Cuina Cinc: de maig 2015\nSobre Cuina Cinc. Contacte\nEls espàrrecs. Ou potxat, espàrrecs i parmesà\nUn amic em va dir que Cuina Cinc és un blog una mica assilvestrat, de productes bosc i de muntanya. Els bolets, les herbes, les nous, els fruits de bosc, maduixetes, cireres al costat de la bassa, macerar herbes i hortalisses per la caça, preparar la ratafia, recollir la flor de til·ler, assecar-la i després guardar-la en una bossa de cotó semblant aquelles que havia vist a casa, les móres al mig dels esbarzers, groselles, aranyons, ginebrons, la tòfona, les ortigues, anar a buscar cargols després de la pluja i al riu a trobar els crancs.\nEls espàrrecs formen part d'aquesta costum recol·lectora i els primers que se'n troben anuncien la primavera. És el senyal. Espàrrecs silvestres, de marge, de jardí. A les tardes quan el sol baixa alguns caminants porten a les mans un manat de espàrrecs i és fàcil imaginar-se el sopar d'aquell dia: un ofegat de verdures amb aquests espàrrec tendres d'un gust dolç i amargant a l'hora, com la vida, per preparar després la truita o remenat que vindrà tot seguit.\nAntoni Puigverd va escriure un article sobre els espàrrecs i deia que el primer brot d'espàrrec de bosc és l'anunci més clar de la primavera, certament. Escrivia l'autor que el professor Miquel Berga deia que "als països del nord, la primavera s'anuncia amb subtileses romàntiques: és el cas dels anglesos i el cant del primer cucut. Cada any, indefectiblement, el primer ciutadà que sent el primer cant d'aquest ocell, escriu una breu carta a The Times especificant-ne l'hora i el lloc exactes". Acostuma a ser el pastor d'una parròquia rural, explica Berga. Publicant la carta, "sap que s'ha guanyat l'honor d'haver estat el pregoner de l'esclat primaveral al seu país". Berga sosté que a les nostres latituds som menys romàntics. Necessitem proves tangibles, físiques, per no dir comestibles, de l'anunci primaveral. No en fem prou amb el piular dels primers ocells o amb l'esclat floral. El primer manat d'espàrrecs de marge que el passejant aconsegueix arrabassar al bosc és el més vell anunci català de la primavera.\nAls Pirineus, també, a l'Alt Urgell quan el pagès sent el cant d'aquest ocell també sap que ha arribat la primavera.:) Mira els núvols, sent d'on bufa el vent, observa el sol, quines mates podem posar per protegir les faves i quins bolets són bons i quins altres no, com altres pagesos de molts altres llocs\nNom: Asparagus officionalis\nOriginari: Pius Font Quer diu que ja eren coneguts fa més de 6000 anys a l'antic Egipte i Grècia. Varen ser el romans que els varen estendre per l'Imperi. Les Penínsules, França i Alemanya. A l'Edat Mitja va baixar el cultiu i es varen recuper amb força al Renaixement.\nVarietats: El de jardí, el blanc, el verd, amb la punta morada-rosa tenen tots el mateix origen la planta Asparagus.\nTemporada: Des de finals abril fins a principis de juny el blancs. Després en conserva. Els verds arribant una mica abans i són poques les setmanes que podem assaborir-los. Al Port dela Selva a final del mes de març ja n'hi ha.\nCultiu: Navarra té DO dels espàrrecs blancs de cultiu d'excel·lent qualitat, tendres i delicats amb la punta completament tancada. La DO afavoreix i crea riquesa en tot el territori, els pagesos, les empreses i la població del seu entorn. La producció actual és de més de tres milions anyals; Granada té IGP dels espàrrecs verds; altres zones de conreu són La Rioja, Aragó i Llevant; En un llibre antic he trobat que varen tenir molt renom el d'Aranjuez, amb molt bona horta; A França són grans entusiastes i les principals zones de conreu són El Loira i Alsàcia on tenen verdadera devoció així com les salses que els acompanyen; Alemanya i Itàlia tenen plats i maneres de presentar-los.\nDes de fa un temps han entrar amb força els mercats de la Xina i el Perú per abaratir costos però no són de la mateixa qualitat.\nPropietats: Porten molt poques calories unes 25 per 100 gr. són llaminers, per això, són tant benvinguts en les dietes d'aprimament i més quan ve la primavera. Porten vitamines com la B9 i minerals com el potassi, el ferro el fosfor. Són diürètics principalment degut a un aminoàcid asparagina que si es combina amb el ou incrementa les seves propietats. També porta fibra que ajuda al sistema digestiu.\nNeteja i cocció: Els espàrrecs de bosc i els verds no es pelen tan sols s'han de netejar amb aigua freda i tallar la part del peu.\nEls blancs s'han de pelar bé i coure amb aigua amb sal fins que estiguin cuits, el temps necessari que varia segons la mida. A Alemanya posen una cullerada petita de sucre en l'aigua de bullir-los\nRes és comparable a collir els espàrrec de marge, de primavera, i preparar-te un remenat.\nA la cuina: Cremes, sopes, fregits, al vapor, en guarnició, en amanides, truites, àspics, pastissos, amb arrosos i pasta. Pel que fa a les salses que s'acompanyen els blancs m'agraden acompanyar-los amb maionesa, els verds amb vinagreta d'aquesta manera hi ha una alternativa aquella disputa tantes vegades explicada de dos grans menjadors d'espàrrecs que es reunien i mai es posaven d'acord en quina salsa era la millor per acompanyar-los perquè cada un tenia la seva preferida.\nAquesta anècdota la vaig llegir en algun llibre de Nèstor Luján, l'he buscat però no l'he trobat, no recordo en quin, deixo l'enllaç del blog d'Apicius. Aquesta és l'anècdota:\nBernard Fontenelle li agradaven els espàrrecs "a la flamenca", amb mantega i ou dur. El seu seu amic, l'abat Terrasson, també aficionat els preferia amb vinagreta. Estant convidat per aquest va patir un atac d'apoplexia en el moment de seure a taula. La reacció de Fontenelle va ser, abans d'auxiliar del seu amic, dir al seu cambrer "aneu aviat a la cuina i que tots els espàrrecs siguin a la flamenca, amb mantega". L'abat Terrasson, personatge erudit i brillant, afortunadament va superar la apoplexia i va viure fins als vuitanta anys.\nLa millor combinació amb els espàrrecs és l'ou, en aquest cas cuinat mollet, amb formatge parmesà i els espàrrecs amb diferents preparacions i coccions per obtenir diferents textures i colors que van dels verds, grocs i blancs. Aquesta recepta és elaborada, té el seu temps i procés. El resultat a taula és extraordinari. Màgic:) He fet una recepta del llibre del Motel Empordà feta amb espàrrecs verds sinó en trobem la podem fer amb els blancs.\nOu potxat, espàrrecs i parmesà\n20 espàrrecs verds de jardí\n30 cl de caldo de gallina (o un altre que tinguem)\n15 gr. de crema de llet\n16 volves de parmesà\nSal i pebre molta al moment\nGuardem dos espàrrecs per la preparació en cru.\nEls altres els tallem a l'altura del verd i netegem les tiges amb aigua freda.\nTallem les tiges i en coem la meitat en aigua bullent salada; després ho passem per la batedora i pel sedàs per mantenir una textura uniforme.\nL'altra meitat de les tiges les fem coure amb el caldo de gallina i la crema de llet 7 minuts. Ho passem tot per la batedora i un rectifiquem de sal.\nEn la recepta original els ous els couen en aquest moment. En aquest cas m'estimo més deixar la cocció de l'ou al final. La raó és perquè a l'hora de presentar-lo a taula estigui a la temperatura adequada, pel meu gust. En els restaurants hi ha més persones treballant i ho poden fer simultàniament.\nTallem les puntes dels espàrrecs a trossos d'uns tres centímetres i les sofregim amb mantega. Les salem i les mullem amb 10 cl. d'aigua i ho deixem coure tot a foc viu fins que la paella quedi seca i les puntes dels espàrrecs siguin cuites.\nAgafem els dos espàrrecs crus que tenéim reservats i en guardem només la part verda. Raspem les tiges amb una mandolina o un ganivet i les guardem en aigua glaçada.\nCoem els ous “mollet” 5 minuts amb aigua bullent amb vinagre i molta sal. Els passem per aigua freda abans de pelar-los.\nRepartim la sopa en plats fondos,\nposem el puré d'espàrrecs al centre, hi afegim l'ou i\nal damunt hi posem els espàrrecs verds crus, i les volves de parmesà.\nVi recomanat: Picapoll- Cadaqués - Empordà o Bages\nFires. Aquestes són algunes: Fira d'espàrrecs de Gavà, Fira de l'espàrrec del Port de la Selva, a Tudela de Duero, aquest cap de setmana, Navarra diverses fires i setmanes gastronòmiques durant la producció i que es van celebrant de manera esgraonada en tot el territori.\nEsparreguera. El nom d'aquest municipi sembla derivar del llatí "Asparragus" degut a la gran quantitat d'espàrrecs que s'hi podien trobar. Rosa Maria Codina, Arxivera Municipal de l'Ajuntament d'Esparreguera\nPublicat per Cuina Cinc a 21:17 6 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: escriptors, formatge, llibres, primavera, sopes, verdures i hortalisses\nSempre és temps de tornar al Motel.\nEl Motel Empordà està situat a Figueres, a l'Alt Empordà. Quan es va obrir estava a la carretera nacional que comunicava amb França. Ara se'n diu Av. Salvador Dalí. Era la via directa d'entrada dels turistes que venien a la Costa Brava. Es varen fer les autopistes i ara s'hi ha d'anar expressament, com és propi dels millors restaurants:)) El Motel, llavors, transportava tot el nou que representava Europa en aquells moments i era tant volgut. Poder no caldria dir-ho quan es parla d'un clàssic de la Cuina Catalana en majúscules que ha mantingut l'essència, el bon fer i és referent en tot aquest temps d'una trajectòria de més de 50 anys.\nEl Motel va ser aquell restaurant de carretera que va obrir el senyor Josep Mercader a l'any 1961 i en Jaume Subirós va haver de prendre el relleu massa aviat, i ho va fer de manera superlativa. Del que he llegit i em puc imaginar devien ser moments de molta responsabilitat, de sentir-se orfe d'aquella persona que tant l'havia acompanyat, aconsellat i ensenyat. Així, en el llibre Històries del Motel, Miquel Berga escriu referint-se al senyor Jaume Subirós: “Durant l'any 1980, quan dissortadament el senyor Mercader ja ens havia deixat solia repassar la llibreta un dia sí i un altre també. Sentia la pressió, els dubtes de proposar nous plats a la carta sense que s'allunyessin de l'escola del Motel.”\nI ho va fer al costat del gran equip que ho ha fet possible i la família amb la seva esposa, Anna M. Mercader i dos dels seus fills, l'Albert al Motel i en Jordi, amb la seva cunyada Lídia, a l'Almadraba Park Hotel de Roses. Tots amb la millor formació han fet i fan possible seguir el mestratge.\nEl Motel va captivar a Colman Andrews, on en Josep Pla tenia taula reservada ben situada estratègicament en un lloc del menjador des d'on podia observar el que passava a dins i a fora. Escriptors, pintors com Salvador Dalí, van ser alguns dels seus clients, o el polifacètic Narcís Comadira, tots ells bons gurmets, famílies, parelles, turistes, pagesos del voltant i els clients de tota la vida que sempre tornen al Motel.\nAmb el meus pares havíem anat des de Barcelona, també anàvem als estius quan passàvem uns dies a Sant Feliu de Guíxols. El meu pare ens acompanyava i tornava a Barcelona a treballar, (no va fer mai vacances) però no es perdia un dinar als estius en aquest lloc que tant li agradava i es sentia tant bé. Després, la vida va passant per diferents moments. Cadaqués, algun dissabte quan feia bo, amb amics o família i visita al Motel amb més o menys regularitat.\nEl menjador és clàssic, elegant amb vistes a la plana verda i al jardí exterior. Als estius dóna la sensació de frescor; a la nit, acollidor. Records de les Guies Michelen antigues, llibres, objectes, escultures, parament de taula i cuina, records, fotografies de persones i personatges vinculades al Motel, exposicions temporals, poemes amb dibuixos de xiprers que aturen la tramuntana.\nEls plats del Motel són tremendament atractius, en el producte de temporada, la proximitat i la senzillesa, molt abans que es parlés dels moviments slow i km 0. Les herbes a la cuina, la menta fresca, el marduix, la farigola, les vinyes, el mar a prop, la caça, els olors, colors i les elaboracions de l'Empordà. Els carros de les postres amb els pastissos del dia i el dels formatges que són un món a part.\nTot això amb una extensa carta de vins que avui es presenta en una tablet per recollir els centenars de referències d'arreu del món i totes les DO de Catalunya, en especial no falten els vins de la DO Empordà. També hi ha una carta d'aigües amb més de 25 referències de tot el món.\nHe escrit alguns posts d'alguns plats del Motel senzillament perquè m'agraden:\nLes faves en amanida i menta fresca. Homenatge al Motel. Un dels plats més emblemàtics de Josep Mercader qui va interpretar-lo i adequar-lo a uns gustos més actuals i lleugers.\nDesprés vindrien: El gelat de crema cremada de sant Josep per tot l'any; Els ceps en amanida, poma i castanyes, un plat que és l'essència de la tardor; per la primavera, el meravellós sorbet de farigola, o l'ou potxat, espàrrecs i parmesà. a l'estiu, una crema de meló amb encenalls de pernil ibèric, els tres colors del meló, el gelat nous, torró i ratafia.\nSón memorables molts plats d'aquest restaurant com les espines d'anxova, per anomenar-ne alguns.\nEl director i l'ànima del Motel és en Jaume Subirós. Una persona senzilla, elegant, respectuosa, amb al punt just d'ironia que caracteritza la gent de l'Empordà, intel·ligent, obert, escolta, excel·lent xef que estima el seu ofici, gran professional que endevina al client. Aquell nen que amb onze anys va entrar a treballar i amb la seva feina i manera va congeniar i va tenir l'estima i l'afecta de Josep Mercader. Ben segur devia contribuir el seu tarannà. La seva categoria humana està a la sala, a la cuina i en aquells detalls que el fan gran. Quan Dalí estava malalt li portava cada dia el dinar amorosit i amb afecte del Motel.\nDinar de primavera per tres persones cada un de nosaltres varem demanar el nostre plat preferit.\nCoca de pinyons\nAmanida de pop i formatge parmesà\nL'amanida de faves amb menta fresca.\nEls pèsols amb menta, dolços i tendres de temporada.\nMúrgoles del Collsacabra, els primers bolets de primavera, un plat extraordinari.\nMolla al forn amb verduretes. La molla és un peix més aviat escàs que no es troba gaire al mercat, té una semblança al lluç, cuinat sense ceba, amb l'all encamisat, patates charlotte, amb olives i botifarra. Diu el senyor Subirós: “...i que hi fa la botifarra? Millora el peix? No, el peix millora la botifarra:)). Aquest plat es fa al Motel des de 1961.\nPa de nous, integral i baguette\nAigua mineral Les Creus, L'aigua de L'Empordà\nEl vi, proper, de Capmany, Anhel Blanc Xarel·lo i Garnatxa Blanca del Celler Pere Guardiola. Un vi afruitat amb el toc del roure molt adequat per acompanyar el dinar.\nPer les postres:\nVaig demanar al senyor Subirós que em triés del carro de formatges el que li semblés millor. Va triar un formatge de cabra, un de vaca, un de Zamora i un Pecorino.\nCafès Illy i infusions acompanyat de carquinyolis amb Garnatxa de l'Empordà vi dolç natural del celler Espelt 80 % lledoner negre i 20 % lledoner roig per la sobretaula que ve tant de gust amb els dolços i amb el cafè.\nJaume Subirós em va obsequiar i dedicar el seu llibre Les receptes del Motel Empordà. També varem compartir una estoneta de sobretaula i algunes fotos.\nEmocionada i agraïda.\nEl Motel Empordà sempre tindrà estrelles:)) Tot un honor.\nDivendres es va inaugurar l'exposició de Fonsu Mateu.\nJosep Pla publicà el seu primer llibre important amb el títol de "Coses vistes". Avui, noranta anys després, en Fonsu Mateu presenta "Espais vistos" -impressions sense paraules- que volen ser una picada d'ullet i un petit homenatge a la manera d'observar el món del nostre millor narrador, el senyor Josep Pla, cèlebre freqüentador de les taules del Motel i un amic molt especial d'aquesta casa" Miquel Berga. Exposició del 15 de maig al 15 de juliol de 2015 (imatge de l'obra de la web del Motel)\nAv. Salvador Dalí, 170\n17600 Figueres -Alt Empordà-\n972 500 562\nObert els 365 dies de l'any.\nMolt a prop El Museu Dalí el més visitat de la península.\nPublicat per Cuina Cinc a 0:41 8 comentaris: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Cuina Catalana, escriptors, gastrònoms, grans cuiners, llibres, primavera, restaurants, tot l'any\nUbicació: L'Alt Empordà, Girona, Espanya\nNovetats a la xarxa\nEl blog d'El món. Moltes gràcies pel reconeixament\nM'agrada la cuina i el que l'envolta, no soc professional de la cuina tan sols tinc entusiasme i ganes de compartir\naigua mineral (5) amanida (10) aviram i caça (8) bacallà (9) bolets i tòfona (12) calendari llaminer (11) carn (3) cine (5) codony (11) confitures i melmelades (9) coques i la cuina del pa (9) Cuina Aragonesa (5) Cuina Catalana (50) Cuina Francesa (19) Cuina Internacional (16) Cuina italiana (6) cuiners (64) D.O. (29) dolços (30) enologia (69) escriptors (65) espècies (22) estiu (33) exposició (4) família (35) Festes de Nadal (6) fires i esdeveniments (51) formatge (36) fruita (40) fruita confitada (4) fruits secs (13) gastrònoms (62) grans cuiners (29) herbes aromàtiques (27) hivern (32) IGP (16) jornades (10) licors i ratafia (7) llegums (8) llibres (99) masses (6) ous i truites (3) pasta i arròs (7) peix i marisc (18) pica-pica (8) postres (27) primavera (21) restaurants (50) salses (6) sopes (17) tapes (6) tardor (25) tècniques (14) tot l'any (36) verdures i hortalisses (27) viatges (16) xocolata (6)


El PP es nega, sense arguments, a la difusió dels plens per Internet – Compromís per Meliana\nMOLTS POBLES ELS EMETEN JA DES DE LES SEUES WEBS\nEl Partit Popular de Meliana es va quedar sense arguments a l’hora d’argumentar la seua negativa a la moció presentada per BLOC-Compromís per a la gravació i difusió dels plens municipals per Internet. El seu vot en contra impedix, de moment, que l’Ajuntament oferisca este servici públic i de transparència informativa de cara a la ciutadania de Meliana. La moció va tindre els vots a favor de BLOC-Compromís i del PSOE.\nPer a Josep Riera, portaveu de BLOC-Compromís, “el PP està negant als melianers i les melianeres una via de comunicació possible amb l’Ajuntament i que molts ciutadans i ciutadanes, que per estudis, treball o falta de temps no poden acudir en persona a les sessions plenàries, puguen consultar els debats i els acords dels plens fent ús d’Internet, a quasevol hora i en qualsevol moment”. La negativa s’entén encara menys en la mesura que hui en dia les noves tecnologies permeten moltes opcions, algunes molt econòmiques, i pel fet mateix que l’Ajuntament de Meliana disposa d’una Regidoria de Noves Tecnologies, un servici informàtic contractat, una pàgina web municipal i la majoria dels mitjans tècnics necessaris. Cal fer referència al fet que cada volta són més els ajuntaments que estan emetent en la xarxa les sessions de ple. A la comarca ja hi ha casos com els de Burjassot, Rafelbunyol, Catarroja o Paiporta, la majoria governats pel Partit Popular. De fet, des de BLOC-Compromís destaquen com el Partit Popular, amb els mateixos arguments de la moció presentada pels valencianistes, està defensant esta iniciativa tant des del govern com des de l’oposició, recentment també a Vinalesa.\nCom diu el regidor valencianista “a més, la proposta ja ha rebut el suport de prop de 150 persones de Meliana en una campanya d’adhesió a través d’una web. Per això, davant l’interés creixent, BLOC-Compromís insistirem perquè els plens es puguen vore per Internet”. Es tracta, com diu l’art. 20 de la Constitució Espanyola, de difondre i rebre lliurement informació veraç per qualsevol mitjà de comunicació.\n←Reclamació per la taxa TAMER en el rebut de l’aigua\nEl PP incomplix l’acord municipal de les ajudes al comerç local→


Joc ABC Cubes Online. Jugar gratis\nJoc ABC Cubes\nJuga el joc ABC Cubes En línia:\nDescripció del joc ABC Cubes\nAra presentarem una màgia intel · ligent. El fet que una nena bojament enamorat de jugar amb blocs, fent d'ells les paraules, però ella mai se les va netejar al seu lloc. Ara la habitació s'ha acumulat un gran nombre d'aquestes joguines i ens desfer-se del excés de cubs. Per a això, anem a dividir el grup amb les mateixes lletres, sempre que no queda res!. Juga el joc ABC Cubes en línia.\nCaracterístiques tècniques del joc ABC Cubes\nJoc ABC Cubes ha afegit: 06.12.2013\nEls jocs com el joc ABC Cubes\nDescàrrega del joc ABC Cubes\nInsereix el joc ABC Cubes a la seva pàgina web:\nPer inserir el joc ABC Cubes a la seva pàgina web, copieu el codi i enganxeu-lo al codi HTML del vostre lloc. A més, si t'agrada el joc ABC Cubes, copiar i enviar l'enllaç a un amic o els teus amics, compartir el joc amb el món!\nAmb el joc ABC Cubes, també va jugar al joc:


La esclava de blau | Lengua y literatura | Wikiteka, apuntes, resúmenes, trabajos y exámenes de Secundaria, Bachiller, Universidad y Selectividad\nLa esclava de blau\nEscrito el 27 de Octubre de 2010 en catalán con un tamaño de 9,9 KB\nEl protagonista, Diomedes és un jove grec que va a Roma en asseventar-se que a mort el seu oncle Alcímedes el qual només l´havia vist una vegada, o l'havia anomenat hereu de la seva fortuna però descobreix que ha perdut tota la riquesa i que l'únic que li quedava era una petita casa i una esclava que es deia Baiasca aquesta l'informa que Alcímedes era exquirient (detectiu privat) Diomedes decideix, amb l'ajut de Baiasca dedicar-se a aquesta professió per així poder reunir diners i tornar a Àtica.\nDiomedes s´aixeca pel mati, surt a fora de la casa i veu l´esclava parlant amb un cec. Un gladiador vol contractar-lo, per investigar un intent d´assassinat, li paga cent talents. Més tard Diomedes envia a l´esclava a comprar al mercat, al cap d´una estona torna seguida d´un home estrany al darrere; l´estrany vol comprar-la per uns mil talents, i li dona una setmana per decidir-se. Publi Antoni li explica com va morir el seu oncle, quan acaven van a veure al gladiador a l´amfiteatre. El gladiador mor en mans dels nubis amb qui lluitava, justament com havia predit una bruixa. Tornen a casa i vol investigar la mort del gladiador, però té un nou client al consultori, aquest client vol que investigui la mort del seu pare, després de la visita sopen i se´n van a dormir.\nEl protagonista i la seva esclava es dirigeixen a l´amfiteatre a interrogar a un dels gladiadors amic de siderobros, però no esbrinen molta cosa. Més tard van a visitar a la família que se li havia mort el pare, fa una sèrie de descobriments però no esbrina res important. Al acabar decideixen anar a interrogar a l´endevina.\nL´endevina lleigeix el futur als dos i es queda sorpresa quan s´asseventa de que hi havia un lleó a l´escut de Siderobros. Com no esbrinen res, decideixen anar a investigar al port, d´on procedia l´estatua del crim del pare que era antic militar; interroguen a un home i esbrinen que el sospitós de les apostes està mort. Tornen a casa i veuen que hi ha en Juli Cesar al consultori. Diomedes ha d´investigar com la germana de Cleopatra havia aconseguit escapar després d´intentar assasinar a Juli Cesar. Ha d´investigar a la vila privada del Cèsar.\nDiomedes al matí ha d´anar a la vila del Cesar a investigar, una biga el recull i el porta. Quan arriba es reuneix amb Cleopatra i la seva germana. El protagonista ha d´esbrinar d´incògnit qui va atacar al cèsar; fa preguntes a les germanes per fer-se una versió dels fets. En acabar li presten una biga per tornar a casa. Quan arriba a casa el cec l´està esperant i li diu si l´acompanya a fer una visita. Van a veure a l´actor que hi havia a la festa, quan va morir el pare de la familia. No esbrinen gran cosa.\nAl matí, truquen a la porta i hi ha una senyora vestida de Cleopatra, ella s´identifica com Cleopatra, però Diomedes sap perfectament que no és ella, ja que l´havia vist en persona; el protagonista li diu que es tregui la disfressa, resulta ser la filla de l´actor, que vol ser exquirent, Diomedes accepta que traballi amb ell.Diomedes i l´ajudant van a l´amfiteatre a interrogar a l´amo, i dedueixen que és el culpable de la mort de Siderobros. També van a la casa del pare militar mort, descobreixen algunes coses i tornen a casa per reunir-se amb Baiasca, per què l´ajudés amb els casos. Finalment l´ajudant substitueix a Baiasca per poder investigar, al final del dia Baiasca es queda a dormir a casa.\nDiomedes es desperta i veu com un home el vol matar, agafa una cosa i li llença abans de que li faci mal, i mentrestant aconseguex escapar, més tard va a intercanviar a Baiasca per l´ajudant. Diomedes descobreix que Tòcul i el propietari de l´amfiteatre son còmplices de la mort de Siderobros, que s´havien assebentat de l´història del lleó i de la serp. El Siri que volia comprar a Baiasca, va ha visitar a Diomedes per comprar-la. El siri li diu que si pot buscar on es la seba neboda, que resulta ser la bruixa. Mentrestant Tòcul vol vendre a Baiasca al Siri, ell li diu a Tòcul que pagarà tots els deutes del seu oncle. Per la nit el sir fa una festa amb les seves ballarines i després se´n van a casa tots dos.\nDiomedes descobreix quasi tots els enigmes. Descobreix que el captaire és el seu oncle i que no havia mort, també descobreix que la bruixa i Tòcul estan implicats en la mort de Siderobros. El siri es detingut per intent de segrest. I el cas de Juli Cesar, esbrina que la culpable és Cleopatra\nDiomedes descobreix quasi tots els enigmes. Descobreix que el captaire és el seu oncle i que no havia mort, també descobreix que la bruixa i Tòcul estan implicats en la mort de Siderobros. El siri es detingut per intent de segrest. I el cas de Juli Cesar, esbrina que la culpable és Cleopatra.\nprotagonistes l'esclava de blau el gladiador Primer dia:El protagonista, Diomedes és un jove grec que va a Roma en asseventar-se que a mort el seu oncle Alcímedes el qual només l´havia vist una vegada, o l'havia anomenat hereu de la seva fortuna però descobreix que ha perdut tota la riquesa i q diomedes baiasca l'esclava de blau vikipedia examen sobre l'eclava de blau pexamen de la esclava de blau apunts l'esclava de blau descargar la esclava de blau preguntes del examen de l'esclava de blau escut baiasca l'esclava de blau examen com es deia la serp de cleopatra l'esclava de blau final baiasca diomedes examens l'esclava de blau trabo de l'esclava de blau l'esclava de blau literatura que aparece en la exclava de blau baiasca esclava de blau wikiteca


L'ANC demana el suport de Matteo Renzi per a poder votar el 9-N - VilaWeb\nDissabte 16.08.2014 21:04\nL'ANC demana el suport de Matteo Renzi per a poder votar el 9-N\nLa campanya adreçada a líders mundials es trasllada a l'Amfiteatre romà de Tarragona per interpel·lar el primer ministre italià pel dret de decidir\nL'Assemblea Nacional Catalana (ANC) ha traslladat a l'amfiteatre romà de Tarragona la campanya encetada el mes passat per internacionalitzar el dret de decidir dels catalans i la consulta del 9 de novembre. En l'acte hi ha participat unes 800 persones i s'hi ha desplegat un gran mural amb el rostre del primer ministre italià, Matteo Renzi, on s'hi podia llegir: 'Senyor president, els catalans votaran per la seva llibertat el 9-N'. També s'ha estès un mural amb el lema 'Ara és l'hora #Sí+Sí' i s'ha format un mosaic amb la senyera entre els assistents ubicats a les grades del monument. Aquest és el sisè mural que desplega l'ANC aquest estiu a Catalunya, a menys d'un mes de la Diada.\nL'acte, que ha començat a les set de la tarda a l'Amfiteatre romà, ha estat organitzat per les assemblees territorials de l'ANC de l'Alt Camp, el Baix Camp, la Conca de Barberà, el Priorat i el Tarragonès, amb la col·laboració d'Òmnium i l'Associació de Municipis per la Independència. Aquesta acció forma part de la campanya d'estiu de l'Assemblea, amb què vol aconseguir el reconeixement internacional de la causa catalana per tal de tenir ressò mundial i informar que els catalans votaran el 9N.\nDesprés de l'entrada dels timbals al monument romà, s'ha desplegat el primer mural, amb el lema 'Ara és l'hora #Sí+Sí' i s'ha donat pas a la lectura del manifest de la campanya unitària 'Ara és l'hora'. Seguidament s'ha desplegat un mosaic amb la senyera catalana entre els assistents que s'han situat a les grades de l'Amfiteatre, molts dels quals anaven equipats amb estelades.\nPels volts de les vuit del vespre s'ha llegit un segon parlament amb una interpel·lació directa al primer ministre italià just abans de desplegar la segona lona de 15 per 30 metres amb la figura de Matteo Renzi. Durant l'acte s'ha comptat amb la participació de la Coral de Mont-Roig del Camp i d'un grup de música tradicional.\nUna campanya d'internacionalització\nL'assemblea ha desplegat cada cap de setmana, des del mes de juliol, un mural gegant dirigit a diferents líders mundials. El primer va ser el president dels Estats Units, Barack Obama, a Badalona, i després s'ha ampliat el repertori a Jean-Claude Juncker, Martin Schulz, Angela Merkel, François Hollande i David Cameron. En les properes setmanes els missatges aniran dirigits al secretari general de l'ONU, Ban Ki-moon, la presidenta del Brasil, Dilma Rousseff, el papa Francesc i també al primer ministre suec Fredrik Reinfeldt.\nEl criteri per escollir aquests líders mundials, va ser que siguessin dirigents de països estrictament democràtics, i amb un cert pes en les relacions internacionals. Així ho va explicar, Núria Vinyals, membre del secretariat nacional de l'assemblea i coordinadora de la campanya, en la presentació dels actes de l'ANC per explicar el procés al món.


Biblioteca Municipal de Pals - Pals - Dossier de premsa - Uns lladres assalten amb violència una casa de Pals i amenacen els amos amb una pistola elèctrica\nUns lladres assalten amb violència una casa de Pals i amenacen els amos amb una pistola elèctrica\nEls lladres van lligar tots tres membres de la família i els van obligar a obrir la caixa forta. És el tercer assalt violent al Baix Empordà en pocs dies després dels casos de Sant Feliu de Guíxols i Platja d'Aro\nDos lladres armats amb una pistola elèctrica han assaltat amb violència un xalet de Pals aquesta passada nit. Els dos homes van entrar dins la casa pels volts de les vuit del vespre, quan a dins hi havia un matrimoni i el seu fill. Els lladres van lligar tots tres membres de la família i els van obligar a obrir la caixa forta. El botí que es van endur els lladres va ser 2.000 euros, dos telèfons mòbils i diversos objectes de valor.\nLa comarca del Baix Empordà ha tornat a ser víctima d'un nou assalt violent. Dos lladres, armats amb una pistola elèctrica, van irrompre diumenge a la nit a una casa de la urbanització Mas Pinell de Pals. Els lladres van sorprendre a dins l'habitatge un matrimoni...


LLOGUER DE TAQUILLES 2017-18 | INSTITUT CUBELLES\n← Presentació per a les famílies de l’alumnat de 1r d’ESO.\nLLOGUER DE TAQUILLES 2017-18\nPublicat el 15 setembre 2017 per Sònia Ruiz\n– Cal abonar 10€ a consergeria. El pagament ha de ser en metàl·lic.\n– La persona que lloga la taquilla ha d’aportar el seu propi cadenat.\n– Totes les taquilles han d’estar buides i sense cadenat abans del 22 de juny de 2018. A partir d’aquesta data, s’entén que la persona que va llogar la taquilla renuncia al seu contingut i al cadenat (que serà tallat).\n– La persona que lloga la taquilla es compromet a fer-ne un ús responsable i a mantenir-la en bon estat de conservació.\n– El lloguer de la taquilla comporta l’acceptació explícita d’aquestes normes


Poema dit de la Redempció :: Libelista\nJaume Fuster Guillemó\nDatat el 1967 i inèdit fins al moment actual, Poema dit de la Redempció és una obra de Jaume Fuster que, entesa en el seu context, és un llibre de joventut, si voleu, però tota una troballa que permet conèixer el primer contacte amb el món personal i intel·lectual de lescriptor. Un manuscrit que parla dun noi de la postguerra, dels seus orígens familiars darrels pageses, dels amors, desamors i els records dinfantesa, de ladolescència i la vida a la Barcelona de barri de la dècada de 1960, aquella dels desoris polítics, tan pecaminosos i sòrdids «al caliu de la ginebra» com atractius pel goig del «jazz, / provar la sort del pòquer / i fumar en pipa». Aquell espai que pocs anys després es convertiria en lescenari principal de les seves novel·les on va fer tota una crònica de la societat que lenvoltava. I cal no oblidar tampoc dins del poema certa crítica social a un determinat sector pseudointel·lectual «gran, etern i doctoral» i la voluntat explícita de dedicar-se ben aviat a lart dajuntar paraules: «i perdo nits / la ploma als dits». Del pròleg, «Jaume Fuster, contra l'oblit», d'Àlex Martín Escribà.


Triem Lluitar, el 3 d’octubre totes i tots a la vaga general | Triem Lluitar, el 3 d’octubre totes i tots a la vaga general – Oca Negra\nPera nosaltres, l’autodeterminació i emancipació dels nostres pobles, viles i ciutats no pot quedar-se solament en la decisió d’un marc territorial concret. La llibertat col·lectiva no serà possible sense l’acció decidida del poble i les treballadores enfront d’un Estat i d’unes elits polítiques que mantenen unes estructures antisocials, heteropatriarcals i opressives, que també estan defensades per alguns actors en l’anomenat sobiranisme català.\nL’autodeterminació i l’emancipació només seran possibles a través de l’acció insubmisa de les oprimides, que entenguin en aquest fet la defensa i millora de les seves condicions materials de vida. La socialització dels mitjans de producció, de la riquesa i l’eliminació de totes les formes d’opressió, com l’heteropatriarcat i les seves diferents estructures de poder tant explícites com implícites, la més àmplia llibertat de decisió i participació a través de l’acció directa i l’autogestió serà el que ens farà realment lliures.\nCooperativa Integral Catalana – “Queremos decidirlo todo “Emili Cortavitarte a El Salto\nTriem Lluitar, el 3 d'octubre totes i tots a la vaga general\nJornada: Anarquisme i Alliberament Nacional\nAquest juliol: Dijous de cine a la fresca\nBanc expropiat: una revolta en contra de la propietat privada\nSopador solidari amb company empresonat\nocanegra (a) riseup.net\n© 2018 Oca Negra — Powered by WordPress


Comença la Nostra Copa, l'oportunitat dels equips menuts de jugar la Copa del Rei - À Punt\nComença la Nostra Copa, l'oportunitat dels equips menuts de jugar la Copa del Rei\nAquest cap de setmana els equips de Segona Regional juguen la primera fase\nPlantilla del Drac de Castelló A, un dels equips participants en la primera ronda de la Copa Nostra\n09 de setembre 2021 - 11:10\nAquest cap de setmana comença la Nostra Copa. Una nova competició, avantsala de la Copa del Rei, i que servirà als equips més modests per a poder participar en la fase final de la Copa del Rei.\nLa Copa comença amb els enfrontaments entre equips de Segona Regional de tota la Comunitat Valenciana a partit únic. Els que guanyen, jugaran contra els equips de Primera Regional i de Regional Preferent que s'aniran incorporant en fases posteriors i que sempre tindran l'equip d'inferior categoria com a local.\nEmparellaments de la primera ronda de la Nostra Copa / FFCV\nLes semifinals es disputaran a doble partit i la final a partit únic en seu neutral a determinar.\nEl guanyador de la Nostra Copa tindrà accés a participar en la fase prèvia de la Copa del Rei de la temporada 22-23 entre els guanyadors de totes les fases territorials.\nEn total hi participen 358 clubs, 168 equips de Segona Regional, 115 de Primera Regional i 75 de Preferent.\nA més de la participació en la fase prèvia de la Copa del Rei, l'equip guanyador també obtindrà un premi addicional de 3.000 euros. De fet, cada equip que avance de ronda rebrà premis econòmics que augmentaran a mesura que vagen avançant rondes.


ERC manté el 'no' però s'emplaça amb el PSOE a una nova reunió el 3 de desembre La República\nERC manté el ‘no’ però s’emplaça amb el PSOE a una nova reunió el 3 de desembre\nEls dos equips constaten una voluntat compartida de diàleg per abordar el “conflicte polític”\nPla general dels equips negociadors d'ERC i PSOE asseguts a una taula a una sala del Congrés dels Diputats sense la bandera catalana\nERC i el PSOE busquen la formula màgica de l’abstenció\nERC manté el ‘no’ a la investidura de Pedro Sánchez després de la reunió que ha tingut lloc aquest dijous a Madrid, però tan els republicans com el PSOE i el PSC consideren que la trobada ha servit per establir un punt de partida comú sobre la necessitat d’abordar un el que les dues formacions qualifiquen de “conflicte polític” a Catalunya. És el resultat de 2 hores i 30 minuts de reunió entre les delegacions que han encapçalat el portaveu d’ERC a Madrid, Gabriel Rufián, i la portaveu del PSOE al Congrés, Adriana Lastra. En dos comunicats per separat, ERC i PSOE assenyalen que hi ha punts en comú que permeten impulsar aquesta negociació, i anuncien que han acordat celebrar una nova trobada el dimarts 3 de desembre al Congrés dels Diputats.\nLa trobada al Congrés dels Diputats ha servit per explorar les possibilitats d’una entesa que permeti la investidura de Pedro Sánchez, i ha acabat sense declaracions i amb dos comunicats per separat que apunten en la mateixa direcció.\nERC assegura que després d’aquesta “primera reunió entre equips negociadors” la seva postura “segueix essent negativa”, però apunta ja en un primer punt del comunicat que “totes dues parts han establert un punt de partida comú en considerar la necessitat d’abordar un conflicte polític que és, essencialment, de naturalesa política”.\n“Malgrat que els diagnòstics de les parts no són coincidents”, segons ERC, les dues formacions “sí que comparteixen la necessitat de poder reprendre la via del diàleg entre partits i institucions, així com per implicar en aquesta la societat civil”. Un diàleg, afegeixen els republicans, que “ha de ser obert i sincer”.\nUna terminologia molt semblant a la que apareix al comunicat del PSOE, on apunta que en aquesta “primera aproximació” s’han constata “diferències” però “també punts de trobada” i en tot cas “una voluntat compartida de diàleg que permeti desencallar la formació de govern i assegurar l’estabilitat política”.\nSegons el PSOE, aquesta “estabilitat política” a de permetre afrontar “una agenda de drets socials, la recuperació de drets civils i laborals retallats pel PP, la situació industrial a Catalunya i al conjunt d’Espanya, en particular al sector de l’automoció” i també “canalitzar el conflicte polític a Catalunya des del diàleg i l’entesa institucional”.


La Fiscalia manté la petició de 19 anys de presó per a Urdangarin\nEl Ministeri Fiscal rebaixa d'11 a 5 anys de presó la pena per a Matas per haver confessat i consignat 865.000 euros\n2 min. Palma 10/06/2016 12:19\n651x366 Iñaki Urdangarin i Cristina de Borbó arribant aquest divendres al judici. / ENRIQUE CALVO Iñaki Urdangarin i Cristina de Borbó arribant aquest divendres al judici. / ENRIQUE CALVO\nEn la recta final del judici del cas Nóos, el Ministeri Fiscal manté la seva petició inicial contra Iñaki Urdangarin. La Fiscalia no ha fet modificacions que l'afectin i continua imputant a Urdangarin presumptes delictes de tràfic d'influències, malversació, prevaricació, frau, estafa, falsedat, delictes contra Hisenda i blanqueig de capital. Tant el marit de la infanta Cristina com el seu soci, Diego Torres, s'asseuen a la banqueta per haver-se enriquit dels governs autonòmics de Balears i València a través de l'Institut Nóos. 19 anys i mig de presó és el que li reclamen, mentre que Manos Limpias n'hi demana 26 anys i mig.\nA la seva esposa, la infanta Cristina de Borbó, el Ministeri Fiscal no l'acusa. Manos Limpias, com a acusació particular, li demanava inicialment la pena de 8 anys de presó i multa de 2 milions d'euros, com a presumpta cooperadora necessària de dos delictes contra la Hisenda pública pels exercicis 2007 i 2008. I sembla que queda igual.\nAl soci d'Urdangarin, Diego Torres, juntament amb qui dirigia l'Instituto Nóos, la Fiscalia li continua demanant 16 anys i mig de presó; i Manos Limpias 22,5 anys, per presumptes delictes de prevaricació, frau, tràfic d'influències, malversació, contra Hisenda, falsedat, estafa, falsificació i blanqueig.\nD'altra banda, els acusats vinculats a les Illes han aconseguit arribar a diferents pactes amb la Fiscalia, que aviat es coneixeran. A l'expresident balear i exministre de Medi Ambient l'acusen de presumpta prevarciació, malversació, frau i tràfic d'influències. El Ministeri Fiscal té en compte la consignació de 865.252,67 euros de la venda del seu palauet del carrer Sant Feliu de Palma i un atenuant per confessió. Per això, inicialment li demanaven 11 anys de presó i ara només 5 anys.\nA hores d'ara, totes les parts personades ja han presentat formalment les seves conclusions davant el tribunal que jutja el cas.


Animació plena de grans i entranyables petits personatges\nEl dilluns 13 de març ens van visitar nens de p4 i professores de l'escola Marta Mata de Viladecans. L'exalumna Rosy Megia els va fer una explicació de les joguines òptiques del pre-cinema, van veure els ninots per stop motion fets pels alumnes i treballs. Finalment van acabar amb preguntes fetes pels nens.\nAl sortir de la classe els alumnes de primer d´animació els esperaven amb unes espases de globus per tots els nens.\nL´organitzadora Sonia Puente ens passa un link amb imatges de la sortida.


Comptabilitat vs auditoria: les 11 diferències principals que heu de conèixer. - WallstreetMojo\nLa diferència clau entre la comptabilitat i la comptabilitat és que la comptabilitat és el procés d’enregistrament, manteniment i notificació dels assumptes financers de l’empresa, que mostra la clara posició financera de l’empresa, mentre que l’auditoria és l’examen sistemàtic dels llibres de comptes i la resta de documents de l’empresa per saber si la declaració mostra una visió veritable i justa de les organitzacions.\nComptabilitat vs. Auditoria\nLa comptabilitat és un acte de mantenir els registres monetaris d’una empresa de manera que puguin ajudar a la preparació dels estats financers, cosa que donarà una visió precisa i justa del negoci de l’empresa. Tal com assenyalem a la SEC Filings de Colgate, se'ls requereix que preparin els estats financers segons les directrius de l'autoritat reguladora.\nL’auditoria, en canvi, és l’avaluació dels registres / estats financers elaborats mitjançant la funció comptable. L’objectiu és garantir la fiabilitat dels estats financers. En el cas de Colgate, PricewaterhouseCoopers LLP va auditar l’eficàcia del control intern de Colgate sobre la informació financera el 2016.\nEn aquest article sobre Comptabilitat vs. Auditoria amb més detall:\nLa comptabilitat és el llenguatge empresarial. Qualsevol empresa es mesura en termes de nombres, i aquests nombres s’arriben a fer servir la comptabilitat. Prenguem exemples senzills del tipus de números que necessiten els empresaris en el dia a dia:\nQuina és la quantitat de béns venuts en el mes / trimestre / any actual?\nQuin és el cost total incorregut durant el mes / trimestre / any?\nL’empresa obté beneficis o pateix greus pèrdues? En qualsevol dels dos casos, quina és la quantitat d’aquest benefici / pèrdua? Quina és la proporció de beneficis / pèrdues en comparació amb les vendes totals?\nQuant és l’estalvi (un estalvi positiu representarà un benefici, mentre que un estalvi negatiu significarà que l’empresa ha gastat més) en el cost en comparació amb el mes passat?\nQuants empleats treballen actualment a l'organització?\nQuin és el marge de benefici de l’empresa?\nQuin és el creixement de la companyia en els darrers deu anys?\nQuina és la quota de mercat total de l’empresa?\nQuin és el benefici de cada punt de venda per a l’empresa?\nEs pot respondre a les preguntes anteriors mitjançant la comptabilitat. La comptabilitat té diverses branques, com ara:\n# 1 - Comptabilitat financera\nL’objectiu principal de la comptabilitat financera és mantenir, processar, agrupar, resumir i analitzar la informació financera de l’empresa d’una manera que doni una visió precisa i justa a diversos grups d’interès interns i externs de l’empresa.\nCom veiem a la següent instantània extreta de Colgate 10K, l’objectiu principal de la comptabilitat financera és preparar els estats financers, és a dir, el compte de resultats, el balanç i el flux de caixa.\nA continuació es mostra la representació gràfica del procés de comptabilitat financera:\n# 2 - Comptabilitat de costos\nLa comptabilitat de costos és beneficiosa des del punt de vista de costar diversos productes. Ajuda a obtenir un preu de cost per a productes complexos que requereixen diverses matèries primeres, processos i ingredients en la seva fabricació. També ajuda a identificar els costos clau (fixos i variables) associats a cada producte i el punt d'equilibri dels productes.\nAixò té un propòsit essencial per a qualsevol empresa. Deriva un cost, que al seu torn ajuda a calcular el preu de venda del producte. El preu de venda es derivarà sobre la base de diversos paràmetres com el percentatge de marge que ha de mantenir l’empresa, la competitivitat del mercat, l’estratègia de venda del producte, etc.\nSi voleu aprendre professionalment la comptabilitat de costos, us recomanem que consulteu més de 14 hores de vídeo del curs sobre comptabilitat de costos\n# 3 - Comptabilitat gerencial\nAquesta secció té més a veure amb les decisions de planificació i suport. Les dades organitzades per altres camps de la comptabilitat s’analitzen posteriorment per planificar, prendre decisions estratègiques i preparar un full de ruta. Aquí, els informes (MIS - Management Information System) es preparen diàriament / setmanalment / mensualment per a públics interns, com ara el director financer, el conseller delegat, els gerents i altres executius de primer nivell que prenen decisions informades en nom del empresa. Els informes els ajuden a obtenir una millor perspectiva i prendre decisions informades. Algunes d’aquestes decisions impliquen: pressupost de capital, anàlisi de tendències, previsió, etc.\nAlguns altres tipus de comptabilitat són la comptabilitat fiscal, la comptabilitat de recursos humans, la comptabilitat governamental, etc.\nQuè és l'auditoria?\nL’auditoria és una activitat de verificació, comprovació i avaluació d’estats financers. Com que els estats financers es preparen sobre la base dels registres comptables d'una organització, l'auditoria també inclou la comprovació dels registres comptables.\nAjuda a determinar la validesa i fiabilitat de la informació comptable representada mitjançant estats financers.\nEs pot dir que l’auditoria és més aviat una activitat post mortem. Un cop finalitzat el procés de comptabilitat financera durant un any determinat, es pot iniciar el procés d'auditoria.\nL’auditoria es pot dividir en Auditoria externa i Auditoria interna\ncostant diversos productes\nComptabilitat vs. Auditoria: les 11 diferències principals\nSr. Punt de diferència Comptabilitat Auditoria\n(Comptabilitat vs. Auditoria) La comptabilitat és un acte de mantenir els registres monetaris d’una empresa de manera que puguin ajudar a la preparació dels estats financers, cosa que donarà una visió precisa i justa del negoci de l’empresa. L’auditoria és l’avaluació de registres / estats financers elaborats mitjançant la funció comptable. L’objectiu és garantir la fiabilitat dels estats financers.\n(Comptabilitat vs. Auditoria) Les normes de comptabilitat són emeses pels consells internacionals de comptabilitat, que han de complir-se durant la preparació dels estats financers. Les normes d’auditoria són emeses pels consells internacionals d’auditoria, que han de complir-se mentre s’auditen els estats financers.\n(Comptabilitat vs. Auditoria) Oferir una visió precisa i justa dels estats financers a diversos usuaris Per verificar la fiabilitat de la visió veritable i honesta de l'estat financer\n4 Principals categories\n(Comptabilitat vs. Auditoria) Alguns sub-caps de comptabilitat són els següents:\nComptabilitat de prestacions socials\nL’auditoria es pot dividir en:\nAuditoria interna (realitzada generalment per la direcció amb finalitats de millora del procés i / o amb finalitats preventives)\nAuditoria externa (de caràcter general)\n5 Entregues claus\n(Comptabilitat vs. Auditoria) Els estats financers són el lliurament crític de la comptabilitat, que inclou el següent:\nDeclaració de pèrdues i guanys\nUn informe d’auditoria és un element vital de l’auditoria i es pot classificar en el següent:\nInformes d’auditoria qualificats que indiquen les qualificacions o les excepcions que s’apunten als estats financers i per la qual es veu afectada la visió fidel i fidel dels estats financers.\nL'informe d'auditoria no qualificat és la millor forma de l'informe, que estableix que els estats financers ofereixen una visió veritable i imparcial de la situació financera de l'organització.\nNo es poden proporcionar informes d'auditoria. Això també és possible quan no hi ha prou dades perquè l’auditor comprovi i doni la seva opinió sobre els estats financers\n6 El treball és realitzat per\n(Comptabilitat vs. Auditoria) Comptadors i comptables Auditors (és essencial que un auditor tingui coneixement de la comptabilitat. Sense un coneixement exhaustiu, un auditor no pot certificar els estats financers. D'altra banda, no és necessari que un comptable estigui ben versat en els processos d'auditoria).\n7 Es requereixen habilitats clau\n(Comptabilitat vs. Auditoria) Algunes de les habilitats crítiques necessàries per un auditor són:\nConeixement de les dues normes comptables\nCapacitat per prendre decisions oportunes i mesurades\nPensant fora de la caixa,\nSer capaç d'equilibrar el risc i la compensació de rendibilitat de l'empresa,\nComprendre els diferents models d’ingressos,\nInterpretar els estats financers i donar suggeriments valuosos basats en l’experiència i el coneixement.\nAlgunes de les habilitats crítiques requerides per un auditor són:\nEl coneixement de les normes d’auditoria i comptabilitat és imprescindible per a un auditor.\nComprensió del marc comptable de l’organització i posteriorment capaç d’identificar les àrees de risc, processos, controls, etc.\nSer capaç d’interpretar els estats financers i els efectes que les diferents transaccions financeres tenen en els estats financers\n8 Activitats del dia a dia\n(Comptabilitat vs. Auditoria) Les operacions diàries d'un comptable inclouran el següent:\nMantenir llibres de comptes\nMantenir la documentació i els registres adequats a efectes d’auditoria\nPreparació d'estats financers per a l'organització\nPreparació de projeccions / models de negoci / pressupostos que ajudaran la direcció a decidir un full de ruta per al futur\nSeguiment de les despeses reals respecte al pressupost (anàlisi de la variància)\nLes activitats quotidianes d’un auditor implicaran el següent:\nComprensió dels estats financers de l’organització\nRealització de diversos processos per entendre com funciona el flux d'informació / comptabilitat a l'organització\nIdentificar les àrees de risc crític sobre la base dels recorreguts i suggerir controls adequats per a cada àrea de risc\nVerificació de documents per establir una pista d'auditoria\nElaboració d'informes d'auditoria per als usuaris dels estats financers\n9 Nivell de responsabilitats\n(Comptabilitat vs. Auditoria) Un comptable forma part de la gestió de nivell mitjà de l’organització. Aquí, la responsabilitat és presentar una visió fidel i justa de la posició financera de l’empresa a diversos grups d’interès.\nNota: En aquest cas, cal una comprovació exhaustiva dels antecedents, ja que el comptable està en condicions de manipular els resultats financers de l’empresa. Un auditor pot ser intern i extern a l'organització. En el cas d’un auditor intern, formarà part de la direcció de nivell mitjà de l’organització.\nEn el cas d’un auditor extern, les empreses opten per empreses d’auditoria certificades conegudes a la indústria.\nEn certa manera, el nivell de responsabilitat de l’auditor és més que el comptable. L’informe emès per ells és una certificació del treball realitzat pel comptable.\nNota: Cal una comprovació exhaustiva dels antecedents, fins i tot en aquest cas, perquè un auditor certifica el treball d’un comptable. Si l’auditor no té cura en l’exercici de les seves funcions, l’equip comptable pot tenir moltes oportunitats de frau.\n10 Punt de partida\n(Comptabilitat vs. Auditoria) El punt de partida de la comptabilitat és la comptabilitat, és a dir, el manteniment de registres dels assumptes financers de l’empresa, que després s’utilitza per preparar els estats financers de l’organització. L’auditoria s’inicia quan s’acaba la feina d’un comptable. Un cop preparats els estats financers, l'auditor comença a verificar la completitud i exactitud dels estats financers.\n(Comptabilitat vs. Auditoria) És una activitat en curs. Els estats financers es poden preparar trimestralment i anualment, però registrar les entrades de diari i altres funcions comptables són un procés continu. Es tracta d’una activitat periòdica. Una auditoria anual dels estats financers és un requisit legal a la majoria de països. Moltes empreses prefereixen fer una auditoria també trimestralment.\nLa comptabilitat i l’auditoria estan relacionades entre si i van de la mà entre elles. La feina feta pel comptable està certificada per l'auditor. El lloc de treball de l'auditor no tindrà cap significat si el marc comptable bàsic no s'estableix a l'organització. A més, si no hi ha ningú que certifiqui la feina feta pel comptable, hi haurà garanties sobre la fiabilitat de les dades presentades als estats financers. Un auditor afegeix valor a la feina feta pels comptables.\nA més, els dos poden treballar de la mà, especialment en cas d’instal·lar processos a l’organització. Els controls dissenyats i implementats pel comptable poden ser provats per l'auditor. Els auditors també poden assenyalar els buits de control, si n’hi ha, que són àrees d’alt risc. Els auditors poden utilitzar la seva experiència i experiència i proporcionar suggeriments / solucions factibles per a la millora del procés. El comptable els pot implementar per a una millor gestió del risc.\nAquests controls interns, establerts conjuntament pels comptables i auditors, són generalment aprovats per la direcció. Poden ser tan senzills com un sistema de verificació manual del fabricant en què un fabricant prepararà un document (per exemple, un val d’efectiu) i l’aprovarà un superior. Aquests controls també poden ser tan complexos com una característica incorporada a l'ERP, que ressaltarà i desautoritzarà la creació d'un llibre principal de proveïdors comprovant el número d'identificació de l'empresa únic.


El consum d'aigua del CAT torna a nivells anteriors a la crisi econòmica | Aguaita.cat\nEl consum d'aigua del CAT torna a nivells anteriors a la crisi econòmica\nper Redacció , Tortosa, 8 de febrer de 2017 a les 17:10 |\nPresentació del balanç de l'any 2016 del CAT, des de la Cambra de Comerç de Tortosa. | CAT\nEls municipis de les Terres de l'Ebre i el Camp de Tarragona que s'abastixen de la interconnexió d'aigua de l'Ebre que gestiona el Consorci d'Aigües de Tarragona (CAT) han augmentat els consums gairebé un 5%, durant el 2016. L'augment de més de 7'5 punts en el consum de les indústries i la recuperació, en els últims cinc anys, de xifres globals similars a les de l'any 2007, ha estat valorat pels gerents del CAT com a clars indicadors de "creixement econòmic". Durant el 2017 es posarà en marxa la nova planta d'ozó, es col·locaran els primers sensors a la xarxa que permetran conèixer de manera online la qualitat de l'aigua en diferent punts i s'implantarà un model de gestió de dades al laboratori basat en el BigData.\nEl Consorci d'Aigües de Tarragona ha fet balanç de l'any 2016, este dimecres, des de la Cambra de Comerç de Tortosa. Pel que fa als consums, s'ha consolidat una lleugera tendència a l'alça, tant en ajuntaments com en indústries, i ha crescut un global del 4,93% respecte 2015 amb un consum de 71,07 hectòmetres cúbics. El consum dels ajuntament ha augmentat un 3,34%, tot i que s'ha reduït el consum d'aigua per càpita en els últims anys. "La gent és molt més curosa en el consum d'aigua però creix el consum en el seu global i és una bona dada econòmica", ha dit el president del CAT, Albert Abelló.\nEl creixement del consum a les indústries de les Terres de l'Ebre i el Camp de Tarragona que s'abastixen de la xarxa ha estat del 7,65%. "Dixem enrere una vall de deu anys de xifres inferiors i recuperem xifres de 2007, d'abans de la crisi, i ens fa pensar que pot ser un repunt econòmic i que es pot consolidar", ha remarcat el gerent Josep Xavier Pujol.\nDurant el 2016, el CAT, amb un pressupost anual de 40,7 milions d'euros, ha construït la nova planta d'ozó —amb una inversió de prop de 5 milions d'euros—, ha actuat contra la corrosió a les galeries —un pla que s'ha executat en cinc anys i una inversió final de 8,2 milions d'euros— , i ha iniciat un sistema de congelació criogènica per reparar avaries a la xarxa principal sense haver d'interrompre el subministrament.\nEl consorci també ha participant en projectes d'investigació i recerca entre els quals destaca l'Ebro-Admiclim, destinat a la mitigació dels efectes del canvi climàtic al Delta de l'Ebre, que va començar el 2015 i acaba el juny del 2018.\nEl projecte, liderat per l'IRTA, suposa una possibilitat per al CAT per trobar una gestió alternativa als fangs que es produixen a la planta de l'Ampolla, entre 1.200 i 1.500 tones cada anys de residus. "Ens ajudaria a donar sortida a un procés intern de la planta però podria ser una prova pilot per solucionar la subsidència i regressió del Delta. La nostra intenció és retornar al Delta el residus que agafem en la captació de l'aigua dels canals", ha explicat Pujol.\nDe cara a este 2017, quan es començarà a redactar un nou Pla Estratègic per als propers 4 anys, s'ha previst l'inici de la implantació del nou sistema Sensòrica online que preveu instal·lar 15 sensors, els sis primers enguany, que ajudaran a monitoritzar la qualitat de l'aigua per conèixer al moment quin és el seu estat en diferents punts de la xarxa. A més, el laboratori de qualitat comptarà amb un nou paquet informàtic de gestió de dades i es millorarà la seguretat física i lògica de les instal·lacions de l'ETAP de l'Ampolla.\nLa planta d'ozó que es va construir l'any passat començarà en breu les primeres proves i està previst que entre en servei coincidint amb el Dia Mundial de l'Aigua, el 22 de març, quan està prevista la seua inauguració.\nEl CAT serà pioner en la implantació d'este sistema de potabilització en el qual se substituix la desinfecció de l'aigua en planta amb clor per ozó. Segons el director del consorci, l'ozó és un millor reactiu per preparar l'aigua i és un component per fer els processos de la planta "més efectius". Pujol ha assenyalat que, a més a més, s'evitaran els perills del transport, l'emmagatzematge i la manipulació del clor. Tot plegat suposa un estalvi de la despesa del 5%, entre 150.000 euros i 200.000 euros que es poden destinar a altres actuacions.\nEl procés amb ozó ajuda a detectar més quantitat d'elements que poden alterar la qualitat de l'aigua, com són els derivats dels fàrmacs, de les drogues, o de metalls, entre d'altres. El sistema permetrà detectar-los amb més precisió però no significa que es pose en risc la salut de les persones per ser presents a l'aigua.\nEconomia, Albert Abelló, CAT, Ampolla, Consorci d'Aigües de Tarragona, Terres de l'Ebre, aigua, Consorci d’Aigües de Tarragona


El centre històric es tancarà al trànsit quan es construeixi la via de ronda\nLa nova normativa urbanística, a punt d'entrar en vigor, inclou la circumval·lació\nTomeu Garcies | 10 desembre 2000\nEl centre històric de Costitx quedarà tancat al trànsit tan bon punt s'enllesteixi la construcció de la futura via de circumval·lació. La nova normativa urbanística, a punt d'entrar en vigor, inclou l'obertura d'una via de ronda voltant el nord i que permetrà connectar directament les carreteres de Sencelles i de Sineu sense haver de passar pel centre.\nAquest projecte faria possible treure tots els cotxes de la plaça de la Mare de Déu i de la plaça des Jardí, que funcionen com a aparcament principal, sobretot durant els caps de setmana. De fet, es pretén que la nova via de ronda sigui molt ampla per tal que pugui acollir vehicles aparcats en bateria.\nD'aquesta manera es plantejaria tancar al trànsit i embellir tota una sèrie de carrers que surten a les places centrals del poble, que també serien empedrades. Això suposaria desviar el trànsit pel nou vial fins al carrer de les Monges de la Caritat i un tram del carrer Major. Des de l'equip de govern (UM), es considera necessari revitalitzar la imatge del centre urbà eliminant els cotxes i deixant més espais als vianants.\nEl tinent de batle Joan Horrach va indicar que ja existeix un principi d'acord de compra amb tots els propietaris afectats pel nou vial que tindrà una llargada de no més de 300 metres. Amb tot, encara resta trobar el finançament necessari per fer una obra que pujarà a més de 100 milions de pessetes.


Els demògrafs calculen que la natalitat caurà un 10% a Catalunya - Empordà\nEls demògrafs calculen que la natalitat caurà un 10% a Catalunya\nEl saldo entre nounats i defuncions l'any 2020 apunta a ser el més negatiu «des de la Guerra Civil»\nGuifré Jordan/ACN. BARCELONA 02.05.2021 | 06:30\nLa covid-19 pot comportar fins a una davallada del 10% de naixements a Catalunya. Segons l'investigador del departament de Geografia de la UAB i del Centre d'Estudis Demogràfics Toni López-Gay, el balanç al final de la pandèmia serà «entre una pèrdua del 10% i una estabilitat» respecte al període anterior. En qualsevol cas, la covid-19 «tindrà un efecte contrari al ´baby boom'» amb què s'havia especulat.\nL'estimació mensual de naixements de l'INE per a desembre del 2020 a Catalunya és d'un 18,7% menor a 12 mesos abans, quan el descens del mes anterior havia estat del 6,8%. La tendència a la baixa es va accentuar al gener de 2021, amb una davallada interanual del 24,7%, mentre que al febrer d'enguany es va relaxar fins al 8,5%. Per demarcacions la tendència és similar, amb un declivi interanual entre desembre i febrer del 17,7% a la demarcació de Barcelona, un 19,2% a la de Girona, un 17,8% a la de Tarragona i un 15,6% a la de Lleida.\nAixò, combinat amb el fet d'una tendència a la baixa en el nombre de fills per dona i que en els últims anys «no hi ha hagut un gran flux migratori», explica que l'any passat pugui ser de rècord negatiu de naixements. Les dades de nounats de l'any passat es publicaran al juliol, però el padró municipal d'habitants provisional a 1 de gener del 2021 publicat recentment ja donava pistes: en aquesta data, els individus d'entre 0 i 4 anys eren 321.888, un 5,5% menys que els 340.669 de dotze mesos abans. La caiguda, insisteix López-Gay, s'explica no només amb la baixa natalitat, sinó també a una caiguda en el saldo migratori. A més, deixa clar que les dades que s'han fet públiques fins ara només permet una comparació directa entre els nascuts el 2020 amb els del 2015.\nEl demògraf creu que «és molt probable» que la diferència entre nounats i defuncions el 2020 sigui «d'una pèrdua similar a la Guerra Civil». Les víctimes de la pandèmia han contribuït a accentuar una tendència que ja va començar el 2018 i el 2019 de més òbits que naixements, cosa que no tenia precedents recents fins llavors. L'expert també explica que després del 2020 i el 2021 es tornarà al «lleuger» saldo natural negatiu d'abans de la covid-19.\nLes dades del nou padró també revelen tendències de creixement poblacional per demarcacions. Barcelona va perdre un 0,56% dels seus habitants. Les altres tres, però, van registrar petits augments, del 0,40% a Girona, el 0,14% a Lleida i el 0,57% a Tarragona. Segons López-Gay, això provaria que «una part petita de la població ha canviat els seus hàbits residencials» durant l'any de la pandèmia.


Rafel Luján | dimarts, 24 de març del 2015, a les 10.29\nAlfred Bosch ha expressat el desig de buscar una ciutat més justa “perquè és al que aspiren la majoria dels ciutadans de Barcelona” i ha dit que els conflictes oberts per Can Vies o la Barceloneta “es resolen a través del diàleg i la conciliació” abans de resoldre’ls amb les porres. El republicà s’ha mostrat partidari de fer la ciutat més justa del sud de la Mediterrània, una ciutat que no estigui en conflicte: “No volem una ciutat morta; volem una ciutat viva on hi hagi conciliació, diàleg i justícia”.\nReivindica la Barcelona de Maragall\nSobre l’acord amb MES (Moviment d’Esquerres) de Jordi Martí, Bosch s’ha mostrat optimista a l’hora d’arribar a l’acord també a la capital catalana i ha dit que estan teixint “una força molt barcelonina que reculli l’essència de la millor Barcelona, la de Maragall, la socialdemòcrata, que arribi a l’èxit però en què l’èxit es comparteixi amb els ciutadans”.\nSobre la presència de Juanjo Puigcorbé com a número dos de la llista, ha dit que l’actor compleix amb escreix les expectatives i que han estat discutint durant hores sobre el model de ciutat o de com ha de ser la cultura o l’esport. “Era un pla A. Fa temps que parlem amb ell. Des de fa molts mesos era la nostra primera opció”, ha dit. Els republicans, assegura, estan en disposició d’incorporar més independents a la llista.\nUna trinxera entre Barcelona i l’AMB\nRespecte a temes concrets de ciutat, Alfred Bosch s’ha mostrat partidari de consultar “tot allò que democràticament sigui raonable” i ha posat d’exemple el futur de Can Vies, “on es va prendre una decisió a partir d’un procés popular” i que només pot ser modificada amb un altre procés de participació. Ha descartat una segona consulta sobre la Diagonal pel precedent existent: “Hem de posar a prova la paciència dels ciutadans de Barcelona amb una altra consulta sobre la Diagonal? La gent diria que ‘us hem votat perquè decidiu'”, ha dit. Sí que creu que cal resoldre la mobilitat de l’avinguda i tornar a parlar de la connexió entre Trambaix i Trambesòs, “si cal per la línia més curta, que és la recta”.\nBosch ha apuntat la circumval·lació de Barcelona com “a un tema pendent”, i diu que hi ha una autèntica trinxera que separa la ciutat de la resta de l’àrea metropolitana. “Si intenteu anar amb bicicleta seguint els límits de Barcelona, hi ha zones molt ben resoltes com les platges però d’altres, com el Morrot o les lleres dels riu,s no estan ben resoltes, i si intentes fer aquesta circumval·lació en bicicleta, això es impossible ara mateix”. El candidat republicà aposta per resoldre aquesta mobilitat a l’entorn de la ciutat.\n— Alfred Bosch — ERC — política municipal\nBosch: “Per fer política s’ha de passar de la protesta a la proposta”\nEls condemnats pel setge al Parlament recorreran una sentència que veuen “ideològica”


DENTS VENGADORES ELECTRICA fases oral B\nDENTS PRINCESA D'ENERGIA ELÈCTRICA fases oral B\nLes etapes del raspall de dents Oral B princesa d'energia elèctrica ha estat dissenyada per a nens de 3 anys en endavant. És útil per familiaritzar petita essencial dental per a la seva salut.\nEl raspall de dents Oral B etapes de potència princesa és per a nens de 3 anys en endavant. És útil per familiaritzar petita essencial dental per a la seva salut. Diversos components el converteixen en un element essencial, per nomenar el temporitzador. Aquest es estableix dos minuts en línia amb l'assessorament dels dentistes que advoquen per aquest final de cada raspallat de dents sanes. Les oscil·lacions sistema 7600 de neteja realitza moviments d'un costat a un altre per minut per a una neteja a fons\nDescripció Raspall de dents etapes de potència elèctrica princesa Oral B\nEl raspall de dents etapes de potència princesa Oral B elèctric està dissenyat per ajudar els nens a raspallar bé les dents. xarxa recarregable, que té un temporitzador durant dos minuts, que és el temps òptim per a un raspallat amb un raspall de dents électrique.Sa petit cap de raspall suau és especialment adequat per raspallar-se les dents dents nens petits.\nInstruccions d'ús del raspall de dents elèctric de potència princesa Pràctiques\nAmb la tecnologia 2D-oscil·lant giratòria, el seu fill pot fer una regla de raspallat, tant en profunditat i en tots els costats de les dents. Amb una manera de fer servir tant pràctic i econòmic, que limita la quantitat de pasta de dents usat. Recomanem aquesta eina útil i divertit, ja que encoratja als més petits per fer-lo servir cada dia amb el maneig del seu comptador de temps de la màniga i la música.\nRaspall de dents composició etapes de potència princesa elèctric Oral B\n1 raspall de pràctiques d'alimentació\n1 raspall de dents elèctric Oral B Stages princesa Potència


L'Ajuntament d'Algemesí destinarà gran part del romanent de tresoreria a la rehabilitació del Centre Cultural Jaume I | Ajuntament d'Algemesí\n1 de Agost de 2017 - 11:00\nL'Ajuntament d'Algemesí destinarà gran part del romanent de tresoreria a la rehabilitació del Centre Cultural Jaume I\nL'Ajuntament d'Algemesí ha aprovat, per unanimitat, la destinació del romanent de tresoreria de 840.000 euros al tancament del pressupost de 2016. La major inversió es farà en la reforma del Centre Cultural Jaume I al que s'han destinat 400.000 euros. Per volum d'inversió li segueix la renovació de la gespa artificial del camp de futbol del Poliesportiu Municipal Joan Girbés on s'han pressupostat 130.000 euros.\nAltres inversions que es duran a terme amb aquest superàvit del pressupost de l'any passat són diverses obres en centres escolars, millores en l'avinguda de Bernat Guinovart, el monument que recordarà als morts en l'accident aeri d'Eivissa, la rehabilitació del trinquet del poliesportiu i la rehabilitació de la seu de l'associació Adisalge.\nJuntament amb la destinació d'aquest romanent de la tresoreria municipal s'ha acordat un expedient de modificació de crèdits mitjançant el qual es dota una partida pressupostària per a redactar el projecte de rehabilitació de la piscina descoberta i el projecte de construcció d'una nova casa de la música. L'Ajuntament destinarà l'aportació extraordinària de 123.000 euros de la Diputació de València que serviran, entre altres coses, per a la rehabilitació d'habitatges socials.\nL'alcaldessa d'Algemesí, Marta Trenzano, ha destacat el consens al que s'ha arribat per a dur a terme aquestes inversions dins de les limitacions de l'actual legislació. “Agrair el diàleg, consens i les aportacions del Partit Popular i Més Algemesí per a dur a terme aquestes importants inversions per a la ciutat”, assegura Trenzano.


La FAF s’apunta al fenomen mundial dels esports electrònics - El Periòdic d'Andorra\nLa FAF s’apunta al fenomen mundial dels esports electrònics\nAl maig organitza una competició per formar un equip d’eSports per a que la representi a nivell internacional\nPublicat el Divendres, 21 d'abril de 2017 | 01:30 h\nPavelló ple en la final del ‘League of Legends’ a Los Angeles. | E.C.S.\nEls eSports estan agafant una immensa volada els últims anys. És un negoci mundial en plena expansió i que té encara un llarg recorregut. Ha deixat de ser simplement el fet de jugar a videojocs per convertir-se en un fenomen global amb milions de jugadors i, sobretot, de seguidors, movent unes xifres econòmiques astronòmiques. La Federació Andorrana de Futbol (FAF) es puja a aquest carro i crearà un equip oficial que la representi en tot tipus de competicions.\nL’elecció dels jugadors es portarà a terme mitjançant un draft del 12 al 14 de maig a l’Estadi Comunal, on s’instal·laran les consoles i els televisors. Hi haurà sis espais de competició amb alguns dels jocs més importants del moment, com el FIFA 17, Rocket League, League of Legends, Overwatch, Hearthstone i Clash Royale. Cada torneig es disputa per eliminatòries i la final, si tècnicament es pot realitzar, es portarà a terme a la pantalla del camp de l’Estadi. Ahir es van obrir les inscripcions per participar-hi. Els vencedors, a més de formar part de l’equip, també podran guanyar premis de material tecnològic.\nEl directiu de la FAF, Manolo Jiménez, assenyala que «la federació treballa en tots els aspectes» i aquesta nova secció d’esports electrònics n’és un exemple. La creació es produeix perquè «tenen una gran atracció pel públic», amb tornejos que arriben a omplir les graderies de pavellons amb desenes de milers d’espectadors, amb jugadors que entrenen, estudien el rival i tenen psicòlegs i preparadors físics. Com a ens, «som la primera federació que fa aquesta activitat. Som pioners». L’equip andorrà competirà en diferents tornejos a nivell internacional.\nPossibilitat olímpica / Aquests esports electrònics estan agafant una importància que, fins i tot, s’ha començat a plantejar que entrin a formar part del programa dels Jocs Olímpics. Són diversos els estaments que persegueixen aquest objectiu. Fins i tot des de la candidatura de Los Angeles 2024 s’ha arribat a afirmar que s’estan plantejant la possibilitat d’introduir-los si s’aprova. Així ho afirmava mesos enrere Casey Wasserman, president de la candidatura californiana. Va expressar aquesta opció després de la gran final del Campionat del Món del League of Legends, que va reunir més de 21.000 persones a l’Staples Center de Los Angeles i milions d’espectadoris en línia des de les seves cases.\nPerò aquesta no només és una opció de futur, sinó que es tracta d’una realitat de present. Les primeres passes ja estan fetes. I és que als Jocs Asiàtics de Jakarta de l’any vinent i els d’Hangzhou del 2022 seran al programa de competició, tot i que s’ha de veure encara si ho fan com a una disciplina més o com un esport d’exhibició. El mercat asiàtic és el que hi està més implicat, però es tracta ja d’un fenomen planetari i en totes els continents ja hi ha un gran seguiment, les competicions tant de caràcter nacional com internacional es multipliquen cada any i es mou una quantitat cada cop major de diners en contractes, premis i publicitat.\nAposta dels clubs de futbol / Com a esport electrònic els clubs no es volen quedar al marge d’aquest pastís. Tothom vol la seva porció i per aquest motiu cada cop són més el que creen el seu equip. Paris Saint Germain, Manchester City, West Ham, Sevilla, Betis, València, Reial Societat, Schalke 04, Wolfsburg, Sampdoria, Ajax, PSV Eindhoven, Sporting de Lisboa, Galatasaray, Besiktas, Dinamo de Moscou, River Plate i Santos són alguns dels clubs de futbol que ja compten amb equip propi, i que tenen autèntiques estrelles dels eSports. En aquest sentit es realitzen fitxatges prenent-se jugadors els uns als altres, com passa de la mateixa manera en el món del futbol i en qualsevol altre esport. És la llei de l’oferta i la demanda. A França, fins i tot la Lliga de Futbol Professional, a través de la Ligue 1, organitzarà una competició d’esports electrònics centrada en el FIFA 17.


VÍDEO Els devastadors efectes de la pedregada sobre la collita d'arròs del Delta | Aguaita.cat\nVÍDEO Els devastadors efectes de la pedregada sobre la collita d'arròs del Delta\nEls danys ronden el 40%, tot i que hi ha finques on la pèrdua de la collita és total, unes 2.500 hectàrees s'han vist afectades\nper Redacció , La Ràpita, 6 de setembre de 2018 a les 16:10 |\nImatge de l'arròs del Delta després de la pedregada | Cedida\nUnes 2.500 hectàrees d’arrossars del delta de l’Ebre s’han vist afectades per la intensa pedregada que va caure este dimecres a la tarda al Montsià, tot just a les portes de l’inici d’una campanya de sega que es preveia excel·lent. La tempesta va escombrar el terme de Sant Carles de la Ràpita, i també va afectar parcialment el municipi d’Amposta, fins al Poblenou del Delta i el Camí del Pas. El granís, que va caure de forma molt intensa i localitzada, va colpejar les espigues i va fer caure els grans d’arròs a terra. Segons ha explicat Rafel Verdiell, responsable de Sectors Agrícoles d'Unió de Pagesos, l’afectació mitjana se situa sobre el 40%, tot i que hi ha finques on les pèrdues arriben al 100%. “És molt poc habitual, possiblement fa 18 o 20 anys que no havíem patit una pedregada tan gran”, ha il·lustrat Verdiell. El sector lamenta que el fenomen s’hage produït en un moment clau de la campanya. Abans de la tempesta, les previsions apuntaven que enguany es recollirien unes 140.000 tones d’arròs, un 20% més que l’anterior. El sindicat Unió de Pagesos demanarà a les administracions una adequació dels mòduls de l’IRPF per compensar les pèrdues.\nSegons el sindicat agrícola, la pedregada va afectar un àmbit d’unes 2.500 hectàrees, majoritàriament del municipi de Sant Carles de la Ràpita i, més parcialment, al d’Amposta. Tot i que els danys han estat de diferent intensitat, segons la varietat i el grau de maduració de l’arròs, en el cas dels camps de la varietat bomba, que estava a punt de segar-se, la malmesa pot arribar al 100% i, per tant, estos camps ja no es podran segar.\nLa intensa pedregada es va produir entre dos quarts de cinc i les cinc de la tarda d’este dimecres. Al nucli de la Ràpita, hi va caure pedra amb una mida més gran que la d’una moneda d’euro. El gel va colpejar les espigues i en va fer caure els grans d’arròs, de manera que ara ja no es podrà plegar. El fenomen ha sorprès el sector, atès que és molt poc freqüent en esta zona.\nEl sector arrossaire lamenta que la pedregada hage arribat quan s’estava a punt d’iniciar el gruix de la campanya de sega. Els agricultors ja tenien les despeses fetes i només els mancava recol·lectar amb les màquines. Segons el responsable de Sectors Agrícoles de la Unió de Pagesos, Rafel Verdiell, en deu o dotze dies ja s’hauria avançat molt la sega a la zona més afectada. “Encara sap més greu perquè només feia falta segar”, ha reblat.\nEl sindicat demana al Departament d’Agricultura que faça una valoració ràpida i acurada dels danys per tal que la pagesia afectada puga ser indemnitzada de manera justa i puga comptabilitzar les pèrdues a l’hora de demanar una reducció del mòduls de l’IRPF per adversitats climàtiques.\nLa FCAC quantifica danys en un miler d’hectàrees\nPerla seua banda, la Federació de Cooperatives Agràries de Catalunya ha xifrat en un miler les hectàrees d’arròs del delta de l’Ebre afectades per la pedregada. Segons l’organització, les varietats més perjudicades són bomba i sirio, en les quals es preveuen pèrdues del 90% i en algunes parcel·les ja no s’arribarà a collir. Altres varietats més resistents, com Jsendra i Montsianell, han resistit millor la virulència de la tempesta, però així i tot tindran pèrdues de fins al 30 o 40%.\nMarcel Matamoros, responsable d’arròs de la FCAC, ha argumentat que “la pedregada s’ha produït quan tot just començàvem a segar les varietats més primerenques i a punt d’iniciar el fort de la recol·lecció la setmana vinent”. Per este motiu, ha demanat que “s’inicien els tràmits per a l’avaluació dels danys i es faça un peritatge ràpid perquè les parcel·les afectades puguen collir al més aviat possible”.\nAfectacions a la Ràpita\nMés de 50 litres per metre quadrat van caure ahir en mitja hora a la Ràpita, fet que va provocar afectacions que, llevat algunes inundacions de baixos principalment, sobretot es notaran en el sector de l’agricultura.\nA la Ràpita, a més de la intensa pedregada, es va inundar la zona del port i del passeig marítim i es va convertir l’espai en una immensa piscina d’aigua. El tram baix del barri del Xicago, i la zona dels carrers méndez Núñez i Talavera, van ser dels més afectats.\nVÍDEO Esfereïdora tempesta d'estiu a la Ràpita amb carrers inundats\nSocietat, tempesta, La Ràpita, Arròs Montsià, arròs del Delta, arrossars, arròs, Pagesos, Delta del l'Ebre


El conseller Sàmper es compromet a destinar més Mossos a Terrassa\nEl conseller Sàmper signa el Llibre d'Honor de Terrassa i assisteix a la Junta Local de Seguretat\nL'exregidor egarenc ha estat aquest dimecres a l'Ajuntament per signar el Llibre d'Honor de Terrassa i assistir a la Junta Local de Seguretat\nEl conseller Sàmper ha estat rebut a l’entrada per l’alcalde Jordi Ballart | Cristóbal Castro\nL’alcalde de Terrassa, Jordi Ballart, acompanyat de portaveus dels Grups Municipals, ha rebut aquest dimecres el conseller d’Interior de la Generalitat de Catalunya, Miquel Sàmper, en la seva visita institucional a Terrassa. L’acte ha tingut lloc al Saló de Sessions de l’Ajuntament, on el conseller signarà el Llibre d’Honor de la Ciutat de Terrassa.\nPosteriorment, el conseller ha assistit a la reunió de la Junta Local de Seguretat. La Junta està formada per representants dels diferents cossos policials. A la reunió també hi era també la tinenta d’alcalde de Territori i Sostenibilitat, Lluïsa Melgares; i el regidor de Seguretat, Via Pública i Protecció Civil, Xavier F. Rivero.\nUn cop finalitzada, el conseller Miquel Sàmper ha manifestat als mitjans de comunicació la seva “emoció de poder tornar a l’Ajuntament de Terrassa”. Sobre les reivindicacions posades sobre la taula per part del govern, ha afirmat que n’era conscient i que les té ben presents. “Sabem que Terrassa està per sota de la mitjana d’agents per ràtio d’habitants. Conec la ciutat i la seva complexitat. No és una ciutat conflictiva però sí que té certes particularitats i barris en què es necessita més presència policial”, ha remarcat. Per aquest motiu, el conseller ha afirmat que “estem treballant per poder incrementar el nombre d’efectius a l’àrea de Terrassa. En les darreres dues promocions ja s’han destinat una vintena d’agents a l’ABP egarenca, i esperem poder donar bones notícies en breu d’una ampliació important que segur que repercutiran a Terrassa i a la segona corona metropolitana”.\n3.800 denúncies relacionades amb la Covid-19\nPer la seva banda, l’alcalde Jordi Ballart ha celebrat en primer lloc, “tenir entre nosaltres un amic, exregidor i extinent d’alcalde ara conseller d’Interior, ja que coneix perfectament l’Ajuntament, la ciutat, i les seves necessitats i dificultats. Estem contents que sigui conseller i esperem que mantingui l’empremta del caràcter de proximitat”. Dit això, Ballart no ha dubtat a subratllar una de les principals problemàtiques actuals, accentuada arran de la implantació de mesures Covid-19, com és la “deficiència de Mossos a la nostra ciutat. Ens correspon un augment de plantilla i seguirem reivindicar-la”, ha manifestat.\nL’alcalde ha agraït la tasca dels cossos de seguretat en el compliment de les mesures, “des de l’inici del coronavirus, s’han imposat més de 3.800 denúncies relacionades” i ha reiterat “el compromís, complicitat i voluntat de cooperar entre les administracions. Deixem de banda partidismes, perquè tots tenim un objectiu comú: lluitar contra la pandèmia”.\nEl conseller Sàmper signa el Llibre d’Honor de Terrassa | Cristóbal Castro\nJordi Ballart Miquel Sàmper Terrassa


El Mon(t) Magic Family Park.\nActualitzada 16/10/2021 a les 12:52\nEl Mon(t) Magic Family Park de Canillo ha mantingut la dinàmica de l’estiu amb xifres rècord de visitants durant els caps de setmana de tardor, segons ha informat Grandvalira. A les més de 41.000 persones que van acudir al parc familiar durant l’estiu, igualant la xifra prepandèmia, cal sumar 2.000 visitants més en el període que va del 13 de setembre al 12 d’octubre. A més, durant el pont del Pilar es van assolir pics de fins a més de 600 visitants diaris, sent el 10 i 11 d’octubre els dies en què es van registrar més persones.\nSegons Grandvalia, aquestes xifres refermen la consolidació del parc familiar del sector de Canillo “com una proposta d’èxit per al període de tardor que contribueix a l’aposta de Grandvalira i Andorra per allargar la temporada d’estiu”. En aquest sentit, l’estratègia de desestacionalització continua progressant i l’estiu s’acosta al 5% de la facturació anual, amb unes dades que s’han triplicat respecte al 2018. A més, aquest és el quart any consecutiu que s’han obtingut beneficis a l’estiu. L’empresa assegura que l’oferta de natura es consolida com una alternativa segura per a les vacances, que atreu sobretot turistes de proximitat.


Detalls Apartament Sagrada Familia Marina\nApartaments a Barcelona › Apartaments Barcelona › Eixample dret › Sagrada Familia Marina\nSagrada Familia Marina (ref: B36214)\nApartament acollidor amb aire condicionat i internet gratis al Eixample Dret\nSagrada Familia: 180 m Mercat dels Encants: 800 m Teatre Nacional: 880 m Sant Pau: 1100 m Torre Agbar: 1110 m\nMessage to Letsgo\nAquest bonic apartament de 65 m2 està situat al barri de Eixample Dret, al costat de la Sagrada Família. Té un dormitori doble, petit però acollidor saló amb zona de menjador. La cuina americana està ben equipada amb tot el que necessari per cuinar. Hi ha un bany amb dutxa. Com a serveis addicionals hi ha rentadora i planxa, Assecador, tovalloles, aire-conditiong i una connexió a Internet d'alta velocitat.Hi ha un ascensor a l'edifici, així.\nL'apartament està situat al districte de Eixample Dret, no tan lluny de la catedral de Sagrada Familia. Aquí hi trobareu un munt de bars locals i bons restaurants amb terrassa. La zona d'Eixample Dret és casa a tres exemples impressionants del moviment modernista, La Pedrera, Casa Battlo i Casa Amatller. Parades de metro més properes són Monumental i Sagrada Família són només cinc minuts de la seva porta i porten al centre de la ciutat en menys de deu minuts. En definitiva, un lloc ideal per gaudir d'aquesta gran ciutat.\nAny de construcció: 1974\nSagrada Família: 120 m\nSagrada Familia Marina can be reserved only if the booking start date is between 25 gen. 2022 - 06 febr. 2022


Col·lecció de moments: Estany Blau\nXeXu 31 d’octubre de 2008 a les 18:31\nMira, tens la foto aquí a la capçalera per poder comparar i veure les teves evolucions en el dibuix per ordinador.\nonatge 31 d’octubre de 2008 a les 18:36\nStriper 31 d’octubre de 2008 a les 18:38\nI descobrint camins..\nAlbanta 31 d’octubre de 2008 a les 19:41\nFent camí sempre, Carme!!\nAturar-se és morir un poc.\nM'encanten els dibuixos... els fas tu?\nCarme 31 d’octubre de 2008 a les 20:30\nSí, Xexu, jo sóc la "dèries" i ara m'ha agafat la de dibuixar. No ho havia fet mai, però n'aprenc.\nJa tens raó, Onatge, sempre hi ha camins que no podrem refer.\nStriper, sempre intento descobrir camins, pe`ro no sempre ho aconsegueixo.\nAlbanta, m'aqlegro que t'agradin, si que els faig jo. N'aprenc!\nCarles Casanovas 31 d’octubre de 2008 a les 20:41\nTambé podries viatjar damunt de una\nfulla, com Margarida...\nDoe 31 d’octubre de 2008 a les 20:56\nEl cor damunt d'un nuvol. Buuuf cada vegada que repeteixo la frase tinc una sensació de suavitat a dins, no sé com explicar-ho...\nneix un nuvol petitet,\nI en pegar-li la primera surra,\nlabruixoleta 31 d’octubre de 2008 a les 21:00\nun poema que em va genial, ja el tinc memoritzat i tot.\nCarme 31 d’octubre de 2008 a les 21:37\nCarles, volar, sempre va bé, damunt del que sigui...\nSí, Doe, sentiments des del principi i fins al final. Gràcies pel teu poema.\nBruixoleta, tu que saps volar... millor que jo, que sempre em deixo els peus a terra, em pots ensenyar camins nous.\nLaura 31 d’octubre de 2008 a les 21:55\nRefer camins està bé si es fa amb saviesa, si no fa mal... sempre es poden descobrir coses noves.\nnovesflors 31 d’octubre de 2008 a les 21:55\nque parlaran de tu\nAssumpta 1 de novembre de 2008 a les 1:08\nI al final del camí, trobaré aquell estany que creia que només existia en els meus somnis i allí, assegut a la gespa i esperant-me, com fas sempre i des de sempre, et veig a tu i em sento tranquil·la.\nAixò de dibuixar amb l'ordinador deu ser dificilíssim... i, no sé per què, imagino que pels esquerrans encara més (ai, ai)\nCèlia 1 de novembre de 2008 a les 9:12\nEm fa recordar Ítaca, el més important no és l'estany sinó el camí per arribar-hi... fantàstica!\nNuria (fenix) 1 de novembre de 2008 a les 12:00\nRefer el camí per tornar fins l'estany blau?.\nTorneriem ensopegar amb les mateixes pedres.\nApendra a fer el cami amb solitud ,peró guiada amb els records,estima,amics i el cor ple d'esperança.\nbona castanyada!!.gracies per compartir.\nbarbollaire 1 de novembre de 2008 a les 18:43\nJoan Grau 1 de novembre de 2008 a les 19:23\nCarme 1 de novembre de 2008 a les 19:27\nLaura, hi ha camins que es poden refer i hi ha camns que no, nop cal forçar les coses. El del llac blau el puc refer tants cops com vulgui.\nNoves flors, gràcies pel teu poema que continua tant bé la ide a d'Onatge. Si no podem refer-los, els camins, en buscarem de nous. Estic amb vosaltres!\nBona nit, Assumpta, gràcies per le s teve s paraules boniques. En això del dibuix, jugo amb avantatge, doncs, no sóc esquerrana!\nCèlia, i en aquest cas va ser-ho més que mai, vam parar a esmorzar a 10 minuts de l'estany i ja no vam arribar-hi. No vam tocar l'aigua. Crec que no ho havíem fet mai això.\nNúria, potser no! No cal ensopegar sempre amb les mateixes pedres. La muntanya és ampla, les persones flexibles, potser podem passar pel costat de les pedres.\nBarbolaire, gràcies per la teva aportació. De tant en tant, sense que jo ho demani, em trobo amb aquests regalets en forma de poema. Els poso a la vista. Petonets.\nCarme 1 de novembre de 2008 a les 19:33\nBarbollaire, perdona m'ha fallat una ela, abans.\nJoan, una aportació més, estic encantada amb aquests diàlegs poètics! Moltes gràcies!\nestrip 2 de novembre de 2008 a les 11:12\nm'agrada molt aquest post de colors!\nCarme 2 de novembre de 2008 a les 16:32\nTants colors com participants, i és que cadasscú dóna el seu to especial a cada tema que parlem.\nonatge 2 de novembre de 2008 a les 16:34\nJa ho diuen que tot depèn del color amb què es mira...\nDe tota manera tu, ets el bressol de tots els colors...


Avenços en gestió clínica: Medicina Basada en el Valor (MBV)\nAlguns apunts sobre la influència dels valors en el procés de l'evidència\na) La pregunta clau. Hi ha un pensament màgic sobre una suposada neutralitat ètica de l'evidència, mentre que la qüestió dels valors queda més en mans de la pràctica clínica. Kelly et al, en canvi, destaquen la influència que els valors tenen des del principi, des del moment de la pregunta clau. ¿Per què es decideix provar l'eficàcia d'un determinat medicament? ¿Potser perquè té més possibilitats comercials? ¿Què passa amb les altres causes? ¿És que són més orfes?\nb) L'elecció de la metodologia. Els assaigs clínics aleatoritzats a doble cec són els predilectes, però en canvi, la clínica sovint requereix saber més sobre l'efectivitat en el món real i, en aquest punt, la metodologia tampoc és neutre. Cal reivindicar que l'adopció d'estudis pragmàtics no és un signe de debilitat científica, sinó d'aproximació empírica a la pràctica clínica.\nc) Les decisions compartides. Quan un metge planteja diverses alternatives terapèutiques a un pacient, l'evidència hi juga un paper clau, però per ella mateixa és insuficient, perquè les persones tenen la seva manera de veure les coses, i a més la clínica real està plena d'interaccions entre morbiditats o entre altres circumstàncies socials o culturals, un terreny en el qual, a la MBE no li ha interessat entrar-hi, almenys fins avui.\nd) Professionalisme i pràctica clínica. Els metges i les infermeres, habilitats clíniques al marge, tenen els seus propis valors: una manera religiosa de veure la vida, una visió defensiva de la pràctica clínica, una actitud exageradament intervencionista, per posar alguns exemples. A més a més, metges i infermeres treballen sota la pressió d'unes determinades circumstàncies, que tampoc són neutres. Per exemple, és sabut que les limitacions en el temps de dedicació als pacients poden fomentar la prescripció de més medicaments o la petició de més proves.\nLa nova medicina basada en l'evidència (MBE), és a dir la medicina basada en els valors (MBV), hauria de reflexionar, en resum, sobre dues qüestions bàsiques: a) la ciència no es pot aïllar dels valors dels científics com a persones, ni dels valors de la indústria que els empeny, ni els dels polítics que els subvencionen, i b) la MBE hauria d'anar més enllà dels estudis d'eficàcia per mullar-se molt més en els d'efectivitat clínica i en els de cost-efectivitat, i per això hauria de saber sortir dels parcs de recerca, arremangar-se i aportar més metodologia a la pràctica de la medicina de primera línia.


El Documental del mes Els testimonis de Putin. Versió original en rus, subtitulada en català (102 min)\nCom si es tractés de l'entrada a una nova era, el 31 de desembre de 1999 Rússia coneixia el seu nou i actual president: Vladímir Putin. Com va ser el seu ascens al poder? Com s'ha convertit en un dels polítics més influents i controvertits del panorama mundial? A través dels testimonis com el de l'antic secretari general de la Unió Soviètica Mikhaïl Gorbatxov, el primer president de Rússia, Borís Ieltsin o el mateix Putin, el director Vitaly Mansky explica la història sobre com l'actual president va ascendir al poder i ha mantingut la seva posició durant dues dècades. A través de material d'arxiu personal rodat al llarg de l'any 2000 i d'uns testimonis únics molt propers a la figura de Putin, Vitaly Mansky ens descobreix les veritables causes i conseqüències de l'operació Successor, l'entramat polític que va fer pujar Putin al poder. Manksy havia estat contractat per seguir i filmar la primera campanya del polític que ben aviat es convertiria en un dels líders més controvertits en l'actualitat. A través d'antigues gravacions que actuen com a veritables càpsules del temps, revisitem la història sobre com Putin, juntament amb el seu cercle més íntim, va ascendir al poder i els actors que ho van fer possible