Durant el mes de maig van entrar 448.792 visitants al Principat - Poble Andorrà\nDurant el mes de maig van entrar 448.792 visitants al Principat\nLa xifra representa un augment del 43,5% en relació amb les dades de maig del 2021\nEl mes de maig de 2022 han entrat al país 448.792 visitants, els quals presenten un augment d’un +43,5% respecte al mes de maig de l’any 2021. Les dades acumulades dels últims dotze mesos, presenten una recuperació en relació amb el mateix període de l’any anterior amb un augment dels visitants d’un +62,6%. Tant els turistes com els excursionistes augmenten un +139,3% i un +32,3%, respectivament. Des d’inici d’any, considerant el nombre de dies-visitant (suma dels excursionistes i dels turistes per la pernoctació mitjana), s’observa una disminució a l’acumulat de l’any 2022, passant d’una variació (gener-abril) del +404% al +312%.\nEl mes de maig de l’any 2022 van entrar al país un total de 448.792 visitants, dels quals 311.320 són excursionistes (69,4%) mentre que 137.472 són turistes (30,6%). El nombre de turistes incrementa un +77,4%, mentre que el nombre d’excursionistes presenta un increment d’un +32,4%.\nEn comparació a les dades del mes de maig de l’any 2021, aquest increment està influenciat per l’entrada de visitants d’altres nacionalitats (+169,5%), els quals presenten un augment tant del nombre de turistes com d’excursionistes amb un +172,6% i un +168,8%, seguits pels visitants francesos i dels visitants espanyols amb un augment d’un +38,8% i +25,6%, respectivament.\nEl vídeo d'un helicòpter dels Bombers de la Generalitat remullant la zona de l'incendi de Peramola


A Catalunya, mascareta «sempre» tot i que hi hagi distància de seguretat - Diari de Girona\nA Catalunya, mascareta «sempre» tot i que hi hagi distància de seguretat\nLa consellera de Salut assegura que la mesura s'aplicarà en tots els espais públics i que incomplir-la serà sancionable · La portaveu del Govern sosté que la norma evitarà un «relaxament» de la població\nagències /ddg 07.07.2020 | 23:47\nAquesta obligatorietat haurà de ser aprovada, però, pel Procicat · CC0\nAquesta obligatorietat haurà de ser aprovada, però, pel Procicat\nEl Govern català obligarà a dur «sempre» la mascareta a tots els espais públics encara que es compleixin les distàncies de seguretat, un límit que fins ara n'excloïa l'ús. La mesura, anunciada ahir per la consellera de Salut Alba Vergés en una entrevista a RAC1, es detallarà avui a la reunió del Pla Territorial de Protecció Civil de Catalunya (Procicat).\n«En moments complexos, amb el que està passant al món, amb els brots que anirem tenint, cal interioritzar aquesta mesura i creiem que ha de passar per tot el país», va indicar la consellera a RAC1, tot recordant que la mascareta «no substitueix la distància». Aquesta obligatorietat haurà de ser aprovada, però, pel Procicat, i que la consellera va justificar pel comportament de l'epidèmia, però també de la societat i els «riscos» que s'estan assumint. «Comença a haver-hi molta més mobilitat i per disminuir els riscos crec que és important prendre aquesta mesura», va insistir. A més, va indicar que «molta gent està espantada perquè veu que la gent no compleix», i tampoc ho entenen els professionals sanitaris després del que han viscut.\nSobre els detalls de la mesura, la consellera va defensar que la intenció del Departament de Salut és que s'hagi de portar la mascareta «com a norma general a tot arreu», encara que es pugui garantir la distància de seguretat. Tot i això, va detallar algunes excepcions, com ara la pràctica esportiva i l'àmbit familiar. A més, va reconèixer que és «més complicat» aplicar la normativa a la platja, però va insistir que sí que s'haurà de portar en els trajectes i que caldrà seguir mantenint la distància social i una bona higiene de mans. «Hem d'interioritzar aquestes mesures, són un pas imprescindible que ens permetran fer una vida el més normal possible», va puntualitzar.\nLa consellera va confirmar que l'incompliment de la norma comportarà multes, ja que «tota norma porta la seva part de sanció», va recordar, i sobre el temps que ha de durar, va indicar que el Govern actuarà segons com evolucioni la pandèmia.\nDesprés de la reunió del Govern català, la portaveu, Meritxell Budó, va recordar que, de moment, «l'obligatorietat de la mascareta és vigent i sempre que no es pugui garantir la distància és obligatòria», però ja va obrir la porta a «ampliar aquesta mesura», sempre que es determini en el marc del Procicat, tal com està pervist que es faci avui. «Entenem que potser hem d'anar una mica més enllà i obligar a fer servir la mascareta independentment de la distància física entre persones», va defensar Budó. També va assenyalar que d'aquesta manera s'evitarà un «relaxament que hem pogut veure en certes actituds i que hem de corregir», i va apel·lar a la «protecció i responsabilitat» de la ciutadania catalana per no deixar d'utilitzar aquest element de protecció, una «barrera» imprescindible per evitar la propagació de virus.\nDecisió «unilateral» de Vergés\nL'obligatorietat de la mascareta a tots els espais públics i hi hagi distància social o no, ha estat una decisió presa de forma «unilateral» per part de la consellera de Salut, segons va difondre RAC1 pocs minuts després de l'entrevista a Vergés. Concretament, el conductor del programa «El món a Rac1», Jordi Basté, va precisar que aquesta mesura va agafar per sorpresa els membres del Govern català, ja que «se n'han assabentat a quarts de nou del matí (d'ahir) i s'han començat a enviar missatges entre ells», va afirmar.


La xarxa critica Colau per les confoses pintades a les voreres dels carrers de Barcelona La República\nLa xarxa critica Colau per les confoses pintades a les voreres dels carrers de Barcelona\nHo han fet a partir d’un vídeo que demostra que molts ciclistes confonen una zona per vianants amb un carril bici a la Via Laietana\nÀlex Huguet 07/07/2020\nTant els vianants com els conductors de vehicles que circules pels carrers de Barcelona, van sortir del confinament i s’han trobat amb alguns canvis que poden arribar a confondre. És el cas de la Via Laietana de Barcelona, a la qual l’Ajuntament de Barcelona va decidir pintar una franja groga per la vorera, que teòricament va destinada als vianants que van a peu. Doncs bé, el resultat d’aquesta maniobra ha resultat un fracàs, ja que molts ciclistes han pensat que es tractava d’un carril bici que els permetia circular per allà. Així ho expliquen alguns d’ells en un vídeo compartit per Betevé, que ha corregut per les xarxes i que ha resultat amb crítiques i burles per part dels usuaris cap a la gestió de l’alcaldessa de Barcelona.\nFigures públiques la regidora de JxCat a l’Ajuntament de Barcelona, Elsa Artadi, han carregat contra aquest tipus de decisions dient que “aquest és el resultat d’improvisar mesures i ignorar el consens”. Per la seva banda, Baños se’n fot d’aquestes franges grogues assegurant que “mira que és fàcil posar un cartellet, res: uns dibuixets sense context”.\nTambé s’han comentat altres carrers de Barcelona que han estat pintats de manera peculiar, així com el fet que s’hagin reduït els carrils d’altres vies que faran que quan hi torni a haver la circulació d’abans de la pandèmia, pot suposar un autèntic caos.\nEl resultat d’improvisar mesures i ignorar el consens. #EtFelicitoFill👇🏻 https://t.co/VzlGCKfLBW\n— (((Elsa Artadi))) 🎗 (@elsa_artadi) July 7, 2020\nTothom d acord a posar un cartell a Colom per contextualitzar i aquí que mira que és fàcil posar un cartellet, res: uns dibuixets sense context\nBarcelona: Fearless peató https://t.co/lDqfR7Isrl\n— Antonio Baños (@antoniobanos_) July 7, 2020\nCOLAU CRACK, molt be https://t.co/T2rC78mnCY\n— Catalanthings (@CatalanThings) July 7, 2020


Els màsters i el polític, per Marçal Sintes\nL'escàndol de les titulacions universitàries\nEls màsters i el polític\n¿Se li poden confiar altes responsabilitats en l'administració del comú a qui accepta que li regalin un títol?\nDimarts, 18/09/2018 - 20:21\nEl penós escàndol dels màsters, que ja va engolir en el seu moment Cristina Cifuentes, s’ha cobrat una altra víctima, Carmen Montón, ministra de Sanitat de Pedro Sánchez. A més de veure’s obligat a prescindir d’una de les peces governamentals més valorades i apreciades per ell, el mateix president ha hagut de passar pel mal tràngol de demostrar que no hi ha trampa en la seva tesi doctoral (que un treball d’aquest tipus sigui fluix o poc original no és que no sigui trampa, és que és més corrent del desitjable).\nVan acceptar títols regalats\nMentrestant, Pablo Casado continua a l’espera del que decideixi sobre el seu cas el Tribunal Suprem. Casado, com la seva companya de partit Cifuentes i la socialista Montón, van acceptar que els regalessin els màsters. Per si fos poc, hem comprovat com el currículum d’Albert Rivera ha anat canviant –i encongint-se– amb el temps. L’última correcció li ha arribat de la mà de la Universitat Autònoma de Barcelona, que ha sentenciat que no només no s’ha doctorat, sinó que tampoc és doctorand, és a dir, aprenent de doctor.\nRivera va ser, en aquest episodi, molt agressiu primer amb el PP i després amb el PSOE i el mateix Sánchez. Com saben, a Catalunya es va inventar els esquadrons encaputxats per arrencar llaços grocs. Es tractava d’una provocació, de continuar treballant per aconseguir l’objectiu de l’enfrontament social. Deia ell que treure llaços és el mateix que posar-los: llibertat d’expressió. Un disbarat monumental. Una cosa és la contrària de l’altra. Com emmordassar és el contrari de parlar. Una cosa és llibertat d’expressió i una altra impedir-la o boicotejar-la, i té un nom: censura.\nRivera va aplicar la seva energia i discerniment també a l’embolic dels títols. Sempre fidel al seu estil, que, com el de Casado, s’acosta cada vegada més al de l’extrema dreta populista, va arremetre contra tots. Alguns que aplaudien al contemplar el tauró envestir el sobiranisme van deixar de fer-ho quan l’esqual es va regirar contra ells.\nDavant d’aquest, dèiem, penós espectacle, les reaccions han sigut diverses. Uns lamenten el mal que s’està causant als professors i estudiants, als de la Rei Joan Carles en particular i a tots en general. D’altres constaten que la política s’endinsa una mica més en el fangar del desprestigi.\nLa transgressió va ser en el passat, però es projecta en el futur, perquè ens parla del caràcter moral de determinades persones\nTambé existeixen els qui s’escandalitzen que un assumpte com aquest esdevingui tan important en el particular ecosistema politicomediàtic madrileny, eclipsant una bona llista de qüestions de molt més calat. Afegeixen, en to crític, que és un error perdre tant temps en uns esdeveniments que, al cap i a la fi, són poc més que anecdòtics. Res que afecti el dia a dia de la gent. Una tonteria.\nAquí és on matisaria. Aquesta qüestió és només aparentment insubstancial. Perquè el que tenim davant de nosaltres són uns polítics que han acceptat –amb intenció d’enrobustir i envernissar el seu historial– que els regalessin un títol. A part hi ha els que, com Rivera o la seva correligionària Carina Mejías, no necessiten que els regalin res per afegir-lo alegrement al seu currículum. Els va semblar a uns i a altres que això els anava bé, que els beneficiava.\nPer descomptat, van haver de fer un càlcul de riscos. En principi tot els anava a favor: no semblava probable que els mitjans de comunicació s’adonessin del frau ni que, en cas que succeís, l’electorat, de cultura meridional i tolerant amb la corrupció i moltes altres coses, pogués arribar a enutjar-se. Resultava, doncs, difícil que a Espanya algú pogués ser castigat simplement per exagerar sobre els seus mèrits o per mentides acadèmiques.\nQuedava, doncs, l’equació última però decisiva, aquella que enfronta ètica i ambició. Va guanyar l’última. I és rellevant.\nSi els valors d’algú, qui sigui, cedeixen davant d’un benefici tan raquític –una línia en un currículum– ¿què no serà capaç de fer, quin límit no travessarà aquest individu quan les temptacions, quan els premis en joc, siguin infinitament més grans? Quan els valors d’una persona –i parlem en aquest cas de valors, com 'no mentir', situats en el nucli del que és l’activitat política– són tan febles i es troben tan poc assentats, ¿se li pot confiar altes responsabilitats en l’administració del comú?\nL’escàndol no és, doncs, segons la meva opinió, tan innocu com a simple vista pot semblar. L’ombra –la transgressió– es troba en el passat, però es projecta cap al futur. Perquè ens parla del caràcter moral –de l’esperit, si així ho volem anomenar– d’unes determinades persones. Del material de què estan fetes.\nTemes: URJC Carmen Montón Cristina Cifuentes Pablo Casado Albert Rivera Pedro Sánchez


La Tramuntana: Nova executiva de les Joventuts Socialistes de Catalunya a les Comarques Gironines.\nNova executiva de les Joventuts Socialistes de Catalunya a les Comarques Gironines.\nEl passat dissabte 28 d’Abril al Centre Cívic Vicenç Bou de Platja d’Aro, es va celebrar el 6è Congrés de les Joventuts Socialistes de Catalunya de Comarques Gironines, donant lloc a una nova executiva on la Marta Poyatos González serà la primera secretaria. Natural de Castell d’Aro és educadora social i tècnica d’integració social, treballa a l’Ajuntament de Castell-Platja d’Aro com a tècnica auxiliar de Joventut des de fa 6 anys, i donarà veu als i les joves socialistes de la comarca, treballant activament per reprendre la il·lusió i que aquests se sentin identificats amb l’ideari de les JSC.\nComptarà amb un equip ambiciós que l’acompanyarà en aquesta nova etapa, Fanny López Gil natural de Girona, té estudis de comunicació cultural amb una especialització en Màrqueting Digital i e-commerce, treballa en el departament editorial d’una discogràfica i és la community manager de l’empresa, serà la Secretaria d’Organització; Seguidament la Lidia Gutiérrez, natural de Sant Feliu de Guíxols tindrà la Secretaria d’implantació i territori, actualment estudiant de treball social a l’UDG. En Lluís Castanyer, natural de Girona i treballador de l’ajuntament de la mateixa ciutat, s’ocuparà de la Secretaria de coordinació en política municipal; L’Òscar Assenza-Parisi natural de Banyoles- Cornella de Terri, és estudiant d’ADE a l’UDG i actual membre del consell d’estudiants i també del consell de govern d’aquesta universitat, serà el Secretari de Formació i Educació; per últim, la Secretaria de comunicació i xarxes serà encapçalada per la Ghizlan Azzoui, natural de Platja d’Aro, actualment estudiant d’integració social a l’ IES Montilivi.\nUn equip preparat per assolir nous reptes i projectes; com a joventuts socialistes de comarques gironines, haurem d’estar presents i tenir constància dels problemes i/o inquietuds actuals que els hi sorgeixin als i les joves. Per tant, hem de preservar una organització on aquests/es joves s’autogestionin i dirigeixin, sent capaços de donar alternatives, reivindicar i proposar solucions als seus problemes i/o inquietuds sense la supervisió teòrica de ningú, és necessari per fomentar un esperit crític i construir un futur amb garanties.\nTal com va ser el lema del congrés: “Construeix amb nosaltres, tots/es sumem” .\nFacebook: JSC Comarques Gironines


La infraestructura verda guanya pes al territori metropolità\nEls vessants social i ambiental marquen la gestió que fa l’AMB dels espais fluvials, les platges i els parcs de la metròpolis\nMapa de la infraestructura verda a l'Àrea Metropolitana de Barcelona AMB\n42 quilòmetres de platges metropolitanes amb una longitud de 30 quilòmetres, 52 parcs en 34 municipis que ocupen gairebé tres milions de metres quadrats i 60 quilòmetres de camins fluvials per fer a peu o en bicicleta. És una definició de la metròpolis barcelonina potser poc coneguda però que, any rere any, guanya pes a l’hora d’explicar-la, ja que la seva infraestructura verda ocupa el 52% del territori, del qual un 71% correspon a espais de gran valor ambiental. L’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB), que forma part dels principals espais naturals i oberts del territori metropolità, com el Consorci del Parc Natural de la Serra de Collserola, el Parc de la Serralada de Marina i el Parc Agrari del Baix Llobregat, s’encarrega de la planificació, el disseny, la transformació, la gestió i la conservació dels espais fluvials, les platges i els parcs de la metròpolis i posa l’accent en les necessitats ambientals i socials de cada espai.\nImatge aèria del tram final del riu Besòs AMB\nEspais fluvials, connectors biològics\n“La nostra preocupació és millorar la qualitat de vida de les persones. En el cas dels espais fluvials ho hem vist d’una manera molt clara: després del confinament, la quantitat de gent que anava a passejar per la vora del riu va augmentar moltíssim”, assenyala Martín Gullón, coordinador general d’innovació i infraestructures de l’AMB. A la metròpolis, els espais fluvials es corresponen amb les conques dels rius Llobregat i Besòs, les seves rieres tributàries i les que van directament al mar. “El més important és garantir l’accessibilitat i el gaudi, l’apropament a la natura i, al mateix temps, la recuperació ambiental i d’ecosistemes d’aquests espais. Els projectes que duem a terme tenen una escala metropolitana i local però amb un sentit global”, apunta Eugènia Vidal, arquitecta del servei d’innovació i infraestructures de l’ens metropolità. Alhora, destaca que les actuacions que es duen a terme en els espais fluvials sempre tenen en compte una doble naturalesa: l’ambiental i la social.\nEns preocupa també la unió entre l’espai fluvial i els municipis. La unió es produeix en un espai intermedi que ningú aprofita, per això intentem condicionar-lo ”\nMartín Gullón Coordinador general d'Innovació i Infraestructures de l'AMB\nEn el cas del riu Llobregat, amb una superfície de més de mil hectàrees, la recuperació ambiental es duu a terme preservant les espècies que l’habiten. “Intentem que les que són invasores disminueixin al màxim, que n’hi hagi d’autòctones i que millorem des del punt de vista connector d’aquest espai. Tenim Collserola molt a prop del Llobregat i hem de procurar que hi hagi el nombre de connexions d’espècies faunístiques més gran possible”, assenyala Gullón. Des del punt de vista social, l’AMB també treballa per fer compatible el paisatge amb altres infraestructures que hi transcorren a la vora, com ara les vies del tren o l’autovia. “A l’hora de dissenyar i implantar accions al riu, duem a terme tasques d’integració. Ens preocupa també la unió entre l’espai fluvial i els municipis. La unió es produeix en un espai intermedi que ningú aprofita, per això intentem condicionar-lo”.\nResistència al canvi climàtic\n“Cal buscar un equilibri entre tot el que passa en aquests espais. També amb les activitats agrícoles que s’hi desenvolupen, perquè parlem d’una de les planes més fèrtils i productives de Catalunya. A més, tots aquests espais oberts, a l’estar situats al mig de l’àrea més densament poblada de Catalunya, prenen un paper molt rellevant perquè permeten que la infraestructura verda tingui continuïtat tot i la gran taca urbana”, explica Laura Cid, ambientòloga també del servei d’innovació i infraestructures de l’AMB, que reivindica també el paper que juguen els espais fluvials en clau de resiliència cavant del canvi climàtic per afrontar els escenaris previstos: augment de les temperatures, contaminació atmosfèrica, nombre més gran d’avingudes i sequeres, etc. El conjunt d’actuacions en els espais fluvials formen part del pla d’inversions PSG (Programa d’actuacions en paisatges naturals i urbans) i compten amb finançament FEDER. El programa va començar el 2016 i, actualment, l’AMB redacta els projectes que arribaran fins al 2023. Al llarg d’aquests anys, s’haurà realitzat una inversió cofinançada amb els ajuntaments de 40 milions d’euros en espais fluvials, la meitat dels quals ja s’ha fet efectiva. Les últimes inversions s’han fet a Sant Vicenç dels Horts, Pallejà, Sant Boi de Llobregat i Santa Coloma de Gramenet.\nEl Parc de Can Solei i de Ca l’Arnús, a Badalona AMB\nParcs, punts de descoberta\nDiversos estudis indiquen que la presència del verd i l’ús dels espais oberts redueixen l’estrès i milloren la salut mental i física. A més, l’OMS recomana un espai verd de mínim mitja hectàrea a menys de 300 metres de casa. A la metròpolis de Barcelona hi ha 52 parcs amb una superfície acumulada de més de tres milions de metres quadrats repartida en 34 municipis. Els últims vint anys la xarxa ha duplicat el nombre de parcs –amb exemples com la incorporació del parc del Bosc de Can Gorgs, a Barberà del Vallès, que ja existia però que ha entrat a formar-ne part amb el compromís de fer-hi un projecte de millora– i ha quadruplicat la seva superfície amb parcs que ja en formaven part però que ara s’han engrandit, com és el cas del dels Pinetons, a Ripollet, on s’han dut a terme dues fases d’ampliació.\n“La xarxa la formen parcs principalment de propietat municipal i la gestió integral que en fem és d’acord amb uns convenis de corresponsabilitat amb els municipis. A l’AMB ens interessa conèixer la qualitat final del servei. Apliquem un model propi de control de qualitat que amb inspeccions mensuals ens permet valorar els resultats del servei i les millores a incorporar”, explica Dina Alsawi, cap del servei de Parcs de l’AMB.\nSi millorem la biodiversitat en els parcs, millorarem la nostra salut ”\nDina Alsawi Cap del servei de Parcs de l'AMB\nLa gestió que fa l’AMB dels parcs es regeix per un model de control de qualitat que porta més de 20 anys aplicant-se i que segueix línies de treball basades en el manteniment ordinari de qualitat que intenta assegurar un servei òptim i la millora contínua de diferents aspectes a tots els parcs com ara accessibilitat, inclusivitat, equipaments i serveis i de la biodiversitat, entre d’altres. També treballa en projectes de millora global i en la promoció i divulgació dels parcs: projectes participatius, jugatecambientals i cicle d’activitats. Aquest any, s’han fet actuacions de millora en quatre espais verds metropolitans, al mateix temps que el parc dels Jardins de la Font del Rector de Sant Climent de Llobregat, creat, dissenyat i construït des de l’AMB, s’ha incorporat a la xarxa. Es tracta d’un parc que connecta l’entorn natural amb el nucli urbà i posa en relleu diferents edificis i elements patrimonials, com la biblioteca de Ca l’Altisent, l’ajuntament o la parròquia. A més, el disseny conserva la configuració del terreny, amb elements com la riera, i està totalment adaptat per a persones amb mobilitat reduïda.\n“El confinament ha tingut una part molt bona perquè la ciutadania, al sortir, ha vist la ciutat d’una altra manera. Hem pogut explicar la gestió que en fem, com ara la que duem a terme de forma més naturalitzada dels prats florits urbans i que fa anys que intentem aplicar sense que entri en conflicte amb els usos de la gent. Si millorem la biodiversitat en aquests espais, millorarem la nostra salut”, subratlla Alsawi.\nEl sistema dunar de les platges de Gavà AMB\nPlatges, escuts climàtics\nLes platges metropolitanes són un espai que pràcticament s’ha refet perquè als anys setanta i vuitanta gairebé van desaparèixer, explica Daniel Palacios, cap del servei de Platges de l’AMB. Les dunes, que en aquells anys es veien com una molèstia per al turisme, són ara un dels punts clau dels treballs de manteniment que fa l’ens metropolità d’aquests espais, ja que en té cura i n’afavoreix i potencia el desenvolupament de la flora pròpia. “A la zona nord tenim platges molt urbanes, el seu grau d’artificialització és molt alt i l’amplada és estreta. Pel gruix de la sorra, de forma natural no tindrien les formes dunars que tenim a la zona sud. Tot i això, aquesta franja lliure de sorra de mar és un corredor per a la fauna i, per aquest motiu, des del 2014, a l’AMB fem una sèrie d’actuacions per millorar les dunes des del punt de vista de la biodiversitat”, explica Palacios. Per això, a les platges de la zona sud s’incideix en aquests petits ecosistemes. Cada any es duen a terme treballs manuals d’eliminació i control d’espècies vegetals invasores al·lòctones, i de plantació d’espècies psammòfiles. Aquest 2021 ja s’han retirat 6.580 quilos de vegetació invasora en dues campanyes realitzades a la primavera i a la tardor.\nLa línia de dunes és la primera protecció del territori davant de la pujada del nivell del mar i dels efectes del canvi climàtic ”\nDaniel Palacios Cap del servei de Platges de l'AMB\n“La línia de dunes és la primera protecció del territori davant de la pujada del nivell del mar i del canvi climàtic. Aquestes platges, com que ja no tenen un funcionament natural, estan en regressió. Han perdut un 25% de la superfície des de l’any 2014. Els sediments no arriben al mar perquè hi ha canalitzacions, urbanització del territori, embassaments. Les platges actuals cada vegada tenen menys aportació de sorra de forma natural i pateixen les conseqüències del canvi climàtic”, exposa Palacios.\nReservoris de sorra\nPer això, les zones dunars són reservoris de sorra que protegeixen dels temporals. “Quan tenim un temporal de llevant i s’emporta una part de la duna, no passa res perquè la sorra queda a prop de la platja i després la tornarà a formar”, aclareix. L’AMB ha fet una mitjana de 24 quilòmetres de tancaments que encerclen les zones dunars del delta del Llobregat, hi ha incorporat més de 1.000 elements de senyalització i, des del 2014, hi ha plantat unes 20.000 plantes autòctones de tot tipus.\nCom en el cas dels espais fluvials i dels parcs, les platges també tenen un vessant social, ja que són l’espai públic més visitat de tota l’àrea metropolitana, amb uns deu milions de visitants anuals. “Hem detectat un augment de visitants postconfinament perquè la platja és un dels llocs més segurs. L’aire lliure, la salinitat i la radiació solar van contra el virus. Per tant, ha estat un espai molt utilitzat tot i que abans la gent es concentrava en una franja molt densa al costat de l’aigua i ara ho fa de manera més escampada”, observa Palacios.\nAMB espais verds


EDITORIAL | Entre tots ens ensortirem – :: TOT Gràcia | El TOT de la Vila de Gràcia ::\nEDITORIAL | Entre tots ens ensortirem\nDe mica en mica els carrers tornen a la normalitat, els comerços aixequen les persianes i els clients amb les mesures de sanitat i de distanciament necessàries tornen a omplir-los. Alguns per desgràcia no han pogut tornar a l’activitat, fa uns dies al TOT GRÀCIA ens fèiem ressò del tancament de diversos comerços amb una llarga trajectòria i història a Gràcia.\nTambé algunes grans empreses tanquen, com estem veient aquests dies el cas de Nissan a casa nostra. Entre totes les reflexions que podríem fer de la pandèmia de la Covid-19, entre totes (i cada una es mereix la seva importància) una d’important serà la capacitat de generar un producte o servei diferent i millor que la resta. La Globalització ens ha portat al fet que unes ulleres que comprem a Gràcia estiguin fabricades a França o bé una peça de roba a l’Índia, com a conseqüència deixant en la marginalitat tota la indústria tèxtil de Catalunya, que anys enrere era tan important, per a posar un sol exemple. I ara en mig d’una pandèmia hem comprovat que érem incapaços de produir tores les màscares de roba que necessitàvem. Coses de la globalització i de la deslocalització.\nPer sort el comerç detallista de Gràcia, segueix sent en gran part de proximitat i d’àmbit local, treballant amb empreses que produeixen a pocs quilòmetres els seus productes, tallers d’artesans, i això ja és una obvietat si ens fixem amb el sector de l’alimentació. Poder una de les coses que haurem de repensar, i crec que forà bo, és el de repensear i tenir un teixit empresarial capaç de donar resposta des de l’àmbit local a les necessitats dels habitants locals, amb productes fabricats aquí, d’alta qualitat i amb un component social. Al final allò tan de moda actualment amb el nom de «l’economia circular» però que ja practicaven els nostres avis no fa pas tants anys, quan el món encara no estava globalitzat.\nDes d’aquí també volem agrair tots els comerços i empreses que s’han fet seva la campanya #TotGràciaCompraAGràcia, sorgida des de l’equip creatiu del TOT Gràcia, i que ja en són uns quants els comerços que l’han adoptat per conscienciar a la societat del fet que comprar a Gràcia és un benefici per a tots els veïns i veïnes de Gràcia, i que aquesta petita acció és beneficiosa per a tothom. I tornem a repetir, és allò de l’economia circular, que al cap i a la fi, és la que sempre havia practicat la humanitat.\nEquipaments culturals municipals reprenen les activitats a partir de dimarts 2 de juny de 2020\nPrimers comerços se sumen a la campanya del TOT GRÀCIA #TotGràciaCompraAGràcia\nAlbert Gil i Albert Giralt de Teixint Connexions «Teballem amb entitats de tots els àmbits»\nA partir del dilluns 8 de febrer el confinament municipal passa a ser comarcal


El Mercat de Reis del Port de Sagunt obri les portes amb 40 parades nadalenques\nL'alcalde de Sagunt, Quico Fernández; el delegat de Comerç, Sergio Moreno; i el delegat de Contractació, Pepe Gil, van assistir este dimecres a les 18 hores a la inauguració del Mercat de Reis del Port de Sagunt. A més, els han acompanyats representants de l'Asociación de Comerciantes y Profesionales de Puerto de Sagunto (ACPS). El mercat estarà al Triangle Umbral fins al 6 de gener, després d'haver estat a Sagunt.\nL'horari del Mercat de Reis serà l'habitual, d'11 a 14 i de 16 a 21 hores. En les 40 parades que formen enguany el mercat, entre les quals es troben venedors locals i associacions i ONG, es poden adquirir productes típics d'estes dates nadalenques, tals com adorns i pesebres i tota mena de regals. A més, el mercat el completen tallers, animacions i atraccions per als més xicotets.\nLa campanya nadalenca, impulsada per la delegació de Comerç de l'Ajuntament, comptarà enguany amb la novetat del sorteig d'un cotxe híbrid, que des del passat 20 de desembre està exposat en els mercats nadalencs i quan finalitzen, passarà als mercats interiors.\nLa delegació de Comerç pretén propiciar i impulsar l'ambient nadalenc a Sagunt amb la finalitat de convidar els habitants del municipi a realitzar de forma més agradable les compres nadalenques i poder d'esta forma millorar el clima comercial de la nostra localitat alhora que potenciar i afermar encara més el comerç del nostre municipi.


Conèixer Catalunya: La Creu del Puig Castellar. Terme de Balenya.Osona\nSortíem de Sabadell a les 8,05, consumit ja el termini de gràcia, i fèiem via en direcció Sentmenat, Caldes de Montbui, Sant Feliu de Codines, Castellterçol, Moià i Collsuspina, passada aquesta població , i a poc de començar el descens del Coll de la Pollosa, ens desviàvem a la dreta , pels camins del que volia ser una gran urbanització en aquestes alçades del Puigsagordi que superen lleugerament els 1.000 metres.\nEns arribarem fins al Roc de la Guardia, i desistirem ben aviat de trobar el Cau de la Guilla i la Cova del Falcó – avui ens falten el Jaume i el Lluis experts en la localització d’avencs i coves -, passarem per davant les antenes fent camí al Puig Castellar.\nA la creu , amb les dates 1.949 Vich – 1968 Lyon, s’esmenta JOSE Mª COSTA FORCADA, IN MEMORIAM. Cercant informació per fer aquesta crònica, m’assabento que va ser construïda en aquest indret per un pares desolats pel suïcidi del seu fill de 19 anys. No he tingut esma per ampliar aquesta noticia tràgica.\nEsmorzem còmodament assentats davant la creu, al front , damunt el cel d’Osona observem una miriada de globus aeroestàtics; potser avui dissabte 4 d’abril comença la temporada de vols, també però és possible qui tingui relació amb la gran afluència de persones que visiten la Ciutat dels Sants, en ocasió del seu famós mercat del Ram; a la esquerra la silueta inconfusible de Moià ens recorda on som : als límits de l’altiplà del Moianès; a la dreta espolsant-se la boira, divisem els pobles i viles construïdes prop del llit del Congost, nascut justament a Collsuspina, als peus quasi de Sant Cugat de Gavadons o de Coll Sa Sima . La presència de grans blocs de pedra calcària fa d’aquest paisatge quelcom especial, diferenciat clarament de les zones de conreu i/o de bosc que dominen en aquesta zona.\nIntentaré penjar al coneixercatalunya.blogspot.com la fotografia de la Creu amb la màxima definició per tal de facilitar-vos amics lectors la lectura del text que hi ha incorporat. Esperem que el senyor blogger m’ho permeti, oi ?. Si funciona només haureu de clicar al damunt perquè s’obri ocupant tota la pantalla de l’ordinador.\nCom sempre, us esperonem a fer – vosaltres també – aprofitant aquests dies de lleure, aquesta sortida de mínima dificultat, i de màxima bellesa.\nEls nostres millors desitjos per la Pasqua propera.\nBuscant per Internet a veure si algú situava amb precisió dos coves a prop del cingle de Castellar, la vostra crònica em va donar esperances per trobar tot sol Cau de la Guilla i la Cova del Falcó. No conec prou el terreny, però us puc dir que vaig trobar un corriol que baixava hi anava fins una balma amb diverses entrades. Si voleu veure el lloc el trobareu a http://es.wikiloc.com/wikiloc/view.do?id=3076105\n16 de juliol de 2012, a les 19:54\n16 de juliol de 2012, a les 19:56


Apartament Sala Palatului Bucharest Bucarest Romania - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVeure tots els 1.380 allotjaments a Bucarest.\nApartament Sala Palatului BucharestStrada Ion Campineanu nr 33, Bucharest Centre, Bucarest, Romania, 010035 - Veure al mapaExcel·lent8,2Basada en21comentarisApartament Sala Palatului BucharestVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 24 fotos\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Bucarest, Apartament Sala Palatului Bucharest és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Apartament Sala Palatului Bucharest asseguren una estada plaentera als seus clients. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de habitació familiar, ascensor. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, cuina americana, nevera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartament Sala Palatului Bucharest és una elecció inteligents per a viatgers a Bucarest, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Cinc plans per al primer cap de setmana de juliol | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nMenjar i beure a l'Hospitalet, música i paraula a Pradell de la Teixeta i la Festa de la Granja del Morell, entre les propostes destacades\nUna imatge d'arxiu d'un espectacle de l'EVA\nHem deixat enrere la Festa Major de Sant Pere i entrem de ple a l'estiu. De cara a aquest cap de setmana s'espera una nova onada de calor, però no pas per això volem que us quedeu a casa, protegits rere un ventilador. Des de Reusdigital.cat, com sempre, us proposem fins a cinc activitats d'oci que tindran lloc en els propers tres dies i que tenen lloc arreu del Camp de Tarragona.\nUs recordem, a més, que teniu al vostre abast les seccions d'agenda i estiu per conèixer amb detall totes les iniciatives lúdiques i culturals del territori.\n1. Fira Fruits de la terra a l'Hospitalet\nDivendres i dissabte al vespre (des de dos quarts de 8 i fins a la 1 de la matinada), la plaça de Catalunya de l'Hospitalet de l'Infant acull la 8a edició de la Fira fruits de la terra, que organitza la MIDIT. Hi podreu degustar les delícies gastonòmiques de la zona, tot gaudint de diverses actuacions musicals.\nL'accés és gratuït, si bé les els tastos són de pagament. Les tapes surten a 2 euros, i el lot de quatre tastos, a 4. En aquest enllaç hi trobareu tota la informació.\n2. Festival En veu alta (EVA) a Pradell de la Teixeta\nCarrers i places d'aquesta població del Priorat acullen, al llarg del cap de setmana, la 10a edició del Festival En veu alta (EVA), que preveu fins a una dotzena d'espectacles repartits en tres jornades de paraula, música i narrativa. Hi ha propostes familiars, i d'altres per a adults, tot destacant l’humor excèntric, passat de voltes i fins i tot absurd de Christian Atanasiu (divendres, al corral nou). Us recomanem també la cloenda del certamen, diumenge al vespre (a dos quarts de 8, a la plaça Vellets), a càrrec de Roger Mas.\nAquí hi trobareu tots els detalls.\n3. Festival Rebrot als Guiamets\nSeguim de festivals, i seguim al Priorat. Entre divendres i diumenge, el municipi organitza el Rebrot, l'aplec de joves dels països catalans. El cartell inclou noms com JazzWoman, Mascarats, Paskines, Remolke, PD Soviet i PD Zitas. També hi trobareu activitats i tallers, o vermuts populars.\nMés informació, en aquesta notícia.\n4. Philoksera & The Grapevines al Campus, al Festival de blues\nDins del programa del Festival Reus Blues & Jazz, aquest dissabte, 6 de juliol, a dos quarts d’11 de la nit, al Bar Campus, hi actuarà el grup Philoksera & The Grapevines. Són un 'power trio' del Priorat i de Manchester.\nEl seu blues, i el rock'n roll més clàssic passat pel seu túrmix fan que la banda tingui un directe potent i ple de color musical.\n5. Festa de la Granja al Morell\nLa població tarragonina engega els actes estiuencs previstos amb una nova edició de la Festa de la Granja, que té lloc divendres i dissabte. Inclou actuacions musicals, animació infantil i, dissabte a la nit, un sopar popular i un ball posterior amb Banda Sonora.\nA banda, recordeu que a Riudoms s'hi celebra la Festa de barris, i que ja la setmana vinent l'auditori Josep Carreras celebra el Vila-seca music festival, entre altres esdeveniments.\n1D'excursió a Miravet\n2Cinc bones maneres d'acabar el mes de juny


Biwel: gimnàstica a la feina\nLa start-up proposa un programa de promoció d'hàbits saludables a l'empresa per reduir les baixes laborals, el que suposa un estalvi de 50 euros l'any per persona\nAida Corón 12 de març de 2015 05:30\nLa feina és tant, o més, important com la salut, però no tots els empleats són conscients que cal cuidar aquesta segona tant com la primera. I més si es té en comptes que cada cop la societat tendeix a passar més hores assegut en una cadira en l'entorn laboral; o a fer moviments repetitius que acaben amb conseqüències en la musculatura si no es té prou cura.\nLa consultoria Biwel ara ofereix solucions en salut adaptades per a cada empresa i treballador. És una start-up que va néixer el 2011 a Barcelona per promoure uns hàbits de vida saludable a les companyies, des del foment de l'exercici físic fins a l'adequació de l'alimentació al ritme de treball.\nMals hàbits de salut a l'empresa\nLa idea sorgeix de l'experiència personal de la fundadora i directora general de la companyia, Estel Mallorquí, qui explica que va adonar-se de la falta de consciència que hi ha en l'entorn laboral al veure el seu pare amb problemes d'esquena. "Ell és taxista i patia aquest malestar per una falta d'exercici físic", recorda.\nEl coneixement el tenia, és llicenciada en Ciències de l'Activitat Física i de l'Esport, però no prou experiència ni casos reals més enllà de les xifres d'estudis que mostraven l'impacte econòmic de les baixes.\nSegons indica Mallorquí, als Estats Units sí que hi ha aquesta cultura del benestar en l'entorn laboral, pel que va decidir estudiar els programes de promoció de la salut de les empreses nord-americanes. "Vaig veure que era efectiu", explica, "així que vaig decidir seguir la vena emprenedora que sempre he tingut i llençar-me".\nEn paral·lel als EUA, destaca Argentina i Brasil, dos països que va visitar per veure de prop els programes de les empreses del territori. "A tots dos llocs ens porten 10 anys d'experiència", subratlla. "Tant a Espanya com a Europa", afegeix.\nDemostrar la viabilitat del projecte\nLa primera prova pilot es va fer amb una companyia de serveis de neteja. Amb ella va demostrar que la implantació d'un pla adaptat a cada feina pot fer disminuir les baixes millorar l'estat de salut dels empleats i disminuir les baixes\nI amb aquests resultats satisfactoris sobre el braç, va poder demostrar que el seu projecte era viable. Una prova necessària per convèncer els qui el veien amb desconfiança, "perquè la idea d'una empresa saludable era massa nova", recorda la fundadora. En aquell moment encara no hi havia la certificació AENOR, el que ha ajudat a prendre consciència de la importància d'uns bons hàbits a la feina.\nEl 2011, finalment, Mallorquí va començar a treballar com a autònoma i a guanyar-se alguns dels clients que Biwel té avui en cartera. Ho va fer invertint els seus estalvis, prop de 15.000 euros, i acceptant no cobrar res als inicis per donar a conèixer els serveis.\nEn aquest sentit, la fundadora destaca el suport de Barcelona Activa. "Som un equip jove, rondem tots els 30 anys, i tot el coneixement tècnic que tenim ens manca en experiència, pel que l'entitat ens ha ajudat a crear l'empresa", detalla.\nMillorar la salut física i mental\nA Biwel dissenyen i implanten programes integrals de promoció de salut i de benestar i qualitat de vida seguint el model de l'Organització Mundial de la Salut.\nConcretament, Mallorquí diu que se centren en "disminuir l'absentisme i en millorar la satisfacció i el talent dels treballadors". "Amb un bon programa, reduïm els dolors musculars i l'estrès i aconseguim que el grau de pertinença amb l'equip o els hàbits alimentaris millorin", especifica.\n50 euros l'any d'estalvi per emplea\nActualment l'equip està format per cinc integrants i diversos col·laboradors freelance. Han treballat amb empreses de la talla de Henkel, San Miguel o Asepeyo, així com el Departament de la Presidència de la Generalitat\nEntre els errors més habituals que es cometen hi ha el de passar més de dues hores assegut a la cadira. Mallorquí recomana fer estiraments o pujar escales, així com complir les cinc peces de fruita i verdura al dia i veure dos litres d'aigua. Tot ajuda a que la salut, l'estat d'ànim i la productivitat siguin favorables. I, per descomptat, a reduir el nombre de baixes laborals. Segons l'últim estudi de Biwel, les empreses poden estalviar 50 euros per treballador cada any si s'apliquen bons hàbits i es disminueixen les baixes laborals, el que per a algunes companyies suposen prop de 90.000 euros anuals.\nDe cara als pròxims mesos, preveuen llençar una plataforma online amb diagnòstics i hàbits de saludables. Amb ell volen planificar estratègicament la situació de cada client per adaptar al màxim els programes. També estan ja en ple procés d'integració de wearables en la plataforma i en els seus programes de la mà de Garmin.\nEl contingut de la secció Una idea, una empresa està elaborat amb la col·laboració de l'Ajuntament de Barcelona


Roses presenta el Pla per a la transició energètica a l'empresariat del municipi - Empordà\nRoses presenta el Pla per a la transició energètica a l'empresariat del municipi\nL'acte ha comptat amb representants dels sectors de la restauració, el comerç, el turisme i els serveis\n04·09·20 | 11:15\nLa presentació ha tingut lloc al Teatre Municipal de Roses. AJUNTAMENT DE ROSES\nL’Àrea de Promoció Econòmica de l’Ajuntament de Roses ha convocat aquest matí l’empresariat rosinc al Teatre Municipal de Roses, on ha estat presentat el Pla estratègic de transició energètica en l’àmbit de la promoció econòmica. L’acte ha comptat amb la participació de representants dels sectors de la restauració, el comerç, el turisme i els serveis del municipi. El Pla té per objectiu la coordinació i planificació per a la incorporació d’energia renovable i local en les activitats econòmiques de la població.\nDavant aquesta realitat, l’Ajuntament de Roses impulsa el Pla Estratègic de Transició Energètica en l’àmbit de la Promoció Econòmica, amb una clara vocació per liderar aquest procés de canvi, assegurant els beneficis per al territori promovent iniciatives descentralitzades i fent participar els sectors implicats. En aquest sentit, el projecte preveu la implicació dels agents econòmics privats del municipi, que avui ha començat a fer-se efectiva amb la realització de la presentació que ha tingut lloc al Teatre Municipal de Roses.\nEn la presentació, en Xavier Barceló, enginyer industrial i membre de l’equip de treball que durà a terme el Pla, ha posat de manifest que la transició energètica ha de permetre contribuir a la sobirania energètica del territori. “El Pla ha de ser una oportunitat per posicionar Roses i la comarca en l’àmbit de la transició energètica, així com esdevenir un eix generador de llocs de treball, ampliar l’oferta formativa de la comarca i generar un estalvi per les empreses”, ha assenyalat. En acabar la presentació s’ha obert un torn de paraules amb molta participació per part dels representants dels sectors econòmics de Roses que han assistit l’acte.


Macron escolta els corsos, per José A. Sorolla\nMacron escolta els corsos\nMalgrat la modèstia de les seves reivindicacions, els nacionalistes de Còrsega no conjuguen el "tenim pressa" que tant ha perjudicat els independentistes catalans\nDilluns, 22/01/2018 | Actualitzat el 24/01/2018 a les 19:36 CET\nEmmanuel Macron, i el seu Govern, dirigit per Édouard Philippe, estan oberts a abordar el problema cors després que en les eleccions regionals del 3 i el 10 de desembre passats els nacionalistes arrasessin a les urnes i aconseguissin una àmplia majoria absoluta. La nova col·lectivitat regional, que agrupa en una sola entitat els dos antics departaments de l’illa, es va constituir el 2 de gener. Tres dies després, Jacqueline Gourault, denominada Madame Corse per estar encarregada del dossier, es va desplaçar a Ajaccio per mantenir el primer contacte amb els dirigents nacionalistes, que aquest dilluns han sigut rebuts al palau de Matignon pel primer ministre.\nEn una reunió de llarga durada –més de dues hores–, el president cors, Gilles Simeoni, i el president de l’Assemblea regional, Jean-Guy Talamoni, van exposar a Philippe les seves aspiracions, en un to que vol ser constructiu i en què està descartada la pressa. A pesar de la modèstia de les seves reivindicacions, els nacionalistes corsos no conjuguen el «tenim pressa» que tant ha perjudicat els independentistes catalans. Pretenen iniciar en un termini de tres anys la redacció d’un estatut d’autonomia per accedir a l’autogovern en una dècada.\nEl Govern francès escolta les propostes corses amb atenció, sense estridències, però marca unes línies vermelles que no es traspassaran. Tres de les principals peticions dels nacionalistes corsos topen amb aquestes línies vermelles: la cooficialitat de l’idioma cors, l’amnistia per als presos i l’establiment de l’estatut de resident, que primaria els habitants de l’illa en qüestions urbanístiques, d’adquisicions de propietats per exemple. A la primera, París respon que «l’idioma de la República és el francès» i que el cors ja s’ensenya a les escoles com a llengua regional. A la segona, que «en una democràcia no hi ha presos polítics» –la mateixa resposta que ha d’escoltar l’independentisme català–, i, a la tercera, que aquesta discriminació per l’origen de les persones no es pot acceptar.\nUna altra de les aspiracions corses, no obstant, una menció a l’especificitat de l’illa a la Constitució francesa, el Govern està disposat a acceptar-la i amb aquest objectiu prepara un retoc constitucional aquest semestre. És factible també l’acostament a presons corses de condemnats per terrorisme quan existia el Front Nacional d’Alliberament de Còrsega (FLNC), extingit el 2014. Però d’aquest trasllat serà exclòs Ivan Colonna, autor de l’assassinat del prefecte Claude Érignac, del qual el 6 de febrer es compleixen 20 anys. Macron ha escollit aquesta data per visitar l’illa, un gest significatiu del que el seu Govern no permetrà, encara que aprofiti l’estada per anunciar els avanços en les converses.\nAquesta és la situació. Està molt bé que alguns independentistes catalans elogiïn Macron pel diàleg amb el nacionalisme cors, però oculten les enormes diferències entre el que proposen uns i el que pretenen els altres, fins i tot sense importar-los saltar-se les lleis.


KREAS | Notícies Archives - Page 2 of 11 - KREAS\nCategory Archives: Notícies @en\nPresentació de KREAS als tècnics del projecte “Al teu gust” del Pallars Jussà\nEl passat dimecres dia 13 de febrer, KREAS va presentar el seu projecte als tècnics del programa “Al Teu gust” que s’està desenvolupant al Pallar Jussà. El projecte “Al teu Gust”, està liderat per l’ajuntament de Tremp però té vocació comarcal. El projecte va començar fa 10 anys i es vol donar continuïtat en el…\nKREAS participa en la jornada organizada per la FOEG per potenciar la FP dual\nKREAS va participar en la jornada organitzada per la patronal FOEG per donar a conèixer i potenciar la FP dual. La jornada que portava per títol «FP Dual: conceptes bàsics i experiències d’èxit a Girona», va tenir lloc a Girona i va comptar amb la participació de la Fundació Bertelsman, fundació especialitzada en la difusió de la…\nLa formació DUAL, un camí d’èxit\nLa formació dual és un camí d’èxit ja que, a més de la teoria, ensenya la part pràctica de la formació i ofereix la inserció en el mercat laboral. KREAS ve apostant per aquesta formació des de la seva creació. Comproveu en el següent vídeo de la Fundación Bertelsman els avantages que comporta.\nReportatge a La Xarxa: KREAS, la formació professional en el sector agroalimentari\nEl dia 13 de novembre la La Xarxa de televisions locals va realitzar un reportatge sobre la formació professional en el sector alimentari que porta a terme KREAS. En el reportatge es recullen opinions de les tres parts implicades en el procés de formació dual, l’alumne, el centre de formació, KREAS, i l’empresa que…\nUna estudiant de KREAS entre els tres finalistes del Premi INNOVACC a la innovació tecnològica\nEl passat divendres dia 26 d’octubre de 2018 es van presentar a Olot els tres projectes finalistes de la 2a edició del Premi INNOVACC a la innovació tecnològica en l’àmbit carni. Seguidament el jurat es va reunir per avaluar els projectes presentats. El Premi INNOVACC a la innovació tecnològica té com a objectiu incentivar…\nAquest mes de setembre ha començat a Olot un nou curs acadèmic amb la cinquena promoció de futurs tècnics superiors de processos i qualitat en la indústria alimentària. Gràcies al model 100% dual que imparteix la Fundació KREAS, els alumnes combinen l’aprenentatge teòric a l’aula amb l’aprenentatge pràctic i de treball efectiu a l’empresa. Divuit…\nConvocatòria de beques generals per al curs 2018-19\nUs informem que en el BOE núm. 198, de 16 d’agost de 2018, s’ha publicat l’Extracte de la Resolució, de convocatòria de beques de caràcter general per al curs acadèmic 2018-2019, per estudiants que cursen estudis postobligatoris, pel vostre coneixement i perquè pugueu fer-la extensiva a l’alumnat del vostre centre. Pel que fa a la…\nForma’t i treballa: el teu futur com a tècnic superior en processos i qualitat en la indústria alimentària\nLa matrícula en el CFGS en processos i qualitat en la indústria alimentària està oberta. La indústria de l’alimentació i les begudes és la primera branca industrial a l’estat espanyol, un sector estratègic i amb àmplia demanda laboral que requereix professionals de primer nivell. El cicle formatiu de Processos…\nObert període de matrícula al CFGS de Processos i qualitat en la indústria alimentària\nS’ha obert el període de matrícula del CFGS en Processos i qualitat en la indústria alimentària Es tracta d’una formació en dualitat, en la qual, l’alumne (sempre que compleixi uns requisits mínims) signa un contracte de treball de formació i aprenentatge, d’un any de durada prorrogable, que li permet conèixer de manera totalment pràctica l’entorn laboral de…\nKREAS porta casos d’èxit en formació dual a la Fira Alimentaria 2018\nLa Fundació KREAS ha participat en la Fira Alimentaria 2018 amb molts bons resultats. D’una banda, ha organitzat una taula rodona amb tres experiències empresarials d’èxit i, de altra, ha comptat amb un espai compartit amb la FECIC on ha pogut atendre visites programades i informar sobre el seu projecte educatiu dual. Sota…


Films realitzats íntegrament per dones i sobre dones - SIESTV\n04 jul. 2012 Films realitzats íntegrament per dones i sobre dones\nPresentació dels documentals del Taller de Documental Creatiu de La Bonne\nEl proper 6 de juliol a les 20h La Bonne, el Centre de Cultura de Dones Francesca Bonnemaison, presenta els films documentals realitzats en el marc del Taller de Documental Creatiu del Centre. L’acte tindrà lloc a La Sala del Centre i serà obert al públic en general.\nAquesta és la vuitena edició del taller, on tretze alumnes han realitzat tres documentals D’uns vint-i-cinc minuts de durada. Al llarg D’aquests anys, el Taller de Documental Creatiu, s’ha convertit en una de les activitats de formació de referència del Centre. Conduït per la cineasta Belkis Vega, amb la col·laboració D’altres professionals del cinema, ha produït un total de vint-i-quatre pel·lícules documentals, emeses en diferents televisions i mereixedores de diversos premis i reconeixements nacionals i internacionals.\nEls documentals són creats íntegrament per dones i les alumnes treballen amb operadores de càmera, tècniques de so i muntadores professionals. Al mateix temps tenen dones com a protagonistes o com a tema central. Al llarg de les darreres edicions del Taller i també en aquesta ocasió, s’ha detectat que les temàtiques escollides són un termòmetre de les inquietuds i preocupacions de les dones joves.\nEn aquesta edició, els documentals realitzats es titulen ‘Passatgeres’, ‘Parte de mí’ i ‘Un mateix origen’. Els films giren entorn a temàtiques com el viatge migratori de les dones en un context de crisi; la superació D’una experiència traumàtica i L’aposta per la vida; i els diferents camins que segueixen les dones de generacions diferents amb un mateix origen, un poble del Pirineu.


Eivissa acull la V Trobada Europea d'Associacions del Patrimoni Mundial - Turismo Eivissa\nEivissa ciutat acull els propers 26 i 27 de novembre la V Trobada Europea d’Associacions del Patrimoni Mundial. L’esdeveniment, que organitza el Grupo de Ciudades Patrimonio de la Humanidad de España, en col·laboració amb l’Ajuntament d’Eivissa i el suport del Ministerio de Cultura y Deporte, se celebrarà en la seu pitiusa de la Universitat de les Illes Balears, antiga Comandància Militar, al peu de les muralles.\nEl principal objectiu d’aquesta trobada, en el qual participaran més de 80 experts i gestors d’associacions de tota Europa, és impulsar una gestió sostenible del Patrimoni Mundial europeu, mitjançant un enfocament econòmic, social i mediambiental del Turisme. Es pretén, per tant, compartir i intercanviar exemples de bones pràctiques implementades per les diferents xarxes europees, identificar desafiaments i oportunitats i aconseguir conclusions que serveixin de guia per als qui gestionen ciutats i llocs Patrimoni Mundial cap a un turisme més sostenible.\nEl Grupo de Ciudades Patrimonio de la Humanidad de España, la presidència de la qual ostenta actualment l’alcalde d’Eivissa, és una associació sense ànim de lucre, creada l’any 1993, amb l’objectiu d’actuar de manera conjunta en la defensa i la promoció cultural i turística del patrimoni de les 15 ciutats que el componen, els centres històrics de les quals han estat reconeguts per la UNESCO com a Patrimoni Mundial. Ho integren Alcalá de Henares, Àvila, Baeza, Càceres, Còrdova, Conca, Eivissa/Eivissa, Mèrida, Salamanca, Sant Cristóbal de la Llacuna, Santiago de Compostel·la, Segòvia, Tarragona, Toledo i Úbeda.\nDescàrrega el programa de l’esdeveniment\nLa ciutat acollirà en juliol la segona edició del curs intensiu ‘Ibiza Danza Platform’


Podcast 4: Gestió emocional del Nadal » Míriam Tirado, consultora de crianza\nS’acosta el nadal i moltes persones ja s’estan sentint remogudes. elles i els seus fills i filles, que ja noten que tenim el nadal a tocar. la gestió emocional d’aquests dies abans i durant el nadal és intensa. Com podem gestionar-ho, tot plegat?\nEn el 4rt episodi de “El podcast de Míriam Tirado” (en colaboració amb Storytel) ens hem centrat en aquest tema: com gestionar i acompanyar totes les emocions que sorgeixen en dies de tanta intensitat emocional en els nostres fills i filles i també en nosaltres, els adults.\nPer Nadal hi ha canvis de rutines, trobades familiars en les quals apareixen velles dinàmiques i patrons, algunes ferides i també molta il.lusió. A més, s’hi afegeixen els regals, a vegades són motiu de felicitat i alegria però d’altres també d’estrés i de friccions familiars. Vaja, moltes, moltes emocions…\nEn la secció “La mare que em va parir”, parlem amb la meva mare Àngels Torras (terapeuta psicocorporal y educadora prenatal amb més de 30 anys d’experiència) sobre com acompanyar tantes emocions en nosaltres i en ells. Parlem de com organitzar-nos amb un bebè, de com gestionar amb la família el que volen que fem (assistir als dinars o sopars) quan potser no és el que sentim que volem fer, especialment quan tenim bebès o nens molt petits.\nEn aquest episodi també et parlaré dels regals i de com prendre consciència sobre què regalar, quant i com. Tan de bo et sigui ben útil.\nCom sempre, pots escoltar el podcast en aquestes plataformes:\nA continuació, et deixo aquí els llibres que recullo en aquest episodi i que podràs escolar a Storytel:\n“Familias tecnológicamente sabias”, de Andy Crouch.\n“Inteligencia emocional”, de Daniel Goleman\nEt recuerd que entrant a Storytel amb aquest link, tindràs 30 dies gratuïts de prova a la seva plataforma, 14 dies més de l’habitual. Així que aprofita i escolta tot el que vulguis, per adults i per als teus fills i filles i torna a tenir temps per a devorar llibres 😉\nEscolta el 4rt capítol del podcast aquí:\nListen to “Gestión emocional en Navidad” on Spreaker.\nPotser vols més informació sobre gestió emocional per Nadal… així que et deixo vídeos que et poden ajudar:\nTan de bo tot el contingut et sigui útil i que el podcast d’aquest mes t’ajudi a viure aquest Nadal d’una forma més serena i feliç.\nExplica’m… ¿Quines emocions se’t remouen quan penses en Nadal? M’encantarà llegir-te als comentaris.\nPrevAnteriorPodcast 3: Com abordar la mort amb nens i nenes\nSegüentPodcast 5: ¡Socors, enrabiades!Next


BTCCES – Formació d’Extinció d’Incendis\nEl passat 3 de juliol vam celebrar una formació teoricopràctica d’extinció d’incendis dins el marc de l’Escola d’estiuDe Prevenció de Riscos Laborals organitzada per BTC CES i l’Associació Catalana de Tècnics de Prevenció de Riscos Laborals. La formació seguia la guia de la Llei de Prevenció de Riscos Laborals, concretament de l’article 20 de l’esmentada Llei, Mesures d’emergència.\nLa sessió, que va durar un total de 5 hores, va consistir en una explicació teòrica i, posteriorment ens vam traslladar a les instal·lacions de l’empresa Tècnics de Seguretat i Foc de Vic, on vam realitzar una part pràctica: buidem 8 Extintors de CO2, 1 de pols i ens van donar per sortejar 2 extintors d’aigua i sabó.\nMés concretament, la formació va seguir el següent programa:\n9-9.30 Que es un PAU?\nDoc3: pla d’acció\nImplantació-Como es fa?\nFormació: EPI, ESI, Gestors, CECO\n9.30-10.30 Mitjans d’autoprotecció. Extinció d’incendis\nEquips de treball, riscos principals\nEines i extintors\nPossibles situacions dins d’una empresa\nExplicació prèvia de la pràctica extinció\n11-12 Pràctica: us d’extintors\n12-13 Com fer un simulacre\nRecollida informació, visites\n13-14 Pràctica-simulacre-simulació amb fum\nLa formació va tenir molt bona acollida entre els 17 assistents, que van valorar de forma molt positiva tant la jornada com als instructors.\nescola d'estiu de prevenció de riscos laboralsextincióExtinción de Incendiosformación PRLincendisprevenció


Presentació de l'Estudi sobre l'impacte de les bosses compostables en la recollida de la FORM\nDes de l’Associació de Municipis Catalans per a la Recollida Selectiva Porta a Porta ens plau comunicar-vos que hem realitzat l’estudi: “Impactes de l’ús de la bossa compostable en la gestió de la FORM”. I convidar-vos a la presentació que tindrà lloc, dins el marc de la Setmana Europea de la Prevenció de Residus, el dimecres 24 de novembre a les 17:30h. a la Sala de Graus de l’Escola Superior d’Enginyeria de la UAB a Bellaterra.\nAquest estudi es tracta d’un projecte singular d’interès general subvencionat per l’Agència de Residus de Catalunya, que l’Associació va sol·licitar a través de l’Ajuntament de Malla. En aquest estudi s’ha volgut tractar en profunditat l’impacte beneficiós de l’ús de la bossa compostable en la gestió de la FORM i els avantatges del seu ús junt amb el cubell airejat, tot valorant l’efecte minimitzador dels residus.\nL’estudi ha comptat amb una part experimental quantitativa a escala laboratori realitzada per la UAB, i una altra part qualitativa d’estudi de població, en la qual han participat 100 famílies de quatre municipis de Catalunya.\nUs adjuntem el programa de la presentació de l’estudi que es realitzarà a la UAB.\nEsperem que ho trobeu interessant i us animeu a venir a l’acte del dia 24.\nUs preguem que confirmeu assistència a: comissionattecnic@portaaporta.cat , o bé al telèfon: 622.61.31.55.


L’Infantil-Cadet femení del CDX es proclama campió de lliga – CDX\nSANDRA GARCÍA Y ELENA LUNA. L’equip infantil-cadet femení ha aconseguit el títol de lliga a falta de dues jornades per a la conclusió del campionat tot i perdre el darrer cap de setmana contra la UD Alzira. El partit contra les de la Ribera va ser molt difícil per a les xativines, les quals no van arribar a trobar el seu nivell de joc. Així i tot, les dpAlba Revert van tindre ocasions de gol, però la sort no estava de la seua part, és per això que no van aconseguir marcar cap gol enfront dels dos en contra. Aquesta fou la primera derrota després de 13 partits invictes. Malgrat aquesta derrota, s’han proclamat campiones de la lliga gràcies a haver guanyat 11 de 13 partits i solament empatant un. És per això que des del club es valora la gran temporada realitzada per les jugadores i la seua entrenadora.


Encaminador - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Enrutador)\nUn encaminador (en anglès: router) és un dispositiu de xarxa que reenvia paquets de dades entre xarxes de computadors. L'encaminador pertany al de nivell 3 del model OSI. Com que l'encaminador està connectat a dues o més línies de diferents xarxes, quan un paquet de dades ve d'una de les línies, el router llegeix la informació de direcció en el paquet i així determina la seva destinació final. Després usant una política d'enrutament dirigeix els paquets en funció de certs paràmetres (origen, destí, congestió, seguretat...) a la següent xarxa, aquest paquet va passant d'una xarxa a una altra fins a arribar al seu destí. Aquestes polítiques d'enrutament poden ser estàtiques (introduïdes manualment) o dinàmiques (RIP, BGP…). D'aquesta manera els encaminadors “dirigeixen el trànsit” a internet.\nEls routers més comuns són els de les cases i els de les petites oficines que simplement passen els paquets d'una xarxa a una altra. Un exemple seria el DLS router que es connecta a través d'un ISP. També hi ha encaminadors més sofisticats, com routers empresarials que connecten grans xarxes o ISP fins als routers centrals que reenvien dades a alta velocitat al llarg de les fibres òptiques. Normalment els routers es dediquen a dispositius de maquinari, però cada vegada és més comú trobar routers encaminadors basats en software.\n2 Arquitectura física\n3 Tipus d'encaminadors\n3.1 Connectivitat Small Office, home Office (SOHO)\n3.2 Encaminadors d'empresa\n3.3 Encaminadors sense fil\n4 Routers domèstics\n5 Diferència amb els commutadors\n6 Encaminadors per a programari\nQuan s'utilitzen diversos routers en xarxes interconnectades, els encaminadors intercanvien informació sobre adreces de destinació utilitzant un protocol d'enrutament dinàmic. Cada router crea una taula amb les rutes preferides entre dos xarxes interconnectades.\nEls encaminadors tenen interfícies per a diferents tipus de connexions de xarxes físiques, com ara cables de coure (materials conductors), fibra òptica o transmissió sense fil.\nEls encaminadors també poden ser utilitzats per connectar dos o més grups lògics de dispositius informàtics coneguts com a subxarxes, cadascuna amb una adreça diferent.\nEl router té dues etapes, el pla de control i el pla de reenviament.\nPla de control: L'encaminador manté una taula d'enrutament que enumera la ruta més ràpida que s'ha d'utilitzar per enviar els paquets de dades. Per obtenir aquests camins fan servir diferents protocols d'enrutaments, com per exemple OSPF, BGP, RIP, IS-IS, etc.\nPla de reenviament: Decideix què fer amb els paquets que arriben en una interfície d'entrada, és a dir, es refereix a una taula en el qual l'encaminador busca l'adreça de destinació del paquet entrant i recupera la informació necessària per determinar la ruta des de l'element receptor.\nEn un encaminador es poden identificar quatre components:\nPorts d'entrada: dueu a terme les funcions de la capa física consistents en la terminació d'un enllaç físic d'entrada a un encaminador; realitza les funcions de la capa d'enllaç de dades necessàries per interoperar amb les funcions de la capa d'enllaç de dades al costat remot de l'enllaç d'entrada; realitza també una funció de cerca i reenviament de manera que un paquet reenviat dins de l'entramat de commutació de l'encaminador emergeix al port de sortida apropiat.\nEntrada de commutació: connecta els ports d'entrada de l'encaminador als seus ports de sortida.\nPorts de sortida: emmagatzema els paquets que s'han reenviat a través del port de commutació i els transmet a l'enllaç de sortida. Realitza llavors la funció inversa de la capa física i de la capa d'enllaç que el port d'entrada.\nProcessador d'encaminament: executa els protocols d'ip encaminament, manté la informació d'encaminament i les taules de reenviament i realitza funcions de gestió de xarxa dins de l'encaminador.\nEls encaminadors poden proporcionar connectivitat dins de les empreses, entre les empreses i internet o entre els proveïdors de serveis d'internet (ISP).\nConnectivitat Small Office, home Office (SOHO)[modifica]\nAquests encaminadors s'utilitzen amb freqüència a les llars per connectar un servei com ADSL. Un encaminador usat a una llar pot permetre la connectivitat a una empresa a través d'una VPN.\nEls encaminadors residencials usen traduccions d'adreces de xarxa en lloc de direccionament. És a dir, en lloc de connectar els ordinadors locals directament a la xarxa, un examinador residencial ha de fer que els diferents ordinadors locals siguin un.\nEn les empreses podem trobar encaminadors de totes les mides, però els més grans els trobem als ISP.\nAccés: els encaminadors d'accés es troben en llocs de clients com sucursals que no necessiten encaminament jeràrquic dels propis. Normalment, són optimitzats per a un baix cost.\nDistribució: Els encaminadors de distribució agreguen tràfic d'encaminadors d'accés múltiple, ja sigui en el mateix lloc, o de l'obtenció dels fluxos de dades procedents de múltiples llocs a la ubicació d'una important empresa. Els encaminadors de distribució són sovint responsables de l'aplicació de la qualitat del servei a través d'una WAN, per la qual cosa han de tenir una memòria considerable, múltiples interfícies WAN, i transformació substancial d'intel·ligència. També poden proporcionar connectivitat als grups de servidors o xarxes externes.\nNucli: A les empreses, el core router pot proporcionar una "columna vertebral" interconnectant la distribució dels nivells dels encaminadors de múltiples edificis d'un campus o a les grans empreses locals. Tendeixen a ser optimitzats per a una alta amplada de banda.\nEls encaminadors de vora enllacen sistemes autònoms amb les xarxes troncals d'Internet o altres sistemes autònoms, han d'estar preparats per treballar amb el protocol BGP i si volen rebre les rutes BGP, han de tenir una gran quantitat de memòria.\nEncaminadors sense fil[modifica]\nArticle principal: Encaminador sense fil\nUn encaminador sense fil comparteix el mateix principi que un encaminador tradicional. La diferència és que aquest permet la connexió de dispositius sense fil a les xarxes a les que l'encaminador està connectat mitjançant connexions per cable. La diferència existent entre aquest tipus d'encaminadors ve donada per la potència que aconsegueixen, les freqüències i els protocols en els quals treballen.\nRouter ADSL Zyxel amb xarxa sense fils i commutador de 4 ports\nEls sovint anomenats "routers ADSL" o fibra són més aviat pasarel·les residencials. Mentre que la funcionalitat és similar a la d'un router, els pasarel·les residencials fan servir network address translation en lloc de routing. En lloc de connectar ordinadors locals directament a la xarxa remota, una pasarel·la residencial ha de fer aparèixer els ordinadors locals com un sol ordinador. La seva funcionalitat és connectar les xarxes locals (anomenades LAN) que són les que conformen els ordinadors, amb les xarxes extenses (anomenades WAN) que són les que habitualment es contracten a proveïdors de servei. A diferència de la majoria de routers, els routers ADSL o fibra domèstics només tenen una interfície de sortida, la que va cap al proveïdor de servei.\nDiferència amb els commutadors[modifica]\nMentre que els commutadors són per agrupar ordinadors a dins de la mateixa xarxa informàtica, els encaminadors són per donar-los connexió a una xarxa externa, i anar traduint els paquets d'un protocol a l'altre (si cal).\nA vegades es dona aquesta confusió perquè un aparell de xarxa concret pot fer les dues funcions: commutador i encaminador, de manera que permet connectar molts ordinadors a una xarxa externa.\nEncaminadors per a programari[modifica]\nAmb els programes adequats, un ordinador normal pot fer d'encaminador. S'acostuma a utilitzar BSD (FreeBSD, NetBSD, OpenBSD) o Linux\n↑ «Encaminador». Cercaterm. TERMCAT, Centre de Terminologia.\n↑ «Arquitectura de los routers» (en castellà). Textos cientificos. [Consulta: 17 novembre 2021].\n↑ «6.4.- Pasarelas (Gateways): El Router.» (en castellà). ICTV09.- Instalaciones de redes digitales de datos en viviendas y edificios.. [Consulta: 17 novembre 2021].\nConcentrador (Ethernet hub)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Encaminador\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Encaminador&oldid=29138080»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 gen 2022 a les 11:49.


05 | Març | 2015 | Pons's blog\nArxivar per 2015-03-05\nCas tipic 2094: noi li agrada noia, noi li agrada Òrbita Laika\nPosted: 2015-03-05 in TV\nÒrbita Laika es un programa de la 2, i com a autèntic programa de Tv2 és divulgatiu. Aquest en concret va sobre ciència, però està barrejat amb un humor per fer-ho més lleuger. En cada programa porten un convidat que està durant tot el programa i serveix com a acompanyant al presentador i als col·laboradors que van entrant. El programa sempre segueix el mateix ordre:\nMonòleg del presentador sobre ciència però amb humor.\nCançoneta amb piano sobre ciència també per part del presentador.\nPresentació del convidat.\nLlança una pregunta als espectadors de veritat o fals perquè el espectador la valori\nEntra la America Valenzuela a parlar d’alguna cosa. La noia a part de ser jove i guapa es simpàtica i es divertida explicant.\nDesprés surten a fer una pregunta a la gent del carrer.\nA continuació expliquen la resposta correcta de la pregunta anterior amb un vídeo animat molt simpàtic.\nLlavors entra Antonio Martinez Ron i fa un breu experiment. Potser us sona més com a Aberron si el seguiu al twitter o com l’autor del blog de Fogonazos si us van el blogs de ciència.\nA continuació posen un vídeo de un cuiner i un bioquímic que fan un experiment amb els ingredients que pots trobar en una cuina.\nSeguidament ve Jose Cervera un que explica històries relacionades amb la ciència, com tot en el programa, vaja.\nDesprés ve una secció de matemàtiques aplicades a la vida quotidiana. Si encara resultarà que allò que et deia el profe de mates de que les mates estan a tot arreu serà veritat…\nLlavors entra una ultima divulgadora, una matemàtica que es diu Clara Grima, que es andalusa i se li nota l’accent. I sempre ensenya vídeos de youtube.\nJa gairebé acabant arriba un científic que també es monologuista amateur i fa el seu monòleg amb més o menys gràcia. Aquí ja depen del dia et pot tocar bo o un patata.\nFinalment donen la resposta a la pregunta de veritat o fals que han formulat al principi, també amb un bonic vídeo animat.\nEls col·laboradors van a tota llet explicant el què han d’explicar perquè saben que tenen el temps molt estipulat, i per altra banda sembla que el presentador el què fa es interrompre’ls amb bromes tontes les quals son pràcticament ignorades pels col·laboradors que van a la seva, es curiós de veure. Això no vol dir que el presentador em caigui malament, tot el contrari, em cau bé, les bromes que en general estan bé, i de tan en tan en fa de realment bones, amb humor negre i tot, està bé. Un problema es que al ser televisió el temps es car, i el que fan es donar-te un munt d’informació molt variada en poc temps, de tal manera que no tens temps d’assimilar tot el nou coneixement, i al cap de res ja no recordes la meitat de coses que han sortit en el programa.\nEn el primer programa ve com a convidada Ana Morgade i bé, aquesta noia es divertida. En el segon programa ve María Casado que treballa en programa matinal d’aquests de noticies i pensava que seria seria i avorrida, però no, va estar bé. En canvi en el tercer programa ve Macarena Gomez que es veu que es una actriu, i a part de tenir una veu horrible es bastant insuportable, sense dubte la pitjors convidada que han portat al programa. En el quart programa porten el primer convidat masculí, en Carlos Sobera, i com sabeu aquest home es bastant divertit. El cinquè capítol ve el Langui, qui? Tranquils, jo vaig dir el mateix, es veu que es d’un grup que es diu la Excepción, ni idea… El cas es que un tio molt soso, sort que el presentador es bo sinó hagués sigut un programa avorrit. En el sisè programa ve Goyo Gimenez, crec que es actor còmic i fa monòlegs.\nEl programa dura una hora escassa, això vol dir que son més aviat 55 minuts. Es un programa setmanal, però ni idea de quin dia el fan ni a quina hora, jo me’l baixo d’internet, sabeu que es internet, no? si, coi, sinó no estaríeu aquí… A veure, el nivell d’humor del programa no us penseu que es super brillant i que no pares de riure, no, no es així. L’humor està bé, es acceptable, però es només un acompanyament, l’objectiu del programa es aprendre alguna cosa de ciència i l’humor es perquè passi millor. De la banda de la ciència no vull que us poseu a pensar en Cosmos, la gran sèrie de divulgació d’en Neil De Grasse, ni de conya arriba al mateix nivell, a Orbita Laika t’expliquen alguna coseta, et mostren algun vídeo de youtube, algun vídeo animat, i fan un experiment molt senzill, es interessant i ja està, no et deixen constantment flipant amb la boca oberta com passa amb Cosmos. Tot i això; el programa serveix per aprendre ciència? Sí, i tant! T’ho passes bé mirant-lo? També! Per tan, objectiu més que aconseguit!


S’activa l'àrea d'aportació puntual del porta a porta - Porta a porta calaf\nS’activa l’àrea d’aportació ...\nS’activa l’àrea d’aportació puntual del porta a porta\nL’Ajuntament de Calaf activarà properament l’àrea d’aportació puntual del porta a porta, ubicada a la caseta situada al costat de la deixalleria. L’accés estarà controlat a través de targeta electrònica, que també caldrà mostrar per accedir a la deixalleria. Per disposar de targeta (només una per habitatge o empresa registrats al porta a porta), cal fer una sol·licitud a l’Àrea de Medi Ambient.\nS’han habilitat dues vies possibles:\nFormulari online: https://bit.ly/tarjaaportaciopuntual.\nSol·licitar el formulari imprès a l’Ajuntament (sense cita prèvia) o deixalleria, omplir-lo i retornar-lo.\nUn cop l’Ajuntament rebi la sol·licitud, el tècnic de Medi ambient revisarà totes les dades i contactarà amb la persona sol·licitant per indicar-li el lloc de recollida.\nL’àrea d’aportació puntual, situada a la caseta ubicada costat de la deixalleria, està prevista per situacions excepcionals en què no es pugui fer ús del servei habitual del porta a porta. Els residus que s’hi poden aportar són: restes orgàniques, paper i cartró, envasos lleugers, teixit sanitari i fracció resta.\nEl nombre màxim d’accessos permesos estarà limitat: habitatges i entitats tindran 12 accessos anuals; les segones residències fins a 52 accessos; les empreses, 25; i les masies i disseminats sense servei porta a porta hi podran accedir fins a 3 cops per setmana.\nLa mateixa targeta servirà per identificar a totes les persones usuàries de la deixalleria. Així doncs, a partir del dia 1 d’abril, tota persona que no s’identifiqui a l’entrada de la deixalleria amb la targeta, no hi podrà accedir.\nAquesta mesura té per objectiu millorar el servei de recollida del municipi, i augmentar amb la col·laboració del veïnat, els índexs de reciclatge. També es pretén evitar l’ús no autoritzat de la deixalleria.\nLa recollida selectiva a Calaf es dispara amb el porta a porta\nCalendari de recollida porta a porta – juliol 2022\nCalendari de recollida porta a porta – juny 2022


Anàlisi dels tipus i els criteris d'atribució de l'ús del domicili familiar * custodiacompartidaonline\nRambla Catalunya, 125 Barcelona\nDilluns 9 am a 20 pm\nDimarts 9 am a 20 pm\nDimecres 9 am a 20 pm\nDijous 9 am a 20 pm\nDivendres 9 am a 20 pm\n972 220 903\nÉs possible extingir un ús quan canvien les mesures que existien a l’hora d’adoptar-se?\nÉs millor vendre el pis i repartir el preu i no atribuir-ne l’ús?\nL’atribució d’ús és habitual o és una excepció?\nDurada de l’atribució de l’ús del domicili conjugal\nAnàlisi de les conseqüències que té l’atribució d’ús en l’import de la pensió d’aliments dels fills\nAnàlisi dels tipus i els criteris d’atribució de l’ús del domicili familiar\nCustòdia a favor dels avis o d’altres parents￼\nQuan hi ha fills menors o un dels consorts o membres de la parella està en una situació de més necessitat que l’altre, es pot atribuir lús del domicili, amb independència de qui sigui el propietari del pis. Hi ha una tercera modalitat d’atribució d’ús que es coneix com a “casa niu”. En aquest darrer cas, a diferència dels dos anteriors, el jutge no podrà acordar aquesta modalitat si no hi ha acord entre els progenitors.\nTipus de domicilis sobre els quals se’n pot atribuir l’ús\nL’atribució del dret d’ús s’estableix amb independència de qui sigui el titular de l’immoble. Així doncs, es pot atribuir l’ús un habitatge al marge de qui resulti ser-ne el titular si bé tindrà conseqüències diferents si el pis és de copropietat o propietat exclusiva d’un dels cònjuges.\nTambé podeu atribuir l’ús d’un habitatge de lloguer. A la pràctica suposa que el cònjuge a qui s’hagi atribuït l’ús de l’habitatge arrendat de forma permanent o en un termini superior al termini que resti per complir el contracte d’arrendament, passarà a ser el titular del contracte.\nDomicili conjugal o domicili familiar de la parella de fet\nTambé podeu atribuir l’ús de la segona residència.\nCopyright © 2022 Laura Servent


Valoració positiva del Nàstic Genuine al MIC Integra\nImatge d'arxiu de Rafel Magrinyà donant instruccions als seus jugadors | Gimnàstic\nEl conjunt nastiquer acaba vuitè en el torneig, aconseguint el millor resultat en els darrers tres anys. Els de Rafel Magrinyà segueixen gaudint del futbol més integrant\nRedacció dissabte, 20 d’abril 2019 - 15:29h\nNova experiència positiva del Nàstic Genuine. Després de formar part de la tercera fase de la Liga Genuine a la Ciudad Deportiva Fundación Rayo Vallecano a princips d'aquest mes d'abril, l’equip que dirigeix Rafel Magrinyà ha fet front a la disputa del MIC Integra, torneig que es va celebrar aquest divendres a la localitat gironina de Vidreres amb les instal·lacions esportives municipals com a centre neuràlgic. Els grana, que formaven part del quart grup de sis juntament amb el CA La Garrotxa i el Club CAR AEC Manlleu, han acabat la competició en la vuitena plaça final d’entre els 21 equips participants, sent el millor resultat dels nastiquers en els darrers tres anys de competició. El MIC Integra, competició dedicada als jugadors amb diferents discapacitats intel·lectuals, forma part d'un dels tornejos internacionals de futbol base més importants del món.\nTot i que el més important en els partits del Nàstic Genuine no són els resultats, el conjunt grana extreu una valoració positiva després de viure la tercera participació seguida en el MIC Integra. Els tarragonins van disputar tres partits durant l'esdeveniment: dos al matí i un a la tarda. Els encontres matinals van acabar amb un empat contra La Garrotxa (1-1) i un triomf davant el Manlleu (4-0) mentre que a la tarda es va perdre contra l’Europa (3-0). La versió Integra del MIC es disputava únicament durant la jornada de divendres i l’Espanyol va acabar proclamant-se campió per tercer cop en els darrers quatre anys.\nEls pericos van imposar-se per 2 a 1 al Units Terres de l’Ebre i van recuperar el títol que havien aconseguit l’any 2016 i 2017. Quim Torra, President de la Generalitat de Catalunya, va ser una de les cares més visibles present durant la competició. Amb aquesta vuitena posició, el Nàstic Genuine finalitza una competició més i segueix ampliant la seva experiència sobre la gespa a l'espera de competir en la darrera fase de LaLiga Genuine.\nSegona Divisió - Jornada 35: El Nàstic, a guanyar l'Sporting per creure en el miracle\nTercera Divisió - Jornada 38: La Pobla supera el S.Cristóbal i guanya sis matxs després


“La dansa dins l'escola és tan important com les lletres”\nProfessora de contemporani a l’escola Líquid Dansa, reivindica la naturalitat de l’estil. Apassionada per la seva feina, la Marta sent la dansa contemporània com una extensió del seu cos i vol demostrar que els alumnes de primària poden tenir consciència del seu moviment amb la dansa\nCom definiria la dansa?\nPer mi la dansa és un art, és el coneixement del cos en moviment, és tècnica, és l’expressió de la música, de paraules, d’emocions i de formes a través del cos. De la mateixa manera que en altres disciplines artístiques, cada persona té unes habilitats i una personalitat que juntament amb el treball tècnic tindrà més facilitat per ballar un estil o un altre.\nQuins són els diferents estils que es ballen aquí?\nSobretot danses urbanes, modern jazz i dansa clàssica. La contemporània ho fa en menor mesura i és que la improvisació atrau les persones més adultes amb


Aubocassa. Oli d'oliva arbequina, Caixa de 6 ampolles de 500 ml\nOli d'oliva verge extra Aubocassa, 100% Arbequina. Caixa de 6 ampolles de 500 ml\nAubocassa, oli d'oliva verge extra 100% arbequina. Caixa de 6 ampolles de 500 ml. Procedent de Mallorca.\nAquest oli mallorquí es caracteritza per la seva delicadesa, amplitud d'aromes i matisos, és un oli molt subtil i alhora complex.\nAubocassa posseeix un color entre groc i verd, lleugerament opalescent.\nAl nas té una aroma intens, amb records de llimona i taronja,poma, tomàquet de branca, carxofa fresca, herba, tons d'ametlla verda, oliva fresca,plàtan, pera i fonoll.\nEn boca és un oli sedós, fresc, amb reminiscències a ametlles i verdures fresques, amb un pas amable i equilibrat i una lleugera amargor i picor gairebé imperceptible, que combinarà a la perfecció amb pa amb tomàquet i sal, i en maionesa .\nTambé serà magnífic consumir en fresc amb verdures crues, al forn oa la graella, i li donarà un toc insuperable a les fruites vermelles ia qualsevol tipus de peix. Resultarà també un bon company dels plats de cullera, com sopes, cremes i cuits, i aportarà suavitat i una delicada nota aromàtica a iogurts i postres.\nL'oli s'elabora a la finca Aubocassa, una antiga heretat del segle XII situada a la localitat mallorquina de Manacor, un dels pocs llocs on el gust de la Mallorca agrària ha sabut perdurar al llarg del temps. La finca, de 24 hectàrees té més 7.000 oliveres, totes elles de la varietat arbequina, que s'adapta molt bé a terrenys pobres. D'aquests oliveres s'obté Aubocassa, un oli suau de gran intensitat fruital que està acollit a la Denominació d'Origen Olis de Mallorca.\n-Gran Menció en el concurs Sol d'Or, que se celebra anualment a Verona (Itàlia), en el marc del Saló Internacional de l'Oli d'Oliva Verge Extra de qualitat.\n-Qualificat pel diari britànic "The indepedent" com un dels deu millors olis d'oliva del món.\n-Gran Menció en Oil Xina Competition. -Medalla de plata a "Best olive oil competition". New York.\nDenominació d'origen protegida "Olis de Mallorca".\nEstà opinant sobre: Aubocassa. Oli d'oliva arbequina, Caixa de 6 ampolles de 500 ml


Mengem com a casa – Premis aFFaC\nAquest projecte és nou en el sí de la curta vida de l’Escola Xoriguer de Centelles. Va neixer en el curs 2019-2020 amb la convicció que l’alimentació va més enllà del fet de menjar. El temps de migdia, és un moment on interactuen aspectes socials, culturals i hàbits higiènics. La nostra finalitat és potenciar i donar-hi valor com un espai educatiu de qualitat, treballant a la mateixa línia pedagògica de l’escola amb un acompanyament respectuós i fomentant l’autonomia de cada infant dins un ambient relaxat.\nAmb l’objectiu de treballar conjuntament amb l’escola, tant a nivell de PEC però sobretot amb les adaptacions curriculars que siguin necessàries aplicar, s’estableix un protocol per alumnes amb necessitats específiques de suport educatiu (N.E.S.E.). El principal objectiu és garantir que l’alumnat pugui accedir i participar activament en les activitat i funcionament del temps de migdia per tal de fomentar el seu aprenentatge i treballar en el seu desenvolupament global.\nCost del personal: 3.808’05€\nCost del material: 1.107’73€\nImport total del cost del projecte, del curs 2019-2020: 4.915’78€\nReduir les diferències entre les persones, treballant tots plegats per un objectiu comú, fomentant de forma positiva aquest vincle i el sentit de pertinença a la comunitat i l’entorn.\nDiversitat, inclusió, tolerància, autonomia, cohesió social, educació en valors, educació emocional, inclusió, comunitat, cooperació, sostenibilitat, medi ambient i respecte a l’entorn.\nAutonomia: Un nen autònom és aquell que és capaç de realitzar per si mateix aquelles tasques i activitats pròpies dels nens i nenes de la seva edat i del seu entorn. Per això es posa l’accent especialment en què els infants mengin sols, utilitzant correctament els diferents instruments i respectin unes normes bàsiques d’educació a taula.\n-Atenció a la pluralitat i diversitat: A l’escola ens trobem una gran diversitat d’alumnes tant per les seves característiques físiques com psíquiques o per la seva procedència i origen sociocultural. El principal objectiu és garantir que l’alumnat pugui accedir i participar activament en les activitats i funcionament del temps de migdia, per tal de fomentar el seu aprenentatge i treballar en el seu desenvolupament global.\n– Sostenibilitat: Es promou el respecte a l’entorn i al medi ambient des del consum de productes de proximitat i ecològics i fomentant la reutilització de materials i suprimint el plàstic a l’espai de menjador.\nCreiem important acompanyar en base a la creació d’un entorn on s’afavoreix i garanteix el creixement de tothom des del respecte envers un mateix i a l’altre, així com la llibertat i la responsabilitat de crear una societat més acollidora, tolerant i solidària, sempre vetllant perquè predomini la companyonia vers els altres. Per tot això cal la implicació i la participació de totes, per conviure de manera positiva, amb respecte i des del diàleg, integrant visions i sensibilitats diferents.\nPer tal d’afavorir l’acompanyament respectuós dels infants i crear un ambient agradable durant el temps de migdia cal tenir en compte algunes consideracions que s’exposen a continuació:\n• Ambient relaxat.\n• Organització que facilita la participació (comissió de menjador formada per infants i la coordinadora de temps de migdia).\n• Foment de l’autonomia i respecte a l’entorn (safates, fonts, gerres, gots de vidre, plats de porcellana, tovallons…)\n• Per què utilitzar tovalló de roba a l’hora dels àpats a totes les edats?\n– Donem un valor educatiu a l’estona dels àpats.\n– Ens apropem a la realitat social, ja que la utilització del tovelló és un hàbit molt evident a la nostre societat.\n– El pitet protegeix la roba i el tovalló permet netejar-nos la cara i les mans.\n– El fet que sigui de roba, permet als infants que cadascú reconeix el seu, més fàcilment. És més personal i respectuós amb el medi ambient.\nPer què utilitzar safates, fonts, plats, gerres de vidre?\n– Pretenem acostar a l’infant a la realitat social.\n– Pretenem que siguin capaços d’autoregular-se. (capaços d’escoltar el seu cos, decidint quina quantitat es serviran)\n– Donem valor educatiu a l’estona dels àpats. Cal anar amb cura i respectar els estris, ja que són de vidre i es poden trencar. Tot i que són més estables ja que tenen més base i pesen més.\n– Fomenta la sostenibilitat\n• Parar, desparar la taula, tenir cura dels diferents materials… no només capaciten els infants a ser més autònoms, sinó que també els ajuden a créixer en la seva autoestima. Per tot això, cal deixar participar els nens/es en les diferents tasques, preguntar-los i atendre cadascú segons la seva necessitat i comptar amb uns adults capaços d’escoltar, observar i respectar els diferents ritmes.\n• El descans: Tenir en compte que pels més petits, el temps del migdia també és un temps per refer-se, per relaxar-se i per descansar. També establir mecanismes per donar\nresposta a les necessitats de descans als infants més grans que ho necessitin amb activitats més pausades. • Comunicació verbal: Els monitors expliquen als infants el menú, què cal fer, ofereixen diàleg i comprensió davant alguna dificultat. Motiven als nens/es per la seva autonomia i bona autoestima.\n• Comunicació no verbal: S’afavoreix una postura tranquil·la per part dels adults que transmet tranquil·litat als infants. Mirades de complicitat, comprensió…\nLlibretes (per la comunicació escola-família).\nRe-equipament de cuina (amb l’eliminació del plàstic per material reutilitzable)\nUna de les missions de l’Escola Xoriguer és ser una eina d’equitat i dotar de possibilitats a tots els infants per poder desenvolupar-se en harmonia en totes les seves vessants. Un element essencial per assolir aquesta missió és l’alimentació dels individus, la higiene i les relacions en el temps de migdia. Creiem que l’alimentació va més enllà del fet de menjar. El temps de migdia és un moment on interactuen aspectes socials, culturals i hàbits higiènics on el coneixement d’un mateix i el propi plaer donen sentit en aquest acte.\nAquest projecte respon a la necessitat que el menjador sigui un espai educatiu integrat a l’escola on es treballin els mateixos valors de diversitat, respecte i foment de l’autonomia que es treballen a les aules.\nUn/a coordinadora de temps de migdia.\nMonitors/es tenint en compte la ratio d’infants.\nUn/a responsable de cuina.\nEls mestres, que tenen un paper important en la gestió de traspàs d’informació i acompanyament dels infants fins la recollida dels monitors referents de cada grup.\nLa comissió de temps de migdia de l’AMPA, que vetlla per el seu bon funcionament.\nAquest projecte de menjador té la finalitat de treballar conjuntament escola, família i l’entorn i persegueix els següents objectius principals:\n1) Millorar la convivència. Es tracta de fer un acompanyament que es basa en la creació d’un entorn on s’afavoreix i garanteix el creixement de tots, des del respecte envers un mateix i a l’altre, així com la llibertat i la responsabilitat de crear una societat més acollidora, tolerant i solidària, sempre vetllant perquè predomini el companyonia. Per tot això cal la implicació i la participació de totes, per conviure de manera positiva, amb respecte i amb diàleg i integrant visions i sensibilitats diferents.\n2) Fomentar l’autonomia. El desenvolupament de l’autonomia personal és un objectiu prioritari en l’educació. Un infant autònom és aquell que és capaç de realitzar per si mateix aquelles tasques i activitats pròpies de la seva edat i del seu entorn. Per això s’incideix especialment en què mengin sols, utilitzant correctament els diferents instruments i respectin unes normes bàsiques d’educació a taula.\n3) Adquirir uns bons hàbits. L’ensenyament dels hàbits que cal treballar al temps de migdia no només té en compte el saber estar a taula, sinó també hàbits d’higiene, de convivència i de bona relació amb els companys i companyes. Esdevé, doncs, un treball que fomenta l’autonomia i la capacitat de col·laborar de manera activa en les tasques cooperatives i el respecte.\n4) Treballar per millorar l’alimentació i el medi ambient. S’utilitzen materials sostenibles, aliments ecològics, de proximitat i de temporada, lliures de transgènics i químics i així com fomentant l’economia local i el respecte a l’entorn.\nData final període d’execució: 12/03/2020\nLa finalitat del projecte és treballar conjuntament escola-família i el seu entorn. Els destinataris són principalment els infants i les seves famílies.


Amaia, el pop elegant i valent d’una nova estrella\nLa cantant i compositora desplega el seu pop d’autora al certamen solidari H&M Future Beats Festival a la plaça Major del Poble Espanyol de Barcelona\nAmaia, el pop elegant i valent d’una nova estrella CRISTINA CALDERER\nEls nous temps requereixen noves dinàmiques promocionals. Les estrenes discogràfiques ja no suposen un punt i a part en la carrera d’un artista, sinó un punt i seguit que acompanya el món incontrolable de les xarxes socials. El primer disc d’Amaia Romero, guanyadora d’ Operación Triunfo 2017, Pero no pasa nada, no es publicarà fins al setembre, però la fama televisiva fa que es desdibuixin el tempos tradicionals de la indústria musical. Segurament, als centenars d’espectadors que es van congregar ahir al certamen solidari H&M Future Beats Festival a la plaça Major del Poble Espanyol de Barcelona -on també van actuar Cupido i Javiera Mena, entre d’altres- poc els importava que la gira oficial de presentació del seu disc no comenci fins a l’octubre ni que aquestes aparicions siguin sobretot de rodatge. El que comptava era gaudir en directe de peces com ara El relámpago, el videoclip de la qual ja acumula 3,7 milions de visualitzacions al YouTube.\nAcompanyada d’una banda amb alguns integrants de l’escena independent catalana com ara Núria Graham (guitarra), Aleix Bou (bateria), Miquel Sospedra (baix) i Paula Vegas (teclat), Amaia va posar a prova gairebé tot el seu disc de debut amb elegància i una posada en escena sobretot basada en les seves aptituds vocals. Una opció valenta si tenim en compte que part del repertori es basa en una concepció del pop despullat i minimalista, amb melodies senzilles i temes curts, i que està destinada, com a triunfita, a actuar en grans recintes.\nAl llarg d’una hora de concert la cantant i compositora va desplegar el seu pop d’autora superant amb solvència i naturalitat tant passatges intimistes i de gran fragilitat - Nadie podría hacerlo, Nuevo verano, Cuando estés triste - com les melodies amables i elegants pròximes al Donosti Sound -Quedará en nuestra mente, Todos estos años - o les estrofes incisives d’ Un día perdido.\nLa navarresa, que es va reservar els temes més festius per als últims minuts del xou - Me gusta bailar, Ahora te puedes marchar,versió de Luis Miguel- va tancar amb el hit El relámpago, molt celebrat per un públic entregat ja a la nova estrella del pop.


Núria Riba Bosch: Inauguració Bronzeja't\nEl proper dia 2 de juliol a les 19:30h s’inaugurarà Bronzeja’t a la sala d’exposicions del Museu Comarcal de l’Anoia d’Igualada, una exposició col·lectiva d’escultura en bronze. Sota aquest títol estiuenc s’amaga l’obra d’un grup de 20 artistes sorgit arran d’una experiència al taller de fosa de la Facultat de Belles Arts de la Universitat de Barcelona, i inclou tant a estudiants com mestres de taller.\nBronzeja’t és, per tant, una exposició que es presenta sense més pretensions que les d’ensenyar en públic la feina duta a terme als tallers de la facultat i que la majoria de vegades es queda tancada dins les aules. Per això el nexe d’unió de les obres no és temàtic, sinó simplement l’ús del bronze com a material comú d’expressió artística. L’exposició també compta, entre les obres participants, amb un vídeo on es recull tot el procés de treball dut a terme pels artistes al taller: des de la creació dels motllos i les peces originals, al moment de la transformació d’aquests en bronze i els treballs d’acabats de les peces.\nAquesta exposició, amb altres noms i no sempre amb el mateix número de participants, ja es va presentar l’any passat a Binèfar (Aragó) i recentment a la Casa Elizalde de Barcelona.\nBronzeja’t romandrà oberta fins el 12 de setembre, i anirà acompanyada d’un taller familiar que es realitzarà el matí del diumenge dia 18 de juliol.\nAna Gil, Angie Bolea, Ares, Ariadna Raventós, B. Asura, Brigitte Guerra, Eduard Alquezar, Estel Ferrer, Jaume Orejuela, Katia Rasmussen, Lucido Petrillo, Marc Fons, Maria Ninot, Mario Molins, Núria Riba (comissària de la exposición), Roh Nammu, Rubén Campo, Salvador Donatto, Tània Garcia, Verónica Llinares