El president del Partit Demòcrata, David Bonvehí, retreu als de Carles Puigdemont que no hagin permès integrar-los com a partit\nRedacció/ACN 25/07/2020 - 12.49 Actualitzat 25/07/2020 - 16.18\nEl projecte de Junts per Catalunya com a nou partit independentista comença a caminar. La formació, impulsada per Carles Puigdemont, fa aquest dissabte el seu congrés fundacional com a partit polític amb les relacions amb la direcció del PDeCAT tensades al màxim. El procés fundacional s'allargarà fins al 3 d'octubre, quan s'aprovaran les ponències en què es definiran l'estructura, la ideologia i els objectius polítics de Junts.\nAquest dissabte, la formació ha fet un acte polític en format presencial i per via telemàtica amb la participació de Carles Puigdemont i del president de la Generalitat, Quim Torra.\nPuigdemont ha defensat que el nou partit sigui "el corrent central del país", i no una "eina sectària ni excloent". El líder de JxCat ha situat la república com a única manera de "sobreviure", ha apostat per construir-la "entre tothom", i ha carregat contra la monarquia espanyola.\n"Tos volem posar per damunt de tot un interès que ens depassa com a individus: contribuir a protegir i fer possible el futur del nostre país. Aquesta tasca no la podem ni la volem fer sols. No ens sobra ningú"\nTambé han participat telemàticament en l'acte els consellers a l'exili del govern Puigdemont, Lluís Puig i Toni Comín. L'exconseller de Salut ha defensat que Junts és "l'espai dels qui creuen que la unitat convé que també sigui electoral, i des de la pluralitat ideològica".\n"Cadascú amb la seva motxilla i tradició. Des de l'esquerra crítica al centre liberal, des de la socialdemocràcia al pensament social cristià"\nEls presos polítics de JxCat: Jordi Turull, Josep Rull, Quim Forn i Jordi Sànchez, eren físicament al plató des d'on s'ha fet l'acte. Tots ells han apel·lat a la unitat de l'independentisme i ha demanat aparcar picabaralles internes. Un dels més contudents ha estat Jordi Turull que ha demanat deixar de "barallar-se per les engrunes":\n"Vull que deixem de barallar-nos separats per les engrunes i anem junts per aconseguir el pa sencer"\nEntre el 7 i el 9 d'agost, els associats, que ara són més de 2.200, triaran l'executiva de la nova formació, amb una presidència a la qual és de preveure que optarà Carles Puigdemont.\nSense Mas ni el PDeCAT\nLa gran incògnita és el desenllaç de les negociacions amb el PDeCAT, encara encallades. En el congrés fundacional hi ha una absència destacada, la d'Artur Mas, que fins ara s'ha mantingut al marge de les negociacions perquè el PDeCAT s'integri al nou partit. Tampoc hi ha l'actual direcció del Partit Demòcrata, que ha lamentat les dificultats, fins ara, per arribar a un acord amb el nou partit de Carles Puigdemont.\nEl president del Partit Demòcrata, David Bonvehí, retreu als de Carles Puigdemont que no hagin permès integrar-los com a partit i Elsa Artadi replica que Junts per Catalunya no pot ser una suma de sigles.\nLa doble militància és un dels punts de fricció amb la formació que presideix Bonvehí. De moment, Junts no posa obstacle per pertànyer als dos partits i fins al 3 d'octubre, amb la ponència organitzativa aprovada, no quedarà fixat si es permet tenir els dos carnets. El PDeCAT ja ha instat els seus associats a deixar el partit si volen entrar a JxCat, perquè els estatuts del partit no permeten la doble militància.\nUn altre punt de tensió són les cadires a la cúpula del partit. JxCat escollirà la direcció el 9 d'agost i, si no hi ha acord entre les parts, l'entorn del president del PDeCAT, David Bonvehí, es quedarà sense opcions d'entrar a l'executiva.\nMarta Madrenas i Elsa Artadi en la presentació de la nova imatge de Junts per Catalunya\nUna fundació que durarà més de dos mesos\nAquest cap de setmana, Junts ja començarà a decidir com és el nou partit, però el procés s'allargarà en realitat gairebé tres mesos. Les primeres votacions del congrés fundacional de JxCat seran per aprovar el reglament del Congrés i com es redactaran, es votaran si s'aprovaran les dues ponències, l'organitzativa i la política.\nL'equip de la ponència políticoestratègica la lideraran Comín i Rull, al costat de Sànchez, Elsa Artadi i Madrenas, entre d'altres. La ponència organitzativa la pilotarà un equip encapçalat per Damià Calvet, Gemma Geis i Toni Morral. Les dues ponències s'aprovaran el 3 d'octubre, després d'un període d'esmenes durant el setembre.\nLa segona votació d'aquest congrés de 10 setmanes arribarà els dies 7, 8 i 9 d'agost, quan es decidiran els càrrecs a la presidència, la secretaria general, organitzativa i de finances- i les vicepresidències -quatre com a màxim-, amb llistes tancades. També es triarà la resta de l'executiva, que comptarà amb un total de 21 persones, en una votació amb llistes obertes i paritàries.\nPrimàries i pendents de les eleccions\nPer altra banda, els consellers Jordi Puigneró, Damià Calvet i la líder a Madrid, Laura Borràs, però també Madrenas, es mantenen a la travessa per ser el número dos a la llista electoral. El cap de llista es reserva per a Puigdemont, que encara no ha confirmat si vol ser el número u de la candidatura.\nSense data per a les eleccions, si es fan abans del 3 d'octubre -quan acaba el congrés de JxCat-, la direcció del nou partit pilotarà el procés de primàries per escollir la llista i el programa electoral.\nNeix Junts per Catalunya, el partit independentista liderat pel president Puigdemont, amb la voluntat de ser el corrent central del país\nDe CDC a Junts per Catalunya, 4 anys de vertígen


Joana, el regal més bonic\nAquest any els Reis d’Orient han arribat a casa nostra per avançat. Han vingut mig any abans i ens han portat un regal insuperable, el més bonic i valuós del món: una nina de veritat, de nom Joana, que em té el cor robat; la meva primera neta, filla del meu fill gran i de la seva companya d’ànima i de vida.\nDoncs sí. Soc àvia, i és de lluny la notícia més joiosa que comparteixo amb vosaltres en aquests onze anys de Flors de Bach. Una àvia ben poc original, enamorada de la seva neta com la majoria d’àvies de la terra, com l’altra àvia i els dos avis d’aquesta criatura preciosa i les nostres respectives parelles, com les seves besàvies i tota la família. Nosaltres, peces singulars i essencials del seu univers vital; ella, sol immens i estel brillant del nostre.\nQuina delícia, seguir contemplant i cuidant la vida a través teu, petita i bonica Joana, amb una tendresa nova que eleva a infinit la que he pogut experimentar com a mare. Amb tu prossegueix aquest gran miracle de la vida i per a tu tinc ara caramels a les butxaques que abans no tenia. En el teu mirar veig el tresor que ets i que sou totes les criatures del món, i en cada batec teu sento la profunda delicadesa que deleja l’ànima humana per desplegar i expressar feliçment la seva essència única i irrepetible. Per a tu, nineta estimada, anirem teixint un cobrellit interminable de carícies, amanyacs, bells contes i dolces paraules, per celebrar-te i embolcallar-te cos i ànima, per correspondre amb bellesa a la teva bellesa i encendre a dins teu espurnetes de màgia.\nNo em cansaré de donar les gràcies als teus pares per haver-te portat al món i a les nostres vides i haver-te fet tan bonica. A la teva mare, per declarar-se fan de les àvies –ella adora les seves– i dir-nos que serà molt feliç si tu ens adores a nosaltres. I al teu pare per confessar-me que, ara que et té a tu, comença a fer-se una idea de com deu ser el meu amor per ell. A tots dos els estimo i estimaré més encara estimant-te.\nI vosaltres, benvolgudes lectores i benvolguts lectors, sapigueu que a partir d’ara, en cada text, en cada frase, en cada paraula meva orientada a l’educació i a la criança, bategarà de rerefons la carona de la Joana. La seva petja en el meu cor esdevé llum i alè nou en la meva vida i per a la meva tasca.\nfamília avis educació emocional


Appartmenthaus Thermenhof Bad Fussing Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nThermalbadstr. 8, Bad Fussing City Center, Bad Fussing, Alemanya - Veure al mapa\n"Everything is old but superbly maintained. The spacious room..."\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Bad Fussing, no busqui més enllà de Hotel Thermenhof. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHotel Thermenhof també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Bad Fussing. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, visites turístiques, servei de bugaderia, ascensor.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, despertador, telèfon, TV satèl•lit/cable per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Hotel Thermenhof.\nCal que informeu el Appartmenthaus Thermenhof de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (475) Parelles (291) Viatgers en solitari (49) Famílies amb infants petits (62) Famílies amb infants grans (25) Grups (53)\njacoba, Països Baixos


CONSELL D'ALCALDES DE L'ALT PENEDÈS El dijous 13 de desembre, es va celebrar sessió plenària del Consell d’Alcaldes de l’Alt Penedès a la seu del Consell Comarcal. https://www.ccapenedes.cat/actualitat/noticies/consell-dalcaldes-de-lalt-penedes-4 https://www.ccapenedes.cat/actualitat/noticies/consell-dalcaldes-de-lalt-penedes-4\nEl dijous 13 de desembre, es va celebrar sessió plenària del Consell d’Alcaldes de l’Alt Penedès a la seu del Consell Comarcal.\nPer començar la sessió, el gerent de la Unió d’Empresaris, Francesc Simó, va presentar el projecte “Salvem les empreses: la nostra riquesa”. L’objectiu d’aquesta campanya és posar en valor les empreses com a bé social i motor de l’economia. Simó va fer una crida als alcaldes perquè duguin a terme actuacions municipals per afavorir les empreses, i va posar alguns exemples: subvencions per a les taxes d’obertura de comerços i indústries o per a les empreses que vulguin ampliar locals comercials o naus industrials quan això comporti la contractació de més personal, reduccions o congelacions de les taxes municipals (llicències d’activitats, ocupació de la via pública, IBI, recollida d’escombraries, etc.), creació d’oficines d’atenció a l’empresari/emprenedor, implantació de la tramitació electrònica, reducció dels terminis per a la tramitació de llicències municipals, etc.\nTot seguit, el president de l’Acadèmia Tastavins, Joan Tarrada, va explicar el projecte “Espai Tastavins Penedès” i va demanar la participació de tots els ajuntaments de l’Alt Penedès en el projecte. Va començar la seva presentació amb una dada impactant: cada any al Penedès es produeixen 120 milions d’ampolles de vi; paral•lelament, a Catalunya es consumeixen 140 milions d’ampolles de vi de la Rioja. Per donar a conèixer el Penedès i els seus vins, augmentar-ne el prestigi i el consum i millorar el volum de vendes, l’Acadèmia Tastavins ha impulsat l’Espai Tastavins Penedès”, que s’inaugurarà a Barcelona el febrer de 2013. Consistirà en una sala de tast per on passaran un miler de restaurants cada any.\nEl Consell d’Alcaldes va continuar amb la presentació dels serveis que presta l’Associació AMPER. El seu president, Joan Ríos, va explicar que AMPER facilita el desplaçament col•lectiu en autocar des de Vilafranca fins als hospitals de Barcelona a les persones que han tingut un càncer i estan rebent tractament de radioteràpia. Els pacients són atesos successivament i així s’estalvien temps d’espera a l’hospital. A més, el viatge en autocar és molt més còmode i ràpid, i no cal demanar als familiars que deixin la feina per acompanyar els pacients a l’hospital. Si AMPER aconsegueix signar convenis amb els ajuntaments de l’Alt Penedès per garantir el seu finançament, l’any 2013 ampliarà el seu servei a les persones que hagin de rebre tractament de quimioteràpia.\nEn el següent punt de l’ordre del dia, l’alcalde de Torrelavit, Ramon Riera, va informar la resta d’alcaldes sobre el Centre de Dia per a persones grans de Torrelavit. El Centre està llest per obrir les seves portes, però l’Ajuntament necessita un nombre mínim de 8 usuaris per posar en marxa el servei. El centre oferirà activitats per a les persones grans que hi facin estada durant el dia i tallers per a totes les persones majors de 65 anys que s’hi vulguin inscriure. També organitzarà tallers per a cuidadors i familiars i serveis ambulatoris per a tota la població major de 65 anys (podologia, fisioteràpia, etc.). El Centre serà gestionat per l’empresa pública Consorci d’Acció Social de Catalunya, que presta el Servei d’Atenció Domiciliària del Consell Comarcal. La presentació d’aquest Centre es va fer perquè molts alcaldes i molts ciutadans de la comarca desconeixen que existeix aquest servei que els pot interessar.\nEl Consell d’Alcaldes va continuar amb la presentació del projecte “Banc d’Aliments Comarcal”. El gerent del Consell Comarcal, Xavier Escribà, va exposar que Caritas i el Servei d’Acció Social del Consell Comarcal estan estudiant la possibilitat d’obrir nous centres de repartiment d’aliments per facilitar l’accés a les persones que els necessiten i evitar-los desplaçaments fins a Vilafranca, però per obrir aquests centres cal la col•laboració dels ajuntaments. Des de Caritas es vol coordinar també les campanyes de captació d’aliments de les empreses, per aconseguir que les donacions es redistribueixin de forma òptima entre els usuaris del Banc d’Aliments.\nEn el torn d’informacions de la Presidència, el president del Consell Comarcal, Francesc Olivella, va explicar que tenia la confirmació del director general de Carreteres de la Generalitat que ja està fet el projecte per a la construcció d’un segon carril que unirà la N-340, a l’altura del polígon de Sant Pere Molanta, amb la C-15. Aquest segon carril es construirà durant l’any 2013 i farà més fluid el tràfic en hores punta en aquest tram de la N-340. Olivella també va informar que la Generalitat ha desestimat el projecte de construir un abocador entre Olèrdola i Sant Cugat Sesgarrigues per falta de consens territorial.\nEn el torn obert de paraules, els alcaldes van proposar i aprovar per unanimitat demanar al Consell Comarcal que el seu plenari debati una moció en suport del model d’escola catalana i de rebuig de la Ley Orgànica para la Mejora de la Calidad Educativa (Llei Wert).\nVilafranca del Penedès, 17 de desembre de 2012


Un repte sorgit del confinament com a ‘recanvi’ de l’Ultra Trail - Altaveu el diari digital d'Andorra\nUn repte sorgit del confinament com a ‘recanvi’ de l’Andorra Ultra Trail\nTres amics alhora que familiars han dissenyat un recorregut de 75 quilòmetres per les parròquies d’Ordino, Encamp, Escaldes i Canillo que no es descarta que amb el temps sigui un nou reclam turístico-esportiu\n22/06/2020 (11:58 CET)\nVa néixer producte de la ‘claustrofòbia’ i l’avorriment que pot arribar a generar el confinament. El desànim d’uns dies, unes quantes setmanes, sense poder sortir de casa. Sense poder anar a córrer. Tres amics alhora que familiars (pare, fill i gendre-cunyat) van dissenyar un recorregut relativament accessible i que plantegen com un repte no competitiu de 75 quilòmetres i 3.500 metres de desnivell positiu que conviden a fer en un màxim de tres etapes. No sorgeix per agafar el relleu de res, però tampoc no descarten que acabi sent el ‘recanvi’ de l’Andorra Ultra Trail.\nLa prova, el repte millor, remarquen, es pot completar fins al 30 de setembre. Ho explica Marcel Besolí, un dels promotors de l’aventura i que juntament amb els seus companys de batalles té previst fer la ruta, iniciant-la de nit, el proper 3 de setembre. La setmana passada van descobrir públicament el recorregut, que passa per les parròquies d’Ordino (la sortida és a la Cortinada), Encamp -incloent el Pas de la Casa-, Escaldes i Canillo (amb arribada al Tarter), i demanen als possibles participants que els facin arribar una foto que provi que s’ha completat la ruta en un màxim de tres jornades. El premi és un buf de la firma Land Trail, que els patrocina i que fins i tot estaria disposada a implicar-se més seriosament si el repte anés a més.\nEntre totes les persones que puguin demostrar que han fet el recorregut se sortejaran uns quants parells de vambes tècniques. “Si cinquanta persones acaben fent el recorregut per nosaltres ja serà tot un èxit”, diu Besolí traient-se mèrit però sabedor que hi ha diverses persones amb ganes de completar el repte. El dissenyador del recorregut admet que hi ha hagut algun comú que ha mostrat interès en conèixer la iniciativa i assegura també que possiblement hi hauria patrocinadors per donar un altre caràcter al repte i convertir-lo en una prova competitiva. No ho descarten. Però no serà pas aquest 2020.\nUn dels paratges per on es pot transitar si es fa el recorregut proposat.\nBesolí admet que la proposta que hi ha sobre la taula és una mena d’anada d’olla sorgida del confinament i que té una clara vocació solidària, esportiva, de passatemps. Fer esport a l’aire lliure, conèixer territori i sense aglomeracions. D’aquí que s’hagi donat de marge fins al 30 de setembre, quan els dies són més llargs i hi ha més hores de llum natural. Perquè es recomana fer el recorregut durant el dia. Si s’hagués de convertir en prova, en cursa, com a molt n’hi hauria dues versions. La llarga, la dels 75 quilòmetres. I una de curta equivalent a la distància maratoniana (42 quilòmetres).\nUna de les coses que permet el recorregut és tenir molts punts de sortida, zones on 'abandonar'. És a dir, entre indret i indret d’interconnexió sempre es pot deixar el camí i trobar un espai on un familiar o amic et reculli en vehicle per tornar a casa i continuar la setmana següent. Si el repte esdevingués cursa, prova, probablement caldria habilitar avituallaments amb vehicles o microbusos que portessin els participants al punt de sortida, per exemple. Però això encara queda lluny. “Cap de nosaltres té cap voluntat de crear una empresa”, remarca Besolí que afirma que els tres promotors de la iniciativa tenen, cadascun d’ells, les seves respectives responsabilitats.\nEl trajecte està ‘disponible’ des de dilluns passat. És obert, gratuït i lliure. En no tenir valor competitiu ni res que se li assembli, en ser només una proposta ara per ara, no els ha calgut demanar cap tipus de permís ni autorització. “El recorregut de la Ultra 3 Trail neix durant el confinament, som tres amics amants de l'esport i la muntanya que per no decaure en el desànim se'ns va ocórrer la idea de crear el nostre propi repte”, expliquen en un dels espais web on han publicitat la iniciativa.\nUs deixem el link del repte, per qui es vulgui unir! Recordeu que teniu fins al dia 30/09 per fer-lo i així entrar al sorteig d’unes salming trail 6. Gas! https://t.co/PSSwQK30jI\n— Ultra3Trail (@Ultra3T) June 16, 2020\n“Es tracta d'una cursa particular, no competitiva i diferent. Sense preocupacions ni presses pels talls de temps, sense el avituallaments tal i com els coneixem, sense controls de materials…” Es tracta de gaudir “de la muntanya i que passeu un dia magnífic de trail running”, conclouen. Marcel Besolí admet que el retorn que han rebut, la resposta i interès que han notat, els ha sobrepassat. Però continuen sense voler pensar més enllà del 30 de setembre. Per entrar al sorteig de les vambes (Salming Trail 6) remarquen que s’ha de completar el trajecte "amb un màxim de tres etapes, i enviar-nos una foto del track fet més tres fotografies vostres (Coll d'Arenes, Refugi de l'Illa i Pic Maià)”.\nAquests darrers són tres dels punts per on passa el recorregut. De la Cortinada cap a Incles passant pel port d’Envalira, el refugi de l’Illa, pic de Maià, coll d’Arenes, Armiana, Engolasters, Grau Roig, Pas de les Vaques, les Pardines, l’Aldosa de Canillo i final al Tarter. Un bon trajecte per gaudir del paisatge, dels paratges del Principat. I qui sap si per agafar el relleu d’una Ultra Trail que els promotors del repte lamenten que s’hagi perdut. Entre altres coses, perquè també en van ser participants igual com participen en altres curses que se celebren en l’entorn. Per ara, l’Ultra3Trail és un repte. Però no refusen, almenys Marcel Besolí no ho refusa del tot, que el repte acabi sent omplir un buit en el calendari. El buit que ha deixat l’Andorra Ultra Trail sense convertir-se, això ho tenen clar, en el monstre que van acabar impulsant els Martínez. I acabar sent un reclam turístic i esportiu.


Casa-Museu Castell Gala Dalí de Púbol ~ km369 | Viatges, rutes i llocs a descobrir pel món\n0:35 Baix Empordà , Cases-museus , Catalunya , Girona , Museus , Salvador Dalí , Triangle dalinià No comments\nPúbol és un petita localitat que forma part del terme municipal de la Pera. Documents existents esmenten aquest nucli a inicis del segle XI, i el seu castell una mica més tard, el 1065, quan passà a mans dels comtes de Barcelona. El seu màxim esplendor va ser durant la segona meitat del segle XIV i principi del segle XV amb la baronia de Púbol.\nEl 1970 Salvador Dalí el compra, a arrel d'una promesa que li havia fet a Gala, la seva companya sentimental, temps enrere i que ella li va recordar. L'adquerí en molt mal estat, i ell mateix el va restaurar, pintar i decorar al seu gust. Quan Gala morí, al soterrani es va instal·lar el seu mausoleu i Dalí es trasl·ladà aquí per estar al seu costat, el 1982, fins que un incendi en les seves habitacions, dos anys més tard, va fer que al sortir de l'hospital es trasl·ladés a la Torre Galatea de Figueres.\nTocant el castell, hi ha l'església gòtica de Sant Pere de Púbol que va ser una de les més riques de la comarca amb una gran col·lecció d'objectes de cultes antics, que al llarg del temps es va perdre o destruir, excepte un retaule gòtic del segle XV que es conserva en el Museu Diocesà de Girona.\nEncara es conserven fragments de la muralla que encerclava i protegia el poble, integrats avui amb els edificis vells. La casa de Can Canada, que ocupa el lloc d'un antic portal, té un passadís que dona accés a l'interior de la muralla, als intramurs.\nEl Castell Gala Dalí\nL'edifici, de tres plantes, s'articula al voltant d'un pati alt i estret i amb un jardí d'estil lleugerament francès. Dalí va utilitzar de manera molt intel·ligent les parets i els sostres semiderruïts, creant espais insospitats i de dimensions molt contrastades; va concebre la decoració interior basant-se en representacions pictòriques als murs, falses arquitectures, barroquisme tèxtil, antiguitats, simbologia de caire romàntic... El resultat d'aquest regal a Gala -on el mateix Dalí només podia accedir prèvia invitació d'ella- el podem veure des del 1996, convertit en un museu gestionat per la Fundació Gala-Salvador Dalí, i que forma un dels vèrtexs del triangle dalinià, juntament amb la Casa-Museu de Portlligat i el Teatre-Museu de Figueres.\nLes golfes del castell és la part de l'edifici que més es transformà en les últimes obres de restauració, i actualment acull una exposició permanent de vestuari de Gala. La resta, excepte part de la planta baixa que s'ha habilitat per a les funcions de recepció i botiga de la casa-museu, s'ha deixat tal i com es trobava durant els anys que van viure Gala i Salvador Dalí, restaurant les estructures, mobles i objectes per a recuperar l'esplendor perdut durant els anys que va estar tancat.\nDes del pati interior d'estil gòtic, es puja al primer pis on el primer que es veu és el Saló dels Escuts o Saló del Tron, amb el sostre decorat pel Dalí, diferents escuts per la paret, una porta falsa, que està pintada, i un tron, amb un paissatge pintat a l'oli en el respatller...\nEl Saló del Piano anomenat evidentment així pel seu piano, crida l'atenció per la original taula que hi ha, de vidre, que ofereix vistes al pis inferior, on es troba un cavall dissecat...\nDesprés ve l'Habitació de Gala, i que posteriorment va ser on dormia Dalí, i on es va provocar l'incendi, fet comentat anteriorment...\nEl Bany de Gala es va fer aprofitant una antiga cuina...\nPassem per altres habitacions i sales, totes elles decorades amb objectes i simbiologia diversa...\nFins que pugem a les golfes on hi ha l'exposició Les Gales de Gala amb vestits de dissenyadors tant coneguts com Christian Dior i Pierre Cardin fins a roba dissenyada per Salvador Dalí...\nTornem a baixar i passem per una habitació on hi ha exposades vuitanta-vuit fotografies que Philippe Halsman va fer a Dalí, comptant en tot moment amb la seva participació física i conceptual.\nLes últimes sales són la cuina, el menjador, i el lloc on Dalí va pintar algunes de les seves últimes obres...\nBaixem a la cripta, en un ambient fosc, també coneguda com la Sala del Delme, on els vasalls pagaven el delme al seu senyor. Dues tombes es troben, i en la de la dreta es troba enterrada Gala, assanyalada amb una creu i un gerro de flors. En cada tomba hi ha una petita finestra, amb la mida justa per donar-se la mà quan la mort els separés. Però finalment, en mig d'una polèmica per si realment va ser el seu desig o no, Dalí va ser enterrat a la seva mort sota la cúpula del Teatre-Museu de Figueres.\nGala va morir en Portlligat el 10 de juny de 1982, als 88 anys. El seu últim viatge va ser amb el cadillac que es veu en el garatge del castell.\nEn el jardí es troben les escultures d'elefants de potes finíssimes i inacabablement llargues amb un corb sobre la gropa, figures emblemàtiques de Dalí.\nAl fons, hi ha una piscina decorada amb rostres del compositor Richard Wagner, realitzades en ceràmica de diversos colors.\nPàgina oficial: Fundació Gala Dalí\nCasa Museu Castell Gala-Dalí de Púbol (Entrada 8€)\nEl triangle dalinià: Casa-Museu Castell Gala Dalí de Púbol | Casa-Museu Salvador Dalí de Portlligat | Teatre-Museu Dalí de Figueres


L'Obra Social La Caixa donarà suport a 20 projectes empresarials amb fins socials\nPublicat 04/04/2016 15:01CET\nTé 500.000 euros de capital llavor i ofereix formació, assessorament i contactes\nL'Obra Social La Caixa ha presentat aquest dilluns els 20 projectes de tot Espanya als quals donarà suport en el seu V Programa d'Emprenedoria Social, per al qual ha rebut 229 candidatures per crear o potenciar empreses amb fins socials, ha informat l'entitat en un comunicat.\nEls candidats eren dels àmbits de la inserció laboral de persones en risc d'exclusió social, la inserció de persones amb discapacitat, la salut i el benestar, l'educació i l'accés al coneixement, el desenvolupament rural, la producció ecològica, l'energia sostenible i el reciclatge, la mobilitat sostenible i altres impactes socials.\nEl Programa d'Emprenedoria Social de la Caixa busca donar suport a iniciatives que volen aconseguir un impacte social mitjançant la creació d'una activitat econòmica centrada en la millora qualitativa de les vides de les persones més vulnerables, així com mediambientalment sostenible.\nLa Caixa els ajuda a través de suport econòmic --el programa té 500.000 euros per invertir en capital llavor--, formació en gestió empresarial a càrrec de l'escola de negocis Iese --que col·labora en la iniciativa--, acompanyament en la presa de decisions durant un any, i una xarxa de contactes.\nEls projectes presentats pertanyen a empreses socials de nova creació, empreses socials joves amb un recorregut inferior a tres anys i entitats socials amb una nova línia de negoci; entre aquestes últimes, algunes presenten projectes orientats a la seva transformació en empresa social per ser més viables econòmicament.\nQUATRE PROJECTES CATALANS\nEntre els elegits en aquesta edició figuren quatre organitzacions catalanes, com B-Swim --que fomenta l'esport entre persones amb discapacitat física o intel·lectual a través d'activitats aquàtiques-- i l'Associació Ajudam Predegent, que vol contribuir a la millora de la memòria de persones amb deteriorament cognitiu a través de la fabricació i distribució de materials propis.\nLa Fundació Privada Sique ha presentat l'agència de viatges adaptats Vavara per a un turisme inclusiu, accessible i adaptat per a persones amb discapacitat intel·lectual, física i/o sensorial, i Change Dyslexia ha desenvolupat una eina en línia per a la detecció de la dislèxia, intentant reduir l'abandonament escolar dels afectats per aquest trastorn.\nDes de la seva creació, el Programa d'Emprenedoria Social de La Caixa ha recolzat ja a 100 empreses i ha creat 661 llocs de treball en empreses que busquen un clar benefici social i mediambiental, i que tenen una taxa de supervivència "superior a la mitjana", segons ha indicat l'Obra Social.


Com utilitzar endolls de Afganistan a Mongòlia\nConnectors, preses de corrent, adaptadors i altra informació necessària per viatjar des de Afganistan a Mongòlia en aquesta pàgina. Si voleu un informe per a altres països, torneu a iniciar l’ assistent per trobar a adaptadors elèctrics per al vostre viatge aquí .\nLa tensió no és exacta, però la diferència sol ser tolerable pels dispositius elèctrics. És molt segur connectar el vostre aparell elèctric de Afganistan a Mongòlia sense un adaptador de tensió. Si teniu algun problema amb un dispositiu especial, és a dir, un dispositiu mèdic, probablement voldreu demanar més ajuda professional.


La mostra de pessebres tanca una nova edició amb un públic estable | Ràdio Sabadell\nLa mostra de pessebres tanca una nova edició amb un públic estable\nEl pessebre institucional d'enguany | Roger Benet\n12.01.2020 16:04 Helena Molist\nLa mostra de pessebres de l'Agrupació de Pessebristes de Sabadell ha tancat aquest cap de setmana la seva 43a edició. Una edició que Francesc Bartolomé, president de l'entitat, valora molt positivament, ja que, afirma, "tant del que és el públic com de la crítica" han rebut elogis.\nPel que fa al nombre de públic, tot i els seus quaranta-tres anys d'història, Bartolomé afirma que compten amb un nombre estable d'assistents. Un públic que enguany ha pogut gaudir d'una mostra que, per primer cop en la seva història, tenia una temàtica: la volta al món i retratar els horrors de la guerra. Un fet que, Bartolomé assegura que ha servit per "donar un plus en el públic". De fet, el president de l'entitat és molt crític amb la gent que no considera els pessebres com un art: "Tothom valora una pintura però en canvi un pessebre, perquè és un moment determinat de l'any, no està prou valorat," defensa Bartolomé.\nPessebre institucional a la Casa Duran\nPer primer cop després de molts anys, el pessebre institucional, instal·lat a la Casa Duran, ha compartit espai amb un altre element nadalenc de la ciutat: L'Ambaixador Reial. Una combinació que Bartolomé no acaba de veure clara. El president afirma que "si ve al començament la idea era bona, no sé si ara pot seguir sent bona." El campament reial de l'Ambaixador podria haver eclipsat al Pessebre institucional, un fet que potser cal replantejar de cara al Nadal que ve.\nDes de fa 92 anys, l'Agrupació de Pessebristes de Sabadell organitza el Concurs Local de Pessebres on es vol donar veu als sabadellencs i als pessebres més casolans. Doncs bé, en dos anys, el concurs ha passat de 32 a 135 participants. Un fet que el mateix Bartolomé associa al canvi de modalitat d'aquesta "competició". Per participar, els sabadellencs només havien de fotografiar el pessebre que tenien a casa seu i enviar-lo a l'Agrupació via WhatsApp. Una participació que enorgulleix molt a Bartolomé que espera que d'entre tots els sabadellencs i sabadellenques en surtin nous pessebristes.\nTots els participants podran gaudir d'una gran festa diumenge que ve al Teatre Sant Vicenç.


Sortida en autocar al Teatre Condal de Barcelona – Vilassar Ràdio\nSortida en autocar al Teatre Condal de Barcelona\nEl Centre Cívic Lluis Jover, ubicat al barri del Barato de Vilassar de Mar, organitza diumenge 28 de març una sortida per anar a veure al Teatre Condal de Barcelona l’obra de teatre “La doble vida d’en John”, que s’escenificarà a partir de 2/4 de 7 de la tarda. Aquesta obra està escrita per Ray Cooney, dirigida per Àngel Llàcer i protagonitzada per Joan Pera, Lloll Bertran, David Verdaguer, Rosa Serra, Enric Boixadera, Pau Ferran i Laia Pellejà.\nL’autocar sortirà des de la nostra localitat a 5 de la tarda, des de l’avinguda Carles III, a l’alçada d’on fa molts anys hi havia la desapareguda discoteca Pere Botero. El preu d’aquesta sortida és de 36 euros. Per inscripcions i informació, cal trucar al 93 7502843 o al 667750708.\nEl fil argumental és el següent: en John Smith, casat amb l’Antonella i amb una filla adolescent seria un home corrent si no fos perquè… també està casat amb una altra dona amb la qual també té un fill a una altra ciutat. Durant divuit anys, en John ha aconseguit mantenir el secret fent quilòmetres amunt i avall amb el seu taxi. El que en John no podia preveure és que els seus fills es farien amics per Internet i ara han decidit trobar-se en persona. En John haurà de fer mans i mànigues per evitar que les seves famílies acabin descobrint la seva doble vida.\nNotícia anteriorSortida a Sant Barthélemy\nSegüent notíciaVaga de mestres a l’ensenyament públic aquest dimecres


Blog de Categoría Els poders econòmics, immunes a l'acció del tribunals\nViernes, 21 de Enero de 2011 21:45\nEn l'actualitat, només 132 contribuents declaren un patrimoni net superior als 30 milions d'euros, fet que suposa uns ingressos per a les arques públiques de gairebé 42,5 milions, és a dir, una mitjana de 322.000 euros per declarant. Al voltant de 2.525 ciutadans declaren un patrimoni net total d’entre 6 i 30 milions d'euros, aportant el 10% de la recaptació de l'Impost de Patrimoni.\nSegons Gestha, l'economia submergida a l'estat espanyol suposa el 23% del PIB, per la qual cosa el ministeri d'hisenda hauria deixat d'ingressar 208.000 milions d'euros el 2007. Bona part d'aquests serien diners que els més rics de l'estat haurien robat al conjunt de la ciutadania en un sol any.\nUna part important de totes aquestes evasions d'impostos aprofiten els paradisos fiscals, que són països que no cobren impostos, o bé en cobren molt pocs, al capital estranger que s'hi diposita i on els bancs acostumen a oferir secret bancari com a avantatge per als seus clients.\nSegons ens explica la revista Temas, les dades, tot i ser escasses, confirmen la intensiva utilització dels centres financers de baixa o nula tributació per la banca i els grups empresarials espanyols. Segons el Ministeri d'Indústria, en l'últim semestre del 2007 les empreses espanyoles han canalitzat més de 3.000 milions d'euros a través de paradisos fiscals i països de molt baixa tributació com Holanda. La banca s'aprofita també massivament de les seves filials en paradisos fiscals. L'antic responsable de la Fiscalia Anticorrupció, Carlos Jiménez Villarejo, ho ha denunciat citant els casos del Santander i el BBVA, que tenen cadascun més de 30 filials en aquests territoris, sobretot a les Illes Caiman. Nuria Almirón, autora del llibre Juicio al poder, afirma que aquests bancs tenen ubicades en paradisos fiscals, entre el 10 i el 15 % de les seves societats, una realitat que és ben coneguda en el món financer, però silenciada sistemàticament en els mass media.\nEl cas de les cessions de crèdit\nUn cas paradigmàtic de la immunitat bancària davant del sistema judicial és el de les “cessions de crèdit” del Banc de Santander. Entre 1988 i 1989, el Santander va captar casi mig bilió de les antigues pessetes –més de 3.000 milions d'euros- en nous dipòsits. Per atraure tal volum de diners en tant poc temps, l'entitat financera es va recolzar en l'ús d'una figura legal (les “cessions de crèdit de nua propietat”) que consisteix en traspassar les responsabilitats legals d'un creditor a un altre, tot pretenent alliberar aquests dipòsits de les seves responsabilitats fiscals. Després de la reclamació de l'Agència Tributària, en la informació que l'entitat subministrà a Hisenda s'identificaren fins a 9.566 operacions amb titularitat canviada pel banc, que acumulaven més de 145.000 milions de pessetes i hi figuraven persones mortes, aturades i jubilades sense poder adquisitiu entre els seus suposats titulars. Al tancament de la instrucció, l'Agència Tributària encara reclamava més de 14.000 milions d’euros en concepte de tributs no rebuts, i a més, 1.500 operacions no havien pogut ser identificades o no se n’havien localitzat els titulars. De la instrucció judicial també se’n desprenia la col·laboració necessària que el banc havia proporcionat als seus clients per ocultar les dades a Hisenda i per obstaculitzar la investigació de l'Agència Tributària primer, i del jutjat d'instrucció encarregat del cas en segon lloc.\nDesprés de 15 anys de procés judicial, tot i ser el major frau fiscal de la història de l'estat espanyol, el BSCH va aconseguir que el fiscal de l'estat, en representació de l'Agència Tributària, l'exculpés, demanant arxivar el cas fins a set vegades (de la mateixa manera que el Ministeri Fiscal, que va demanar arxivar el cas fins a quinze vegades).\nFinalment, el passat 3 de desembre de 2007 el Tribunal Suprem va decidir, per majoria, l'arxiu del cas de les cessions de crèdit, en què estava imputat Emilio Botín com a president del Santander i on només quedava l'acusació popular formada per l’Associació en Defensa d’Inversors i Clients i IC-V.\nLa sorprenent justificació d'aquest arxiu va ser que “no es pot obrir judici oral només a instàncies de l'acusació popular, si els perjudicats o ofesos pel delicte no formen part de l'acusació”.\nEn canvi, en tota la Llei d' Enjudiciament Criminal no es troba un sol precepte que limiti els poders de disposició i actuació de l'acusació popular i, per tant, no hi ha cap justificació legal per trobar-la insuficient per fer un judici.\nCom que no hi havia precedents en una sentència del Tribunal Suprem, el veredicte del cas de les cessions de crèdit ha estat batejat en àmbits judicials com a “Doctrina Botín”, denominació que ens pot donar una idea del poder que pot tenir un banquer a l’hora de ser jutjat (fins al punt que es reinterpreti la llei per no condemnar-lo). La prova d'això és que posteriorment, a desembre de 2007, almenys en dos judicis la defensa i el fiscal han demanat aplicar la doctrina Botín (Cas Atutxa i Cas àcid bòric), i els tribunals ho han desestimat. Així que podem concloure que l'única cosa clara d'aquesta doctrina és el seu nom: que s'aplica a Emilio Botín i punt.\nNo ha estat aquesta l’única causa en què el banquer més poderós de l'estat s'ha lliurat de la condemna degut a la falta d’interès en condemnar- lo per part de la fiscalia. Al novembre del 2006 havia estat arxivada una querella presentada contra ell i uns altres 21 il·lustres responsables de la compra del Banesto pel Banc de Santander, entre els quals hi havia l'ex-governador del Banc d'Espanya, Luís Angel Rojo, i membres de la família Botín. Se'ls imputava, entre d'altres, un delicte fiscal de 262.000 milions de pessetes i la malversació de cabals públics per més de 327.000 milions de pessetes. El jutge Garzón va arxivar la querella a petició, una altra vegada, del fiscal de l'estat.\n( DESPIECE )\nLa llei de repressió de la usura (que data del 23 de juliol del 1908), continua vigent després d'haver rebut algunes modificacions per la llei d'enjuiciament civil 1/2000. L'article primer de la llei diu que “serà nul tot contracte de préstec en que s'estipuli un interès notablement superior al normal del diner i manifestament desproporcionat amb les circumstàncies del cas”. Com que la llei no determina què significa “notablement superior”, ha estat històricament el Tribunal Suprem l'encarregat de crear jurisprudència. Les seves sentències en tots aquests anys han acostumat a qualificar de nuls els contractes a partir de 2,5 vegades més el preu del diner. Com que actualment el preu del diner està situat en 4,25%, si es segueix aquesta doctrina, els préstecs operatius avui en dia per sobre 10,7 d'interès haurien de ser declarats il·legals. Casos com els de moltes targetes de crèdit dels bancs i molts préstecs de bancs i establiments financers de crèdit (EFC) que funcionen per telèfon i internet (per ex. Cofidis, Finconsum, Mediatis...) haurien de ser anul·lats en massa, donat que ho superen amb escreix i alguns d'ells estan per sobre fins i tot del 20%.\nTot i això, en ser tant desconeguda, hi ha molt poques denúncies en base a aquesta llei i en canvi es permet que préstecs d'aquests tipus s'anunciïn a TV i premsa, sense prendre cap mesura al respecte.


Els lladrucs del gos, molt més que guau | Consumer\nEls lladrucs del gos, molt més que guau\nAlegria, tristesa o por són algunes de les emocions que el gos ens compta amb la seva veu\nData de publicació: Dijous, 09deMaigde2013\nEls lladrucs del gos poden ser curts, ràpids, espaiats, aguts o udols. Unes característiques que ens poden indicar que el ca està enfadat, nerviós, trist o alegre. Comprendre el que el gos ens compta amb els seus guaus és una forma de comprendre millor el que li passa per la ment, així com les seves emocions. En aquest article s’esmenten cinc tipus de lladrucs i el que el gos expressa amb ells.\nGossos i llops han evolucionat de manera diferent, i el lladruc no és una excepció. El llop és menys ladrador que els cans domèstics, encara que també hi ha races de gos que no utilitzen tant el lladruc, a l’hora d’expressar-se. És el cas del basenji, que no emet lladrucs sinó un so similar als grunyits.\nLa raó que els llops siguin poc ladradores és que es tracta d’un tret adaptatiu de l’espècie al seu entorn per garantir la seva supervivència. Si un llop fos massa expressiu amb els seus lladrucs es convertiria en un blanc perfecte i sorollós per als seus depredadors, entre els quals es troba l’ésser humà.\n1. El lladruc del gos per evitar el conflicte\nEls gossos solen bordar i avisar abans de passar a l’agressió de qui consideren una amenaça. Aquesta forma de bordar l’han heretat del seu ancestre el llop, amb la finalitat d’evitar disputes per assumptes tan quotidians en la vida dels cànids com la competència per un tros de menjar.\nNo obstant això, els lladrucs que pretenen amenaçar poden anar acompanyats també de grunyits, mostra de dents i altres gestos com els ulls en posició obliqua. En aquest cas l’avís de l’empipament del gos frega el límit per passar a l’agressió de qui considera una amenaça.\n2. L’alegria i la tristesa del gos traduïda en lladrucs\nEl lladruc del gos és la seva veu i una manera d’expressar estats d’ànim, com a alegria o por\nUn ca és capaç de mostrar la seva eufòria a través d’uns lladrucs que es caracteritzen per ser “arrítmics, curts i acompanyats d’altres gestos, com a moviments ràpids de cua d’un costat a un altre”, comenta Gregorio Sánchez, educador caní.\nLa tristesa és una altra emoció que el gos és capaç d’expressar a través d’un lladruc similar a l’udol. És a dir, un lladruc llarg i sostingut, que resulta expressiu i transmet malenconia.\n3. El lladruc del gos ansiós\nEls cans ansiosos borden d’una forma singular. “Els seus lladrucs són aguts i repetitius, com si demanessin auxili i volguessin cridar l’atenció”, apunta Sánchez. El lladruc neurótico és diferent al del gos que pateix ansietat per separació, que es caracteritza per ser greu, pausado i insistent.\n4. Udols, una herència del llop\nEls lladrucs del gos han estat utilitzats pels homes per protegir el seu territori\nEl llop aúlla per convocar a la seva rajada, marcar el seu territori, afermar la unió amb la rajada i demostrar estats d’ànim, com a alegria i tristesa. “No tots els gossos aúllan, però els que ho fan ho utilitzen per demostrar sentiments, sobretot alegria, encara que l’udol perruno no sol tenir com a objectiu el marcatge del territori o de reunir al grup”, explica José Blanco, biòleg del centre de Naturalesa, la Canyada Real.\nEls udols curts del gos comuniquen que l’animal demanda consol o manyagues, per diverses casusas, com que se senti solament.\n5. El lladruc que adverteix que el gos té por\nUn ca que té por i borda emet un so agut, similar al que produeix quan sent dolor. No obstant això, no sempre és senzill interpretar què comunica el gos amb ells. Per això és necessari observar els gestos que acompanyen el lladruc del ca, com a forma de desxifrar el missatge caní amb claredat.\nUn gos que té por, si borda, ho farà amb un so agut i espaiat. Però també encongirà el cos, col·locarà la cua entre les potes posteriors i plegarà les orelles cap a darrere.\nAquests senyals corporals són diferents a quan el gos sent dolor. No obstant això, el lladruc resulta similar, per la qual cosa si solament s’escolta la veu del gos que sent por o dolor és fàcil malinterpretar el que li ocorre a l’animal.\nEls gossos domèstics i el seu lladruc com a forma de protegir al grup\nUna de les raons per les quals els humans van domesticar els primers llops va ser la d’aconseguir fidels guardians que cuidessin al clan. Per aconseguir-ho, el lladruc del gos era fonamental amb la finalitat d’espantar als depredadors i enemics i avisar al grup humà del perill.\nEl lladruc dels primers gossos domèstics és un tret adaptatiu a l’entorn dels humans que van premiar el comportament ladrador com a forma de protegir al grup. Des de llavors, el nombre de races canines ha augmentat fins a les 400, i cadascuna d’elles posseeix unes determinades característiques, entre les quals es troben gossos ladradores o silenciosos.\nNo obstant això, resulta curiós que un dels problemes més habituals dels amos de gossos en les comunitats de veïns sigui el fet que el seu ca resulti massa ladrador.\nUn gos es pot educar perquè bordi més o menys. Els amos poden fomentar o frenar la conducta ladradora del seu ca, amb carícies i felicitacions verbals o amb absència de reforç i premis quan no borda.\nSi es fomenta el lladruc del gos com a forma d’expressar les seves necessitats i emocions, el ca usarà i abusarà d’aquest recurs oral, la qual cosa es convertirà en una actitud difícil de reconduir.\nmascotes animals cans comunicar entendre al gos ladridos-ca lenguaje-ca perros-ca què diu el lladruc del gos


Com Bloquejar Un Programa A El Firewall De Windows 10 ▷ ➡ Aturada Creativa ▷ ➡\nCom bloquejar un programa en el tallafocs de Windows 10\nCom bloquejar un programa en el tallafocs de Windows 10. Està buscant un mètode eficient que pugui inhibir l'accés a Internet a alguns programes. En aquesta guia, tinc la intenció d'explicar-te com bloquejar un programa en el tallafocs de Windows 10, Per inhibir l'accés a la Xarxa només a cert programari.\nD'aquesta manera, el programa que ha triat continuarà funcionant d'acord amb la dinàmica proporcionada, bloquejant totes les funcions que proporcionen accés a Internet i permetent l'accés a internet per altres aplicacions.\n1 Com bloquejar un programa en el tallafocs de Windows 10 pas a pas\n1.1 Bloquejar connexions entrants\n1.2 Bloquejar connexions sortints\n1.3 Bloquejar un programa completament\n2 Desbloquejar un programa\n2.1 Desbloqueig de connexions entrants / sortints\n2.2 llançament complet\n3 Restaurar la configuració per defecte\nCom bloquejar un programa en el tallafocs de Windows 10 pas a pas\nBloquejar un programa en el tallafocs de Windows 10 no és una operació difícil, però, és bo tenir clars els diferents tipus de blocs disponibles, que són essencialment XNUMX:XNUMX.\nEl primer, que es refereix a la suspensió de connexions entrants, Estableix que el programa només pot enviar dades a la Xarxa però no rebre; viceversa, la interrupció de la connexions sortints permet rebre dades però no enviar-los.\nFinalment, per evitar per complet que un programa accedeixi a Internet i ho bloquegi per complet, és necessari configurar firewall de Windows Defender per limitar les connexions entrants i sortints, o ha d'actuar directament des de la secció aplicació permesa de l'tallafocs.\nBloquejar connexions entrants\nper evitar rebre connexions entrants i bloquejar aquest tipus de comunicació en el tallafocs de Windows 10, primer ha de fer clic al botó Inici (la icona en forma de banderí situat a la cantonada inferior esquerra de la pantalla), escriviu les paraules « tallafocs de Windows « en el camp de cerca i feu clic a firewall de Windows Defender en els resultats de cerca.\nAlternativament, pot obtenir el mateix resultat de la següent manera. Obriu el menú de Inici, Pressiona el botó ⚙ col·locat dins d'ell, aneu a la secció Actualització i seguretat i feu clic en els articles Seguretat de Windows y Tallafocs i protecció de xarxa i finalment dóna-li a configuracions avançades.\nEn la nova finestra que apareix, feu clic a la secció configuracions avançades (Que trobarà a l'esquerra), després a l'entrada Regles de connexió entrants.\nPer afegir una nova regla, Feu clic a l'opció homònima situada a la dreta, poseu la marca de verificació al costat de programa i feu clic al botó Següent.\nEn aquest punt, premeu el botó Navega ..., Portat a la ruta de l'programa a bloquejar des del tauler de Explorador de fitxers es mostra a la pantalla i, després de seleccionar l'arxiu executable rellevant (p. ex. mioprogramma.exe ) Amb un doble clic, Premeu el botó de nou Següent.\nDesprés, posi una marca de verificació a la banda de l'article Bloquejar la connexió, Premeu el botó Següent, Triï el tipus de xarxa per a la qual el bloc ha d'estar actiu (complet domini, xarxes públiques o xarxes privades, també podeu seleccionar múltiples entrades a el mateix temps), premeu el botó Següent i, per concloure, assigni un nom (P. Bloquejant el meu programa ) I una descripció (Opcional) a la regla recentment creada i feu clic al botó final.\nA partir d'aquest moment, el programa seleccionat ja no pot rebre dades de la xarxa o d'Internet.\nBloquejar connexions sortints\nEl procediment per bloquejar connexions sortints d'un programa és molt similar a l'vist en la secció immediatament anterior. Després d'ingressar a el panell d'administració de Firewall de Windows Defensar des del menú de Inici, Feu clic a l'element configuracions avançades situat a l'esquerra i, a la nova finestra, pressiona a Regles per a connexions sortints.\nEn aquest punt, seleccioneu l'element Nova regla ... situat a la dreta i seguint exactament el mateix procediment vist anteriorment. Una vegada que s'hagin completat tots els passos, el programa escollit ja no podrà enviar dades a la xarxa oa Internet, depenent de la categoria de connexió que hagi triat (domini, públic i / o privat).\nBloquejar un programa completament\nSi necessita inhibir l'accés d'un programa a Internet, pot procedir de dues maneres diferents: primer, pot crear dues regles per a bloquejar les connexions entrants i sortints en relació amb el programa que li interessa, posant en pràctica els dos mètodes vistos anteriorment.\nEl segon, en canvi, preveu l'ús de la secció aplicació permesa Firewall de Windows Defensar. Aquesta secció està dissenyada principalment per a establir excepcions per als programes, però pot explotar-se amb la mateixa eficàcia per bloquejar en un parell de clics.\nCom? Molt simple: obre el menú començament, Feu clic al botó ⚙ col·locat en el seu costat esquerre, després en les seccions Actualització i seguretat, Seguretat de Windows y Tallafocs i protecció de xarxa i, per arribar a el panell «Aplicacions permeses», feu clic a l'element Permetre aplicacions a través de l'tallafocs.\nPer desbloquejar el canviar configuracions, Feu clic al botó homònim situat en la part superior. En aquest punt, identifiqui el programa que voleu bloquejar en el quadre Aplicació i funcions permeses, Tregui la marca de verificació de les caselles privat y públic i pressiona el botó acceptar per confirmar la seva bloqueig en el tallafocs.\nSi el programari del seu interès no apareix a la llista, premeu el botó Permetre una altra aplicació i, per afegir, premeu el botó Navega ... i seleccioneu el fitxer executable rellevant amb l'ajuda de la finestra Explorador de fitxers que apareix a la pantalla.\nUn cop hagueu afegit el programa, pot bloquejar-seguint les instruccions que li vaig donar anteriorment.\nDesbloquejar un programa\nCom és fàcil d'entendre, és possible cancel·lar el bloqueig d'un programa en el tallafocs de Windows 10 realitzant els passos vists anteriorment «a l'inrevés».\nDesbloqueig de connexions entrants / sortints\nSi té la intenció de reactivar la recepció de dades per a un programa específic, recuperi la secció Firewall de Windows Defensar> Configuració avançada> Regles de connexió entrants com et vaig mostrar abans i fes clic a la regla que voleu cancel·lar (p. ex. Bloquejant el meu programa ).\nUsant els botons situats a la dreta de la pantalla, just a sota del nom de la regla escollida, pot decidir si Desactivar (Pot usar-lo més tard, si ho desitja) o esborrar-la completament.\nD'una manera absolutament anàloga, pot desactivar o eliminar les regles per a les connexions sortints, reactivant així l'enviament de dades pel programa escollit, actuant en el seu lloc des de la secció Regles per a connexions sortints, Invocable des de la mateixa finestra.\nPer desfer per complet un conjunt de blocs en Firewall de Windows Defensar, pot procedir de dues maneres diferents: primer, pot desactivar o eliminar les regles que bloquegen les connexions entrants i sortints establertes prèviament, per tornar l'accés gratuït de la xarxa a el programa.\nAlternativament, pots actuar des de la secció Inici> configuracions> Actualització i seguretat> Seguretat de Windows> Tallafocs i protecció de xarxa> Permet aplicacions a través del tallafocs.\nDesprés d'obrir aquesta secció com vaig explicar anteriorment, feu clic al botó immediatament canviar configuracions per adquirir els permisos de edició.\nUn cop fet això, identifiqui el programa per al qual voleu reactivar els permisos d'accés de la llista proposada, marqui la casella al costat de la casella Privat i / o públic depenent de el tipus de xarxa en la qual actuar i, finalment, confirmar els canvis fent clic al botó acceptar.\nnota : Si el programa no apareix a la llista, el podeu afegir prement el botó Permetre una altra aplicació.\nRestaurar la configuració per defecte\nCreu que ha bloquejat o desbloquejat massa programes, de manera que li agradaria restablir Firewall de Windows Defensar a la seva configuració per defecte?\nAbans de continuar, permeteu-me donar-li una introducció necessària: a l'retornar el tallafoc a la configuració per defecte, alguns programes que requereixen permisos d'accés explícits a la Xarxa deixaran de funcionar immediatament, fins que els permisos s'atorguin novament.\nEn general, això passa durant la primera execució «manual» de el programa, en el qual Windows permet a l'usuari triar si (i per quines xarxes) s'ha de desbloquejar el programa. A més, a el tornar el tallafocs a l'estat inicial, tots els filtres es creen manualment serà eliminat\nHavent dit això, pots restaurar els valors predeterminats Firewall de Windows Defensar realitzant aquests passos.\nPrimer, obriu el menú Inici, feu clic al botó ⚙ i, des del següent panell, accedeixi a les seccions Actualització i seguretat> Seguretat de Windows> Firewall i seguretat de xarxa> Restaurar la configuració per defecte de l'tallafocs.\nFinalment pressiona el botó Restaurar valors predeterminats i esperi uns segons perquè es completi l'operació.\nCom fer fotos amb fons borrós\nCom connectar iPad a TV sense cable


Pesto | Gisela\nThursday 04 04UTC August 04UTC 2016 Gisela 0 comentarios\nLes salses ….\nÉs tan diferent un plat amb salsa o sense salsa … Un dels millors plaers és poder sucar el pa a la salsa.\nAvui parlem de pesto. El pesto és una salsa molt nutritiva. Ens aporta clorofil·la, proteïnes, vitamines, antioxidants i potencia el nostre sistema immunològic. I el podem afegir a l’arròs, pasta, pizza, pa, amanida, tomàquet, sofregits, crackers, aperitiu, verdures, …\nSegons diu la tradició, el pesto és una salsa originària de Ligúria (Itàlia). El seu ingredient principal és l’alfàbrega. A més es molen pinyons, all, formatge parmesà i / o formatge d’ovella (pecorino, depenent de les tradicions locals), i oli d’oliva. La paraula «pesto» ve del genovès pestare, que significa picar o moldre en un morter, que és la forma en què tradicionalment es prepara aquesta salsa. Comprovar les etiquetes dels pestos que es venen en els supermercats per saber els ingredients. Nosaltres fem servir ingredients biològics, vegans, locals o KMO.\nSegons la tradició italiana, els ingredients del pesto genovès són:\nFulles tendres d’alfàbrega que nosaltres vam substituir per julivert del Maresme. Així podem disposar de pesto fresc tot l’any.\nOli d’oliva extra verge. Nosaltres afegim l’oli d’oliva arbequina de Granyena.\nPinyons que nosaltres substituïm per avellanes de Reus.\nFormatge sec, del tipus parmesà, que no afegim ni substituïm per res, afegim més avellanes.\nSal marina ecològica del Delta de l’Ebre.\nSi no es menja inmediatament cal tapar-lo perquè la clorofil·la s’oxida. Es conserva en òptimes condicions a la nevera, en un pot de vidre i cobert d’oli d’oliva (perquè l’aire no toqui directament).\nUna de les variants més conegudes és el pesto vermell o sicilià, que es compon de tomàquets secs i pebrots, sal i oli d’oliva. Aquest pesto és semblant al romesco o la salvitxada. Nosaltres ho vam preparar amb un toc picant de xiscli i pebre vermell dolç.\nEn Provença, trobem una salsa semblant al pesto genovès, anomenada pistu, que conté oli d’oliva, all i alfàbrega, però no pinyons ni formatge. Aquesta salsa al seu torn està emparentada amb l’allioli negat català (oli d’oliva, all i sal) i una mica més lluny amb l’allioli. En general, tots aquests tipus de salses crues a base d’oli d’oliva condimentat, són característiques de tots els pobles mediterranis.\nLa cultura rioplatense ha adoptat la seva pròpia versió, que incorpora la nou. La recepta consisteix en: nous, pinyons i alls, oli d’oliva, l’alfàbrega i el formatge parmesà.\nAl Perú, el pesto verd típic de Gènova es prepara més cremós i no té pinyons; en el seu lloc, s’usen nous o pecanes i dos tipus de formatges, la fresca típic del país, i parmesà, oli d’oliva i llet evaporada. Altres ingredients són l’alfàbrega, espinacs i oli vegetal.


ca embeure, v tr\nca absorbir, v tr sin. compl.\nUn cos sòlid, atreure i retenir entre les seves molècules les d'un altre cos en estat líquid o gasós.\nabstemi -èmia abstemi -èmia\nca abstemi -èmia, adj\nDit de la persona que s'absté de prendre begudes alcohòliques.\nca abunyolar, v tr\nFregir els ous ferrats de forma que quedin buits i amb el contorn de la clara daurada, de la mateixa manera que els bunyols.\nca enllestir, v tr\nDeixar llesta una preparació per a una última posada a punt de l'assaonament, de la consistència, de la decoració, etc. L'acabat de certes sopes es fa per l'afegiment de puntes de fulles de cerfull, de mantega fresca o de llet fresca, un civet s'acaba d'enllestir lligant-lo amb la sang de la bèstia o d'un altre animal. Un plat cobert de salsa Mornay està enllestit amb un glacejat en el gratinador de la salamandra. El toc final d'uns entremesos (croquetes, bunyols, truites d'ous, merengues, fruites escarxades, gelats, etc.) queda determinat directament per la decoració.\nGènere d'arbres i arbusts de l'ordre de les lleguminoses; comprèn unes cinc-centes espècies, en la seva major part originàries de les sabanes d'Àfrica i Austràlia. Hi ha força diversitat d'acàcies, algunes de les quals són d'utilitat per a l'home. Les seves flors i llavors són comestibles i, en països pobres, són consumides per la seva població.\nMarcar uns solcs en V paral·lels i poc fondos, en la superfície d'una hortalissa (pastanaga, xampinyó, etc.) o d'una fruita (llimona, taronja, etc.) amb l'ajuda d'un ganivet d'acanalar, o fins i tot d'un ganivet de cuina.\nca acaramel·lar, v tr\nca caramel·litzar, v tr sin. compl.\nTransformar sucre en caramel, escalfant-lo a foc suau. Aquesta manipulació culinària, que demana atenció i precisió, es realitza sobretot en pastisseria. Per exemple, acaramel·lar una crema catalana o un arròs amb llet significa perfumar amb caramel. Així mateix, certes hortalisses (cebetes, pastanagues, naps), anomenades glacejades, són lleugerament acaramel·lades, passades sobre el foc, amb un recipient amb sucre, de fons pla i uniforme, i una petita quantitat d'aigua.\nacassolat -ada acassolat -ada\nca acassolat -ada, adj\nDit de l'estri, de la cosa o d'una preparació que té la concavitat o la forma d'una cassola.\nca acecinar, v tr\nConservar la carn o alguns peixos per mitjà de la sal, del fum i de l'aire.\nca acetificar, v tr\nConvertir un líquid alcoholitzant en vinagre per fermentació acètica.\nVegeu: vinagre o avinagrament.


«M'agradaria tenir a Catalunya un Govern com el d'Espanya» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\ngabriel ubieto. barcelona 01.01.2021 | 23:46\nMiquel Iceta, durant l'entrevista a la seu del partit al carrer Pallars de Barcelona álvaro monge\nMiquel Iceta, durant l'entrevista a la seu del partit al carrer Pallars de Barcelona\nPrimer secretari del PSC. Miquel Iceta Llorens té una llarga trajectòria dins del PSC. Ha estat regidor i diputat al Congrés i al Parlament. Va ser un dels ponents de l'estatut del 2006, i des del 2014 és el màxim dirigent dels socialistes a Catalunya, càrrec que ha ocupat durant els convulsos anys del procés


“El tron sóc jo” | Toni Aira\n“El tron sóc jo”\nEtiquetes: #LaCortinaDeFum, agenda política, articles, catalanisme, CiU, comunicació, Homs, màrqueting polític, Mas, periodisme, política, PP, Rajoy, spin doctors\n¿Recordeu la frase eslògan que s’atribueix a aquell il·lustre avantpassat de Joan Carles I , de nom Lluís XIV ? «L’Estat sóc jo», diuen que va dir. Contraposem-hi Napoleó Bonaparte: «¿Què és en realitat un tron? ¿Quatre trossos de fusta i un parrac de vellut? No, el tron és un home, i aquest home sóc jo, amb la meva voluntat, el meu caràcter i la meva fama». Aquesta moda sí que sobreviu en política. Que els ho diguin si no a Artur Mas o a Mariano Rajoy. El líder és el missatge. S’ha de potenciar sempre al màxim, però també per això s’ha de mirar de resguardar tant com es pugui. En el cas de Rajoy , ¿es deuen estar passant a la Moncloa amb la dosi d’invisibilitat terapèutica que li han receptat?\nEl seu cap de gabinet, Jorge Moragas , i la seva secretària d’Estat de Comunicació, Carmen Martínez Castro , són els grans ideòlegs dels silencis de Rajoy . Creuen que d’aquesta manera potencien el seu lideratge, dosificant al màxim les seves aparicions públiques. Per exemple matant la batalla oberta entre certes capçaleres de Madrid per tenir la primera entrevista al nou president, amb una de quinze minuts a l’Agència Efe, per a tots.\nCinc-cents quilòmetres a l’est, l’equip del president Mas segueix una estratègia amb igual objectiu però amb diferent teràpia aplicada: «En temps crus, el líder lidera, dóna la cara». Creuen que així el reforcen.\nPassat el 20-N, quan Mas va dir a l’Hotel Majestic que CiU havia aconseguit un hat-trick , el seu equip al Palau li va fer un regal apropiat: una pilota. Com es fa en futbol amb el triple golejador, els companys van firmar l’esfèrica. Així va ser. El nucli dur de Mas a Sant Jaume, entre els deu firmants de la pilota, compta amb una davantera de quatre: el portaveu, Quico Homs ; el secretari de Comunicació, Josep Martí; el director de Comunicació, Jordi Cuminal; i el seu cap de Premsa, Joan Piqué . Ells gestionen la comunicació de la «doble agenda» del Govern de CiU per a aquesta legislatura.\nEl full de ruta convergent contempla dos primers anys de gestió, d’ajust de cinturó i de mesures d’austeritat. Els dos següents preveu dedicar-los a (…)\n(Per llegir l’article complet a El Periódico, cliqueu aquí)\nMiguel Castillejo escrigué:\n15 gener 2012 a les 3:20 pm\nNo funciona el botón +1. Molt interesant l’article. Si puedes escribir más sobre el gabinete de comunicación de Rajoy te lo agradecería\n15 gener 2012 a les 9:15 pm\nEn la meva experiencia ” MadrilOna” he apres que en kms la distancia entre Madrid i Barcelona son + de siscents, que en criteri sobre els 9s canals de comunicacio, tots els que que he conegut que han governat estan en el Km 0 ja sigui a La Placa Catalunya o a la Puerta (que no plaza com diuen molts catalans per ignorancia)\nSuscric la peticio del company i t’animo a “entrar a l’os” dels gabinets de premsa\nJo penso que en els 9s estats els destinats a ser l’estat son les bones persones xqeno.com\nRespon a Miguel Castillejo\n19.30h, Entrevista a “La Brúixola” d’Onda Cero\n21h, Entrevista a Bàsics de betevé, amb Eva Arderius\n16.45h, Tot es Mou de TV3, amb Helena Garcia Melero\nSom convergents, i… ?\nL’any que vam viure perillosament\nMas de Vespre


VÈRTEX – 14 i 15 d’Abril de 2018 – Grup d'Esplai Apassomi\nEl Vèrtex ja s’ha acabat, però ens ha deixat aquestes meravelloses imatges, fins la següent!\nComunicat davant la celebració de VÈRTEX i la situació actual del país\nEl Moviment de Centres d’Esplai Cristians Catalans celebrem a Vilafranca del Penedès, el proper cap de setmana 14 i 15 d’abril, el 60è aniversari de les primeres activitats de lleure a Catalunya, origen del que és avui el Moviment i el 5è aniversari de la consolidació del MCECC en la seva dimensió catalana. Per fer-ho realitzem una gran trobada que porta per nom “VÈRTEX – L’esplai multiplica”. […]\nTrobareu el Comunicat en el següent enllaç: https://drive.google.com/file/d/168EG6KmYqqmguy06t5zaub2G8cxe2h6a/view?usp=sharing\nLa tornada de la sortida del Vèrtex. Aquesta es farà amb autocar i l’hora d’arribada a les Borges Blanques està prevista a les 17.00h a la plaça Europa.\nRecordeu abans de marxar assegurar-vos que porteu els següents ítems:\nUna motxilla on dur-hi tota la roba, el sac de dormir i els estris de neteja personal. Es demana que es pugui dur una llanterna.\nMàrfega o aïllant.\nEl fulard (Molt Important!)\nEs recomana portar roba i calçat còmode per poder fer les activitats i gaudir d’allò més.\nEls àpats que cal portar són els següents (l’organització facilitarà la resta d’àpats (berenar, esmorzar i dinar del diumenge) i es tindran en compte les al·lèrgies i dietes especials que s’han indicat en el moment de fer la inscripció):\nEsmorzar per dissabte (es recomana un petit esmorzar per poder menjar just en arribar)\nUs esperem a tots el dissabte 14 d’abril, a la parada de busos de la Plaça Europa a les 08.45 h\nA la següent web trobareu tota la informació referent a la trobada i amb materials i recursos que segur trobareu interessants: https://www.peretarres.org/wps/wcm/connect/peretarres_ca/peretarres/webs/mcecc/vertex/home\nCom bé sabeu, el nostre centre d’esplai està federat al Moviment de Centres d’Esplai Cristians Catalans – MCECC. És la federació de centres d’esplai que ens dona suport, ens ajuda en diverses gestions, organitza formacions, trobades…\nLa trobada es celebrarà els dies 14 i 15 d’abril de 2018 a la ciutat de Vilafranca del Penedès. El nom d’aquesta gran trobada és VÈRTEX i el seu eslògan, L’Esplai Multiplica. Un equip format per més de cent persones, entre voluntàries i tècniques està treballant de valent per fer-la possible i fer història.\nDes del nostre centre d’esplai ens hi volem sumar. I per aquest motiu, aquests dies, hem de realitzar les inscripcions a VÈRTEX. Farem una reunió al finalitzar les activitats de matins i tardes d’esplai el dia 18 de Novembre per tal d’explicar la trobada i respondre qualsevol dubte.\nPodeu entrar al web www.vertex2018.cat, on trobareu diversa informació sobre aquesta trobada.\nLes inscripcions les hem de realitzar com a centre d’esplai i, per tant, l’equip de monitors del Grup d’Esplai Apassomi hem decidit que realitzarem les inscripcions al local d’activitats el dia 18 de novembre i el dia 2 de desembre.


A l’escola, Terres de l’Ebre! Un brindis per la literatura — Verkami\nAny 2016-2017. Segona fase del projecte\nDes del setembre el Grup la Deriva estem treballant en l’elaboració del cinquè conte, del projecte A l'escola, Terres de l'Ebre! Aquest conte forma part de la col·lecció Llengua i literatura i ens dóna a conèixer els escriptors més importants de les Terres de l’Ebre i la seua obra.\nEstà destinat a infants a partir de 10 anys, però en realitat serà un conte per a tots els públics, en què us podreu endinsar en la literatura de les Terres de l’Ebre d’una manera amena i entretinguda.\nEls protagonistes són la Martina, una xiqueta de 10 anys, i els escriptors Cristòfor Despuig, Sebastià Juan Arbó, Artur Bladé, Jesús Moncada, Gerard Vergés i Andreu Carranza. L’aventura està assegurada!\nEl projecte A l'escola, Terres de l'Ebre!\nA l'escola, Terres de l'Ebre! és un projecte educatiu compost per una sèrie de contes que repassen els trets culturals, ambientals i lingüístics de les Terres de l'Ebre. Els contes estan pensats perquè els mestres puguen explicar el patrimoni de les comarques del Montsià, del Baix Ebre, de la Terra Alta i de la Ribera d'Ebre als xiquets.\nAquest treball es materialitza en cinc col·leccions de contes, i cadascuna d’elles està dedicada a una àrea de coneixement determinada: «Cultura i Tradicions», «Tradicions Orals i Llegendes», «Llengua i Literatura», «Història i Fets Històrics», i «Vida i Natura».\nL’any 2016 el Grup la Deriva va publicar els quatre primers contes del projecte. Dos d’aquests contes pertanyien a la col·lecció «Cultura i Tradicions», i els altres dos a la col·lecció «Tradicions Orals i Llegendes».\nOnada Edicions és l'editorial que edita i publica els nostres contes. Això significa que evitem les despeses d'edició i de distribució.\nI ara? Anem a pel cinquè!\nEl Grup la Deriva està format per tres professionals de les Terres de l'Ebre, amb tres perfils diferenciats.\nAndrea Ferreres és educadora infantil i és l'encarregada de vetllar perquè els continguts dels contes s’adeqüen a les necessitats dels xiquets. Neus Pons és geògrafa i una gran coneixedora del territori. Finalment, Núria Pons és periodista i correctora, i és qui s'ocupa de la qualitat lingüística dels textos.\nA més, des de finals de 2016 comptem amb la col·laboració del dissenyador Andreu Castells, que va col·laborar en el conte Quina temor! i és l’encarregat de donar vida als personatges del nou conte.\nSom un grup jove i molt dinàmic que ens movem per dinamitzar la cultura i el territori.\nPer a cobrir les despeses d’elaboració del material: documentació, redacció, il·lustració i correcció. El nostre material està fet amb el màxim rigor, i això té un preu.\nNecessitem arribar a més centres educatius. Aquest any hem començat a arribar a les primeres escoles. La majoria de centres educatius de les Terres de l’Ebre ja tenen els contes, però volem establir una relació més forta i eficaç. Això necessita més temps i diners per visitar els centres, parlar amb els mestres i conèixer els alumnes.\nHem d’aconseguir una implicació més intensa de l’administració pública. Aquest any hem realitzat una forta campanya de comunicació i contacte amb les administracions locals, provincials i autonòmiques. Hem passat d’un ajuntament col·laborador a quatre, però necessitem una mica més d’ajuda per acabar d’arrodonir el projecte.\nÉs per tot això que demanem la teua ajuda, és imprescindible per a poder continuar!\nAquest projecte és una realitat gràcies a mecenes com tu, però a més tenim la sort de tindre empreses del territori que també ens ajuden a tirar endavant.\nEn aquesta campanya hem decidit incloure alguns dels seus productes com a recompenses. Així apostem per una economia col·laborativa.\nLes recompenses són un detall simbòlic per a totes aquelles persones que creuen en el projecte A l'escola, Terres de l'Ebre! Gràcies als mecenes podrem cobrir una part de les despeses associades a la creació del conte, que tindrà un preu de 12 euros. L'entrega prevista de les recompenses és just abans de la presentació oficial del conte, durant el mes d'abril.\nAmb la teua ajuda els infants s’endinsaran en el meravellós món de la llengua i la literatura. En aquesta ocasió, la Martina viurà aventures apassionants amb els escriptors més rellevants de les Terres de l’Ebre. Un llibre per a tots els públics que us convida a descobrir el patrimoni literari de les Terres de l’Ebre.\nImpresos sobre paper d'alta qualitat, cadascun dels dissenys és una al·lusió a algun dels personatges d’aquest conte.\nActivitat d’ecoturisme a La Calafa. Agricultura ecològica a les Terres de l’Ebre\nTradició i nous cultius, diferents maneres de degustar-los i ecoturisme defineixen aquest jove projecte.\nSituats a Alcanar, a la falda de la serralada del Montsià, ens aproparan al cultiu ecològic de les Terres de l’Ebre.\nAmb aquesta recompensa podreu gaudir d’una activitat per a dues persones a la finca. Hi descobrireu el cultiu centenari de la mandarina, la producció dels alvocats ecològics i la gran biodiversitat d’una finca familiar.\nLot de productes ebrencs de La botiga del riu\nDescobreix les quatre comarques de les Terres de l’Ebre degustant els seus productes.\nLa botiga del riu, situada en un lloc privilegiat de la ciutat d’Amposta, just al costat del riu Ebre, dóna a conèixer la cultura, les tradicions i, sobretot, la gastronomia de les Terres de l’Ebre.\nEls seus propietaris seran els encarregats de preparar un meravellós lot amb oli del Montsià, pastissets de la Ribera d’Ebre, cervesa del Baix Ebre i vi de la Terra alta.\nDinar per a dues persones al restaurant L’Estany Casa de Fusta\nEl restaurant l’Estany Casa de Fusta és un dels primers restaurants que es va instal·lar al delta de l’Ebre.\nS’encarreguen d’arrelar les tradicions dels nostres avantpassats i recuperar i mantindre la tradició de la cuina deltaica. Us delectaran amb menjars típics del delta de l’Ebre.\nPunt de llibre del nou conte\n+ Agraïments (web o conte)\n+ Carta d’agraïment\n+ Dedicatòria de les autores\nActivitat d’ecoturisme a La Calafa\nLot de productes de La botiga del riu\n(Recollida a La Botiga del riu. Amposta.\nPossibilitat d'enviament amb un cost addicional)


D DO 4 Col·laboradors 62 Visites Bústia de suggeriments\n2. HIST/DRET Terme que prové del llatí dominium, establert al Dret Romà com a figura jurídica. Apareix per primera vegada a la jurisprudència del final de la República (30 aC.) fent esment del poder o facultat del propietari, com a dominus, o senyor de les coses. El terme propietas va prevaler, a les llengües romàniques, enfront del dominium, essent utilitzat a la jurisprudència per designar la nuda propietat o propietat sense l’usdefruit. En el Dret Antic i Quiritari (753 al 130 aC.) el pater familias exercia un senyoriu real i efectiu sobre les coses, que integraven el patrimoni agrícola. Aquest senyoriu tenia cert caràcter familiar i encara que el pare posseïa un poder absolut estava obligat a destinar els béns a l’ús de la família. La propietat constituïa una realitat econòmica i social a l’època originària, però el pas d’una economia agrícola a una altra de canvis i el desenvolupament de la riquesa mobiliària ocasionaren la decadència de la propietat familiar. Els juristes clàssics (130aC.-230 dC.) diferenciaren clarament la possessió de la propietat, tendint sempre a protegir no només l’aparença de la propietat sinó la situació del posseïdor. En aquesta època, juntament amb el domini civil, coexistien altres situacions jurídicament protegides, així, es distingien les següents classes de propietats: el dominium ex iure quiritium que era la propietat romana en les seues diverses èpoques; no pot considerar-se com absoluta perquè tenia importants limitacions derivades de les relacions de veïnatge i de l’interès públic o del dirigisme econòmic que es va imposar durant el Dominat (284-565 dC.). La propietat pretòria o bonitària (in bonis habere) existia quan el pretor protegia la persona que rebia una cosa que es podia mancipar contra el propietari civil que li lliurava sense haver utilitzat l’objecte de la transacció. La forma de mancipatio també anomenada in iure cessio. La propietat dels pelegrins: els estrangers no podien ser titulars de dominium, però el pretor els protegia amb accions fictícies ja que moltes vegades fingia la ciutadania romana de l’estranger. Propietat provincial, era la possessió de l’ager publicus o territori conquistat a l’enemic que pertanyia al poble romà, que el cedia en arrendament als particulars que al seu temps s’obligaven a pagar un cànon anomenat tribut o stipendium. En el dret postclàssic (230-527 dC.) es va unificar el règim de la propietat, confonent-se amb la possessió. Els juristes qualificaven com a possessió tot senyoriu sobre els béns. El dret de Justinià (527-567 dC.) només va concedir veritable protecció al posseïdor de bona fe i declarava que no hi havia cap diferència entre les diverses classes de propietat, que era d‘un sol tipus i es tractava indistintament de dominació o de propietas i l’acció que la protegia era la reivindicatio. A l’edat mitjana amb el mot domini i arran de la seua significació jurídica al Dret Romà, es designava la possessió territorial o immoble d’un noble, senyor o monarca, tot i que el seu significat ha variat al llarg del temps. Domini prové del llatí dominus i també està documentat també en el dret feudal català com a domenge (Usatges de Barcelona) —i d’aquí diumenge “dia del senyor”. A l’alta edat mitjana les terres que per diferents vies eren propietat d’un senyor formaven el seu domini. Sobre els pagesos que les habitaven el senyor tenia un poder coercitiu —el ban— que li permetia apropiar-se del seu treball o dels fruits del seu treball. Generalment i sempre en aquesta època, en el domini vivien almenys dos grups de persones que es diferenciaven jurídicament: els colons lliures, amb personalitat jurídica, adscrits a la terra i vinculats al senyor mitjançant contractes que estipulen la quantia i natura dels censos i serveis que li devien, i els esclaus dividits en dues categories, els casati amb casa i terra i els domèstics o non casati, que vivien i treballaven a la casa del senyor. El senyor tenia la propietat i la possessió sobre la reserva o mansus dominicatus —el mas o terres del senyor—, sobre un conjunt de construccions (forn, molí, farga) d’ús necessari per a la gent, les pastures, els boscs i els erms d’explotació comunal. Igualment tenia el domini o propietat sobre unes altres terres —els mansos o tinences— que cedia als colons i als serfs adscrits (que les posseïen individualment) per tal d’assegurar-se el seu manteniment i la satisfacció periòdica de rendes i serveis en treball o en moneda. El dret feudal que va implantar-se a Eivissa arran de la conquista de 1235, contemplava diverses categories de domini sempre referides a la relació de propietat o drets que una persona o institució tenia sobre una terra. El domini, doncs, podia ser eminent, directe o útil. El domini eminent se’l reservava —en aquest moment de l’edat mitjana, el segle XIII, la monarquia estava prou consolidada— el monarca. Eminent fa referència a superior o últim ja que la seua qualitat de rei —primum inter pares— li permetia aquesta prerrogativa. El rei, per exemple en la conquista d’Eivissa, havia permès Guillem de Montgrí dur-la a terme, li havia cedit el domini directe d’Eivissa i Formentera a canvi de la fidelitat de l’arquebisbe i de l’ús de les fortificacions de l’illa en cas de guerra. Guillem de Montgrí implicà Nunó Sanç i Pere de Portugal i en el moment del repartiment cedí el domini directe dels quartons que pertocaren a aquests senyors, però com a feudataris seus. Cada senyor en establir, mitjançant contractes d’emfiteusi, diferents persones a les terres sobre les quals tenien el domini directe i la jurisdicció o senyoriu cedien el domini útil sobre aquestes terres. A la vegada els que habien rebut l’establiment de terres podien fer contractes d’emfiteusi a altres o explotar-les directament. Naturalment aquestos contractes estipulaven les quantitats anuals a pagar en concepte de cens, a més dels pagaments a l’Església anomenats delmes o primícies. Els documents de compra, venda o de subestabliment, a més, sempre deixen clar que el domini directe i la jurisdicció queden en mans del senyor feudal, ja fos l’arquebisbe de Tarragona o qualsevol dels altres consenyors —l’esmentada alqueria i els dos rafals són tenguts pel senyor arquebisbe de Tarragona sota el directe domini, alou, lluïsme, fadiga i jurisdicció. [EPC/CRL/AFA]


Meritxell Olaya - Clivis\n> Olaya, Meritxell *1958\nMeritxell Olaya i Tubau, nascuda a Barcelona, és Professora Superior de Cant, Professora de Piano i Llicenciada en Història Moderna per la Universitat de Barcelona.\nRealitza tota la carrera de cant amb Montserrat Pueyo obtenint sempre les màximes qualificacions al Conservatori Superior Municipal de Música de Barcelona. Posteriorment, amplia coneixements amb Carme Bustamante i Gilbert Price.\nMolt aviat s’inicia en la pedagogia del Cant matèria que no ha deixat mai de cultivar; i després de vint-i-cinc anys d’experiència, la maduresa li ha permès, entre altres activitats, la creació d’aquest llibre.\nActualment imparteix classes de Cant al Conservatori de Música i a l’Escola Superior de Cant del Liceu, a la seva ciutat natal.\nCom a soprano en actiu, amb un ampli repertori centrat especialment en la música antiga i en la cançó, treballa amb prestigiosos directors i grups de cambra.\nAutor: Olaya, Meritxell *1958\nAl llarg d'aquest llibre es tracten diferents situacions que neixen d’aprendre a cantar, des de l’actitud de l’estudiant davant les classes, fins a idees o suggeriments sobre el protocol a seguir el dia d’una actuació.


Anys…. molts anys… tants com 36! De fet, la meva primera publicació de recerca que ara, finalment, s’ha digitalitzat gràcies al CRAI de la UB. Un goig compartir-vos el que abans s’anomenava Tesis de Llicenciatura (vulgarment tesina) i que en va … Continua llegint →\nPublicat el gener 20, 2022 per simonjoan\nDesprés de gairebé dos anys de “sequera” pel que fa a conferències en les Aules d’Extensió Universitària de la Gent Gran (la darrera va ser el febrer de 2020), finalment ahir vaig tenir el goig de ser convidat al cinema … Continua llegint →\nPublicat el gener 10, 2022 per simonjoan\nAmb l’ajut inestimable d’en Daniel Schweich (quina capacitat de treball la seva!) finalment ja tenim versió electrònica del llibre «Guia ilustrada de los Cactus del Paraguay» del qual en soc autor juntament amb l’experta cactóloga Ana Beatriz Pin. Aquest llibre, … Continua llegint →\nPublicat el gener 5, 2022 per simonjoan\nNo és bo deixar perdre oportunitats i com que a la deessa “Ocasió” la pinten calba (fet que s’atribueix a l’escultor grec Fídies) vàrem posar rumb de fi d’any al car i massificat nord d’Espanya aprofitant l’engarjolament nadalenc de l’Òmicron. … Continua llegint →\nPerquè deu ser que ningú-ningú vol ser coordinador/a de secció departamental a la nostra unitat??? Fàcil, molta feina i només mal de caps a canvi… o sigui, un “marró” de nassos. Al final, s’acaba fent “a sorts” i finalment la … Continua llegint →\nAbans que ens tornin a tancar… Ucraïna i Txernòbil!\nPublicat el desembre 10, 2021 per simonjoan\nPinten bastos i ensumo que ens tornaran a recloure per Nadal. Que millor que passar, doncs, aquest llarg pont a la desconeguda ciutat de Kíev, no? Diuen d’Ucraïna que és una magnífica destinació per viatjar i gaudir de les seves … Continua llegint →\nHe de confessar que és tot un goig gaudir de l’interès per les plantes que mostren moltes persones lligades a les Aules d’Extensió Universitària escampades per tot el territori. No deixen de ser un excel·lent contrapunt a la indiferència que, … Continua llegint →


Villa Daava Marina di Ragusa Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nVilla Daava-, Casuzze, Marina di Ragusa, Itàlia, 97017 - Veure al mapaPuntuació dels comentaris4,6Basada en1comentariVilla DaavaVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 50 fotosMolt bona ubicació 7,5Veure al mapa7,5UbicacióParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionsaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Marina di Ragusa, no busqui més enllà de Villa Daava. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Villa Daava asseguren una estada plaentera als seus clients. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses ping pong, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Villa Daava és una selecció idònia per a la vostra estada a Marina di Ragusa.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióneverareproductor de DVD/CDempolles d'aigua de cortesiarentadora Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. NOVASOL t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus.


Comprar Cava Juvé & Camps Blanc de Noirs | Cavapack\nVarietat de raïm: Pinot Noir i Xarel·lo\nVarietats de raïm: Pinot Noir 90% i Xarel·lo 10%\nCriança: 25 mesos de mitjana en ampolla\nCava elaborat amb la millor selecció de raïms de la varietat Pinot Noir de les nostres finques d’Espiells. Una verema manual en el moment de la seva òptima maduresa i un transport en petites caixes, garanteix la integritat dels raïms. Una càrrega manual i un suau premsat del raïm sense desrapar, permeten obtenir un magnífic most amb poca intensitat de color. Un desfangament estàtic i una posterior fermentació controlada, transformen aquest most en un vi base molt personal.\nUna presa d’escuma d’acord amb el mètode tradicional i una criança sobre lies durant 25 mesos, en la placidesa de la nostra cava, enriqueix el seu aroma, afina el seu sabor, modela la seva textura i tempera la seva enèrgica escumositat.\nCava dotat d’un bell color daurat, amb tènues records rogencs que ens evoquen el seu noble origen varietal. Les seves finíssimes bombolles pugen en elegants i abundants rosaris formant una bella i persistent corona.\nEl seu aroma és sorprenent en un Cava. Sobre les clàssiques notes de fruites blanques i d’os, apareixen inusuals aromes de cireres, tot això envoltat d’un fons de mel, pa torrat i cítrics. Una aroma veritablement elegant i complex.\nEn boca ens ofereix una estructura i una fruitositat admirables. La seva superba efervescència acaricia el paladar, impregnant-lo d’una gran cremositat. Untuós, fresc, intens i persistent, aquest cava ens convida a gaudir d’una riquesa de sensacions extraordinàries.


Judici del cas Nóos: Una esfinx al banc dels acusats | Espanya | EL PAÍS Catalunya\nUna esfinx al banc dels acusats\nLa Infanta segueix la primera sessió del ‘cas Nóos’ rígida i amb posat seriós\nPalma 11 GEN 2016 - 13:14\tCET\nLa infanta Cristina de Borbó s'ha assegut per primera vegada al banc dels acusats aquest dilluns, acusada d'un delicte fiscal com a part del cas Nóos i ha afrontat aquesta situació amb un posat seriós, rígida i intentant no arrufar les celles. El seu marit, Iñaki Urdangarin, també processat, s'ha mostrat més inquiet. El judici, que està previst que duri fins al juny, examinarà l'activitat de la fundació presidida pel cunyat del Rei, i el suposat desviament de més de sis milions d'euros de fons públics. L'Audiència de Palma jutjarà 18 acusats, entre els quals hi ha per primera vegada a la història un membre de la Casa Reial.\nCristina de Borbó i Iñaki Urdangarin han arribat junts a la sala on es fa el judici, però s'han separat ràpidament. Cadascú ha anat al seu seient. Urdangarin ha saludat l'exvicealcalde de València Alfonso Grau, també processat, que ha encaixat la mà de la Infanta. Urdangarin s'ha apropat al seu exsoci Diego Torres i han estat parlant en veu baixa.\nEl marit de Cristina de Borbó, per al qual la Fiscalia demana 19 anys i mig de presó, ha afrontat les seves primeres hores amb inquietud. Ha estat mirant al seu voltant, gratant-se i creuant els braços sobre els genolls. La Infanta, al contrari, ha seguit molt concentrada la intervenció del seu advocat, Jesús María Silva. Amb el posat seriós, ha escoltat com demanava anul·lar la part de la interlocutòria d'obertura de judici que l'afecta, un fet que l'alliberaria de seure al banc dels acusats.\nLa infanta Cristina i Iñaki Urdangarin entren a la sala. Atienza EFE\nEl primer descans ha arribat sobre les 11.20. En el moment en què el tribunal ha anunciat la pausa, la Infanta s'ha aixecat amb naturalitat i ha estat la primera a abandonar la sala, sense esperar el seu marit. Cristina de Borbó ha anat a una altra sala, habilitada per als descansos, en la qual els encausats poden parlar amb els seus advocats.\nDIRECTE Seguiu l'última hora del judici del 'cas Nóos'


La Diputació de Barcelona ofereix recursos tècnics i econòmics als ajuntaments per a la prevenció d’incendis forestals en urbanitzacions | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nPublicat el 22/01/2022\nEn total es destinen cinc recursos, dos econòmics, per un import global de prop de quatre milions d’euros, i tres recursos de suport tècnic\nLa Diputació de Barcelona, a través del seu Catàleg de Serveis 2022 ofereix recursos tècnics i econòmics als ajuntaments, per a accions de prevenció d’incendis forestals en l’àmbit de les urbanitzacions i nuclis de població. En total es destinen cinc recursos, dos econòmics, per un import global de prop de quatre milions d’euros, i tres recursos de suport tècnic per a la redacció de plans de prevenció i direcció d’actuacions, que els ajuntaments poden sol·licitar aquest any 2022.\nEl primer recurs econòmic que s’ofereix als ajuntaments, dotat amb 1,28 milions d’euros, és per a l’obertura de franges en parcel·les d’urbanitzacions i nuclis de població i reduir l’arbrat i estassant el sotabosc per controlar la propagació d’un foc en cas d’incendi. Aquest recurs té com a objectiu el finançament de l’execució dels treballs forestals previstos i la contractació de la direcció facultativa d’aquests treballs per part dels ajuntaments en actuacions previstes per l’any 2023.\nLa sol·licitud d’aquest recurs s’ha de fer abans del 8 de febrer.\nPer la seva banda, els dos recursos tècnics, un és per a la delimitació d’urbanitzacions i nuclis de població i està destinat a municipis de menys de 20.000 habitants per a que puguin disposar dels documents necessaris per aprovar el plànol de delimitació d’urbanitzacions i nuclis de població, així com d’edificacions i instal·lacions.\nEl segon recurs és per a la realització de projectes de franges en parcel·les d’urbanitzacions i nuclis de població. La finalitat d’aquest recurs és disposar d’un document tècnic executiu perquè els ajuntaments puguin realitzar l’obertura i manteniment de la franja i de les parcel·les interiors de titularitat municipal, reduint l’arbrat i estassant el sotabosc.\nLa sol·licitud d’aquests dos recursos també s’ha de fer abans del 8 de febrer.\nAmb un termini de presentació més ampli, s’han publicat dos recursos més:\nEl primer és un recurs per a la conservació de la infraestructura estratègica, dotat amb 2,78 milions d’euros, destinats a finançar actuacions de manteniment, consolidació i millora en la xarxa viària bàsica de camins, punts d’aigua i altres elements de risc o vulnerables en la prevenció d’incendis forestals.\nEl segon és un recurs material és per a la direcció facultativa d’obres d’actuacions de manteniment i millora de la infraestructura estratègica del Pla municipal de prevenció d’incendis forestals (PPI). Aquests dos recursos es poden sol·licitar durant l’any 2022 però les actuacions que preveuen no s’executaran fins al 2023.\nAquesta acció de la Diputació de Barcelona respon als Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) números 13 “Acció climàtica” i 15 “ Vida terrestre”.\nImatge: Obertura de franges de protecció en urbanitzacions


Platges del Maresme: d’Arenys a Malgrat\nSegueix corrent el mes de juliol i seguim el nostre viatge per platges de sorra gruixuda i d’aigua de qualitat excel•lent. Amb més calor, comencem a pujar cap al nord, on les aigües són un pèl més fre …\nFent Camí amb el Russi (Josep Maria Rossinyol). Aquest cop us acompanyarà ell, si voleu venir… Esteu tots convidats! Com cada any en arribar l’estiu, tornen els ‘Sopars a la Fresca’ setmanals organi …\nLa costa del Maresme és un lloc molt especial, ja que conflueixen el mar i la muntanya, i això fa que puguis estar banyant-te al mar Mediterrani i en pocs minuts et plantis a la serralada Litoral per …\n5 juliol del 2017\nArribat el mes de juliol ve molt de gust iniciar un viatge a platges de sorra gruixuda i amb una aigua de qualitat excel·lent, un viatge per platges reconegudes, fins i tot amb distintius de qualitat …\nLa Cerdanya, comarca privilegiada per a la pràctica de la marxa nòrdica\nLa passada primavera va donar un protagonisme especial a la Cerdanya, amb diversos esdeveniments que, a poc a poc, la van convertint en una destinació turística privilegiada per a la pràctica de l’ano …\nCerdanya, paradís ciclista\nLes 6 novetats més importants a La Molina per a aquest estiu\nLa Molina va començar la temporada d’estiu el dissabte 3 de juny. A partir de l’1 de juliol, estarà en funcionament cada dia fins a l’11 de setembre, mes en què també s’hi podrà anar els caps de setma …\nTyrovol, a 15 minuts de Puigcerdà, ofereix un circuit de 12 tirolines que completen un recorregut de 2 quilòmetres. Tyrovol és el parc de tirolines més gran del Pirineu, situat a Porté Pimorent, a la …\nLa localitat de Bellver, a la Cerdanya lleidatana, tindrà l’honor de ser la seu de la Catalunya Bike Race, una marató de BTT de tres etapes que s’estrenarà aquest any; concretament, tindrà lloc del 29 …\nAl bell mig de la comarca del Maresme es troba el municipi de Caldes d’Estrac, i just al centre de l’eix vertebrador de la seva vida, La Riera, s’ubica la Fundació Palau. El recorregut per les seves s …\n20 juny del 2017\nFent Camí amb el Russi (Josep Maria Rossinyol), en companyia de la Maria Antònia Ortega, presidenta de l’Associació de Veïns Sant Bartomeu de la Valldan. ITINERARI I CRÒNICA Des de Berga agafem la ca …\nEl Big Sup és una taula gegant de paddle surf, amb una capacitat per a 8-10 persones per gaudir d’una inoblidable sessió amb els amics al mar, assegurant una experiència superdivertida. Es tracta d’u …\nExcursions de la Cerdanya Happy Walking, el Festival del Senderisme\nDurant els dies 9, 10 i 11 de juny, celebrarem el Cerdanya Happy Walking, un Festival del Senderisme on podreu escollir entre sis rutes guiades. Estanys d’alta muntanya, prats subalpins, boscos ufanos …\nRuta des de l’església romànica de Sant Pere de Riu on s’hi accedeix des del terme municipal de Pineda de Mar. Us endinsareu en el món dels boscos de la Serralada Litoral amb vistes al mar i a les mun …\nPassejar pels carrers d’Arenys de Mar és sempre un plaer, però si la passejada la fas al costat d’una persona enamorada del seu poble i que el coneix pam a pam, aquest plaer es pot arribar a convertir …\nLa Riera de Clarà – El Molinot\nFent Camí amb el Russi (Josep Maria Rossinyol), en companyia d'en Jordi Junyent Traserra, campió de la Copa Catalana 2013 – 2014 – 2015 de bicicleta de descens. ITINERARI I CRÒNICA Des de Berga, …


Curs sobre acompanyament en el procés de dol - fiss. Formació i Serveis\n13 01 2021 | Activitats, Cursos\nAquest curs posarà sobre la taula què suposa l’experiència del dol després de la mort, quines eines hi ha per a créixer dins del dol o quines reflexions cal extreure del propi procés del dol. A més, ens permetrà identificar els diferents tipus de pèrdues, les diferents fases del procés de dol i les fórmules per iniciar-nos en l’acompanyament a les persones que es troben en situació de dol.\nTot plegat, de la mà del professor Anton Pàmies i a través de sessions de 4 hores, ens obrirà els ulls a una forma de viure i veure la vida que ara no tenim davant. Més informació al 977 211 221 i a info@fiss.es