0,30 euros el de 2021, tots dos mitjançant la fórmula de 'dividend flexible'.\nLa companyia de telecomunicacions assenyala que aquest resultat demostra "l'eficiència en la gestió" davant les difícils condicions provocades pel Covid-19, així com la seva capacitat de transformació per combatre aquest escenari, la qual cosa li ha permès tancar l'exercici amb una "clara millorança operativa".\nEn un comunicat remès a la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV), informa que la seva xifra de negoci en el conjunt de 2020 va aconseguir els 43.076 milions d'euros, la qual cosa representa un descens de el 11% en comparació dels 48.422 milions d'euros de 2019. No obstant això, en termes orgànics els ingressos van pujar un 3,3%.\nPer la seva banda, el deute net es va situar a tancament de l'exercici en els 35.228 milions d'euros, la qual cosa suposa una reducció de 2.516 milions d'euros en un any, dels quals 1.449 milions d'euros corresponen als avanços assolits entre octubre i desembre, quan va descendir en 1.449 milions d'euros.\nEn aquest sentit, la companyia afegeix que aquest volum que no inclou els 9.000 milions d'euros (un 25% del deute net actual) procedents de les operacions inorgàniques pendents de tancament, entre les quals destaquen la fusió d'O2 i Virgin Media al Regne Unit i la venda de les torres de Telxius.\nAquest descens del deute ha estat possible en gran part per la capacitat del grup per a la generació de caixa, que va aconseguir un total de 4.794 milions d'euros en el conjunt de l'exercici. En l'últim trimestre de 2020, el flux de caixa lliure va arribar als 1.993 milions d'euros, un 13,2% més que en el mateix període de 2019.\nEl president executiu de Telefónica, José María Álvarez-Pallete, ha remarcat que aquestes dades són fruit de les pautes que es va marcar el grup en el pla estratègic de 2019, que ha assegurat ja els deixava "ben preparats per l'inesperat", així com de les mesures adoptades posteriorment per activar una gestió eficaç i precisa en un entorn tan complex. "Havíem d'actuar, ho vam fer i els resultats ens diuen ara que teníem raó", ha remarcat.\nEn aquest context, la companyia ha confirmat la remuneració a l'accionista per 2020, de la qual està pendent el pagament d'un segon tram de 0,20 euros al juny de 2021 mitjançant la modalitat de dividend flexible voluntari ('scrip dividend'), i ha proposat una rebaixa de l'import del dividend de 2021 fins als 0,30 euros.\nEn concret, la companyia ha anunciat la seva intenció d'abonar amb càrrec a l'exercici 2021 un dividend de 0,30 euros per acció que es pagarà en dos trams, 0,15 euros per acció al desembre de 2021 i 0,15 euros per acció al juny de 2022, també sota la modalitat de dividend flexible.\nAixí mateix, la companyia ha proposat l'amortització d'un total de el 1,5% d'accions representatives del capital social en autocartera, que a data de 13 de gener de 2021 suposava l'1,860% del capital, segons registres de la CNMV. Tant per a aquest pla com per al dividend es proposarà a la junta general d'accionistes els acords societaris oportuns.


El Ple adjudica el nou contracte del servei de recollida de residus i de neteja viària - Ajuntament de Rubí\nEl Ple adjudica el nou contracte del servei de recollida de residus i de neteja viària\nEl Ple adjudica el nou contracte del servei de recollida de residus i de neteja viària Aquest dijous s’ha celebrat la penúltima sessió plenària abans no es constitueixi el nou Ajuntament el proper 15 de juny https://www.rubi.cat/ca/actualitat/noticies/el-ple-adjudica-el-nou-contracte-del-servei-de-recollida-de-residus-i-de-neteja-viaria https://www.rubi.cat/@@site-logo/ajuntament-de-rubi.svg\nAquest dijous s’ha celebrat la penúltima sessió plenària abans no es constitueixi el nou Ajuntament el proper 15 de juny\nSessió plenària del mes de maig (foto: Ajuntament de Rubí)\nEl Ple municipal ha aprovat aquest dijous l’adjudicació del nou contracte del servei de recollida de les diverses fraccions de residus i de la neteja viària a l’empresa Fomento de Construcciones y Contratas S. A. (FCC). L’acord s’ha pres amb els vots favorables de l’equip de govern ─el Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC) i el regidor Sergi Garcia─, Ciutadans-Partido de la Ciudadanía (Cs) i els regidors no adscrits José Manuel Mateo, María Dolores Marín, Jonathan Cobo i Noelia Borque; l’abstenció de Veïns per Rubí (VR); i els vots en contra d’Esquerra Republicana de Catalunya (ERC), l’Alternativa d’Unitat Popular (AUP), Iniciativa per Catalunya Verds (ICV) i el Partit Demòcrata Europeu Català (PDeCAT).\nDe les tres ofertes presentades, la d’FCC ha estat la que ha obtingut la major puntuació. El contracte, amb un import màxim anual de 7.660.915,25 € (IVA inclòs), té una durada de tres anys més tres possibles pròrrogues de dotze mesos cadascuna, i inclou, a banda de la recollida de residus i la neteja viària, l’execució de les obres d’ampliació i millora del Parc Municipal de Neteja. L’oferta d’FCC contempla, a més, dues millores proposades per l’empresa: la publicitat periòdica d’informacions per sensibilitzar mediambientalment la ciutadania i la incorporació d’un/a altre/a educador/a ambiental.\nEntre d’altres tràmits, el Ple també ha aprovat aquest dijous la modificació del contracte del servei de neteja d’escoles públiques i dependències municipals amb els vots favorables de l’equip de govern, Cs i els regidors no adscrits José Manuel Mateo, María Dolores Marín, Jonathan Cobo i Noelia Borque; i les abstencions d’ERC, AUP, PDeCAT i VR.\nLa sessió del mes de maig ha servit igualment per donar compte de la liquidació del pressupost general de la corporació corresponent a l’exercici 2018. Els números mostren un resultat consolidat de 16.139.709,24 €, un romanent de tresoreria de 21.515.777,50 € i un nivell d’endeutament de només el 13%, quan el límit legal se situa en el 75% dels ingressos corrents ajustats. Els comptes evidencien, per tant, que l’Ajuntament de Rubí està sanejat econòmicament i que té una gran capacitat de finançament per assumir les despeses corrents i inversions de l’exercici.\nCom és habitual, a l'inici del Ple s’ha fet un minut de silenci en record de les darreres dones víctimes de violència masclista: Silvia Handrick (Santa Cruz de Tenerife), Juana Ureña (Madrid) i María Lourdes Mantilla (Múrcia).\nLa sessió d’aquest dijous ha estat la penúltima del mandat. Està previst que el proper dimecres 12 de juny se celebri un darrer Ple que tindrà com a únic punt de l’ordre del dia l’aprovació de l’acta de la sessió del mes de maig. El veritable interès de la convocatòria, però, estarà en el comiat dels 14 regidores i regidores que no repetiran durant els propers quatre anys.\nTres dies després, el dissabte 15 de juny, tindrà lloc el Ple de constitució del nou Ajuntament, fruit del resultats de les darreres eleccions municipals. En aquesta sessió, prendran possessió els 25 regidors i regidores de la corporació per al període 2019-2022 i s’investirà el nou alcalde o alcaldessa.