Centre Ocupacional (Alginet) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nCentre Ocupacional (Alginet)\nS'ha proposat fusionar aquest article a «Alginet». (Vegeu la discussió, pendent de concretar). Data: gener de 2018\nEl centre ocupacional d'Alginet és un lloc localitzat en el municipi homònim a la Comunitat Valenciana, aquest s'encarrega de prestar serveis a persones amb discapacitat mental.\n2 Estructura [cal citació]\n3 Serveis [cal citació]\nL'hort de Feliu era una finca rústica d'Alginet amb una extensió de 10 hectàrees, usança, unes 120 fanecades. Era una finca molt coneguda per la gent. Estava limitada pel nord-est amb cases pel nord amb el camí de Benifaió, el sud amb el carrer Fuster, l'est amb propietats agrícoles i oest entre el carrer Poble Nou i 2 de Maig. En acabar la guerra els amos van recuperar la finca la qual estava composta per les germanes Pilar i Dolores, aquesta última es case amb Pedro Maria Gallego, qui va anar fill d'un ric comerciant de safrà a Ciudad Real i Múrcia. Aquest matrimoni s'instal·le en l'Hort de Feliu amb la germana de l'esposa Pilar, ocupant la casa senyorial. Aquesta finca va abastir a països Europeus durant la II Guerra Mundial amb el cultiu de tarongers. El cultiu beneficià bastant a la família pel que Pedro María va decidir adquirir una altra finca, Torre Luengo, en una extensió semblant al de l'Hort. Uns anys abans la germana Pilar es case amb un veí d'Algemesi comerciant de taronges.\nA partir dels anys 50, a causa que no rentava la nova propietat, la van vendre i es van centrar més en l'Hort de Feliu. A partir d'ací va començar el declivi econòmic de la família, que pagava la gran despesa que suposava la cura de 8 fills, que explicaven a més a més amb assistència personal. En baixar econòmicament els seus ingressos el senyor Maria s'aventure a construir una granja agrícola dins de l'hort i a més va modernitzar el pou per a vendre aigua als agricultors no abans d'haver construït canals de conducció d'aigua que resultaven caríssims. Probablement açò ocasionà una perduda molt gran, que va haver d'explotar la granja agrícola per a pagar la conducció d'aigua, però açò va ser un autentique fracàs i va haver de vendre l'Hort de Feliu a la família Peiro i marxar cap a València. La nova família propietària explote l'Hort de Feliu fins a no ser rendible el preu que ténia el seu emplaçament.\nQuan es redacte el nou Plànol Urbanístic es contemplava part de l'Hort de Feliu com a edificable. Després d'uns anys Peiro hisse negocis amb Augusto. Que per a cedir la seua extensió va haver de quedar-se amb el pou, una bassa i la casa. I posteriorment Augusto ja propietari de les cases i solars, va oferir aquests solars al Consell de la Comunitat Valenciana i és construïsc el centre ocupacional.\nEstructura [cal citació][modifica]\nL`estructura que té el centre actual es manté igual a la de la casa agríola.\nServeis [cal citació][modifica]\nEls centres ocupacionals s'han configurat com una de les principals opcions formatives, ocupacionals i laborals per a la persones amb discapacitat intel·lectual han permés millorar el concepte de les persones discapacitades respecte el seu futur com un treballador. La finalitat del centres ocupacionals és assegurar servicis de teràpia i preparar a la persona discapacitada per a enfrontar-se al món laboral. Els centres ocupacionals serveixen com un lloc on les persones amb discapacitat poden accedir al mercat laboral.\nEl centre ocupacional funciona sols de dia, el seu objectiu dins de les seues possibilitats de cada u, la superació dels obstacles que suposa la discapacitat. La última finalitat del centre és la integració de les persones amb discapacitat en el món laboral i quotidià.\n↑ Memòries d'un veí d'Alginet (en valencià), p. 3.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Centre_Ocupacional_(Alginet)&oldid=22000226»\nArticles per fusionar des de gener de 2018\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 22 set 2019 a les 08:45.


Sortides | Institut Ribot i Serra\nL’alumnat de 2n de batxillerat de l’especialitat social ha pogut gaudir al CaixaForum d’una exposició que aplega una acurada selecció d’obres que formen part de les col·leccions del Museu Nacional del Prado. A través de pintures, escultures i medalles –datades entre el segle I aC i… Llegeix més»\nCurs 20-21 (ESO i Batxillerat), Portada Curs 20-21, Sortides 0\nSortida per recollir mostres al riu Ripoll. 1r ESO\nDimecres 11 de novembre, l’alumnat de 1r d’ESO del Ribot i Serra van fer una excursió al riu Ripoll per tal de recollir mostres per al projecte Som-Riu.\nAquest projecte té com a eix temàtic el riu de la nostra ciutat, el Ripoll. Partim d’una… Llegeix més»\nCurs 20-21 (ESO i Batxillerat), Portada Curs 20-21, Projectes, Sortides 0\nRibotiRadio. Visita a la UAB\nEls alumnes del projecte Riboti Ràdio (3r C de la ESO) van participar, dimarts 25 de febrer, en una sessió de treball de Ràdio i Televisió a la Facultat de Ciències de la Comunicació de la Universitat Autònoma de Barcelona. La classe va durar gairebé 3 hores i… Llegeix més»\nCurs 19-20 (ESO i Batxillerat), Portada Curs 19-20, Sortides 0\nL’alumnat de 2n del CFGM d’Atenció a Persones en Situació de Dependència ha visitat la Fundació Alícia (al complex de Món Sant Benet, al municipi de Sant Fruitós de Bages, molt a prop de Manresa). Es tracta d’un centre de recerca en cuina que investiga… Llegeix més»\nCurs 19-20 (Formació professional), Portada Curs 19-20, Sortides, Tallers 0\nEl dimarts 11 de febrer, alumnat de batxillerat i de 4t d’ESO va visitar la Sagrada Família de Barcelona\nEl Temple Expiatori de la Sagrada Família és una església de cinc naus amb creuer de tres, que formen una creu llatina. A l’extrem superior de… Llegeix més»\nDepuradora de Montcada\nCom a sortida del projecte Som-riu, els alumnes de 1r d’ESO han fet una visita a la depuradora de Montcada i Reixac. La visita s’inicia amb una introducció a l’aula ambiental després de la qual es fa un itinerari per la instal·lació. Allà l’alumnat hi… Llegeix més»\nCurs 19-20 (ESO i Batxillerat), Portada Curs 19-20, Projectes, Sortides 0\nEl dia 4 de febrer l’alumnat de 4t d’ESO, 1r i 2n de Batxillerat, han pogut visitar el Museu d’Història de Catalunya en una sortida organitzada pel Departament de socials. L’exposició permanent en ofereix un relat interactiu de la història de Catalunya des dels temps… Llegeix més»\nCurs 19-20 (ESO i Batxillerat), Portada Curs 19-20, Museus, Sortides 0\nEl dimarts, 10 de desembre, l’alumnat de batxillerat va visitar el Palau Güell de Barcelona.\nEl Palau Güell és un edifici dissenyat per l’arquitecte Antoni Gaudí, el màxim representant del modernisme català, entre el 1885 i 1900.\nEl palau està situat al carrer Nou de la… Llegeix més»\nL’alumnat de 1r curs del CFGM d’Atenció a les persones en situació de dependència ha tingut l’oportunitat d’anar a visitar el Centre de Vida Independent (Barcelona), un servei que té com a finalitat promoure i millorar l’autonomia i la qualitat de vida de les persones… Llegeix més»\nCurs 19-20 (Formació professional), Portada Curs 19-20, Sortides 0\nVisita a la Rosella Groga\nEl 18 de novembre, l’alumnat de 1r d’Educació Infantil, des del Mòdul Professional 02 “Didàctica de l’Educació Infantil”, va visitar l’espai familiar La Rosella Groga, situada a la nostra ciutat, al barri de la Creu Alta. Es tracta d’un centre peculiar que té un projecte… Llegeix més»


Les donacions a la Fundació Francisco Franco desgraven\nFer un donatiu a la Fundació Francisco Franco desgrava tant com fer una aportació a una oenegé. Això és el que denúncia el diari El Periódico en un article on explica que aquest any 847 persones tindran beneficis fiscals després d'haver fet una contribució a aquesta entitat que exalta la figura del dictador i la seva obra.\nSegons recull el diari, el president de la fundació,el general retirat Juan Chicharro creu que "és lògic" que les aportacions desgravin perquè "som una fundació legal i tenim avantatges com les altres. La llei no explicita que les fundacions hagin de tenir una ideologia determinada", explica. Cicharro posa a més un exemple de fins a on poden arribar aquests beneficis fiscals, una persona que els entrega 150 euros en pot pagar només 37,50 de "cost real" perquè "Hisenda li finança", els 112,50 euros restants.\nLa Fundación Francisco Franco es va crear l'any 1976 i considera «immensa» l’obra del dictador. Creu que es mereix «una plaça o avinguda a cada poble» d’Espanya i en els seus estatuts es declara contrària a la Llei de Memòria Històrica.\nLa Fundació està en el punt de mira del Partit dels Socialistes. El PSOE s'ha proposat il·legalitzar la fundació i per això ha presentat una moció al Senat que, amb tota probabilitat, no prosperarà perquè hi ha majoria del PP. Amb aquest gest però, els socialistes pretenen deixar "retratats" els populars.\nL'any passat, l'Associació per a la Recuperació de la Memòria Històrica va presentar al Congrés 218.600 signatures per demanar una reforma en la llei de fundacions i Podem va registrar una petició semblant, no per il·legalitzar la fundació sinó per prohibir l'apologia del franquisme.\nLa Francisco Franco dubta que pugui ser il·legalitzada perquè "la Constitució protegeix la llibertat ideològica" i defensa que l'entitat persegueix "fins d’interès general com és defensar la història tal com va tenir lloc, la defensa dels drets humans abans de la seva constitució, com va acreditar Franco en la defensa dels jueus i va reconèixer l’ONU".\nSegons recull El Períodico, la fundació no ha rebut "ni un euro de diners públics des del 2004, quan el Govern d’Aznar els va donar 150.843,32 euros per digitalitzar 30.000 documents sobre el dictador".\nprocés Cs equipara la Fundación Francisco Franco amb l'ANC i Òmnium El Nacional\nXarxes Socials La Fundació Francisco Franco fa apologia de la victòria del dictador Alba Domingo\ncas 1-o 'The National': "Espanya mostra l'ombra de Franco" Marta Escobar Martí\nMemòria històrica El Valle de los Caídos recorda que custodien el cos de Franco per ordre del Rei El Nacional\nNo crec que el periódico ho denunciï, més aviat deu celebrar-ho.\nDonde esta los españolitos que se les llena la boca por estos lares?... supongo que en su feudo, congraciándose con los privilegios de algunos.... para sentirse orgulloso. Esto es Espanya, un democracia grande y libre\nHi ha algun dubte per pensar que la Fundación Francisco Franco és una organització criminal que defensa ideologies perverses? I com és que eme.punt.rajoy permeti donacions a aquesta fundació delictiva i a més, Montoro permeti la desgravació, és per portar-los de forma immediata davant unn jutge. La denúncia l'hauria de fer la Fiscalia, si és que són conscients de la seva responsabilitat.\nMENUDO PAIS !!!!! QUE VERGÜENZA !!! HAY QUE IRSE LO MAS RAPIDO POSIBLE !!!!\nEl fet de que existeixi una fundació com aquesta i que sigui legal ja demostra el tipus de estat que és "España" i la mentalitat que te bona part de la seva població. Per no parlar de que encara existeixin carrers i places amb noms del gust d'aquesta fundació.\nCuriós exercici de cinisme del psoe volent il.legalitzar la FFF però anant juntets i de la maneta amb els seus hereus polítics, per a la repressió del sobiranisme català.\nEls vasos comunicants. Dels nostres impostos a la butxaca dels fatxes. Tan si vols com si no.\nMerkel la niña de Rajoy\nY la Merkel encara no te una fundació Adolfo Hitler? Aprende algo tonta Merkel que el democrata Rajoy es más facista que tu, Merkel!!!


Nikki Sixx (nascut amb el nom de Frank Carlton Serafino Feranna, Jr.; San José, Califòrnia; 11 de desembre de 1958) és un baixista nord-americà i el principal escriptor de les cançons de la banda de hard rock Mötley Crüe. També va tocar amb la banda de glam metal London, la banda experimental 58 i la banda de hard rock Brides of Destruction. Actualment, a més de formar part de Mötley Crüe, té una banda pròpia, Sixx:A. m.. A més, va participar amb Tommy Lee en el vídeo "Back For More" de Ratt, vestits de policies.\nCourtney Sixx (2014–)\nNikki Sixx va néixer l'11 de desembre de 1958 amb el nom de Frank Carlton Serafino Feranna Jr. a San José, Califòrnia. Més tard es va canviar el nom a Nikki Sixx, ja que rebutjava el nom del seu pare. Va viure amb la seva mare soltera, Deana Haight i la seva abusiva parella, després que el seu pare abandonés a la família. Quan tenia sis anys, ell i la seva mare van traslladar-se a Mèxic, mudant-se després a Twin Falls, Idaho, amb els seus avis. La família es va mudar diverses vegades més: primer a el Paso, Texas, després a Anthony, Nou Mèxic, de nou a el Paso i per acabar tornant a Twin Falls.\nEl 1980, Sixx havia ideat un pla per crear la millor banda "teatral" de la nova dècada. El guitarrista Mick Mars, el bateria Tommy Lee i el vocalista Vince Neil compartien aquesta visió. La banda Mötley Crüe va guanyar popularitat ràpidament a l'àrea de Sunset Strip a Los Angeles, encara que al principi cap discogràfica els volia a causa de les seves erràtiques actuacions a l'escenari. Per aquesta raó van decidir llançar "Too Fast For Love", el seu àlbum debut, al novembre de 1981 sota Leathür Records, la seva pròpia discogràfica. Després de signar un contracte amb Elektra Records, van re-llançar el seu àlbum Too Fast For Love. La banda després va gravar i va llançar l'àlbum Shout At The Devil el 1983, que els va dur a la fama nacional.\nIgual que els seus companys, Sixx es va aprofitar de l'excés permès pel rock n' roll, depassant als seus companys en abús d'alcohol, cocaïna i heroïna. Sixx ha dit en diverses ocasions que usava el seu cos com un joc de química humà, barrejant freqüentment quantitats excessives de drogues per buscar un nou estat de "high". El 14 de febrer de 1987, durant un viatge a Londres, Sixx va sofrir una sobredosi a la casa d'un venedor de drogues. El traficant el va llençar a un contenidor d'escombraries donant-lo per mort, després d'haver intentat parar les convulsions i despertar-lo colpejant-lo amb un bat de beisbol. Aquest incident va inspirar el vers "Valentine's in London, found em in the trash" ("Sant Valentí a Londres, trobat a les escombraries") de la cançó Dancing on Glass. La nit del 23 de desembre del mateix 1987, Sixx va sofrir una altra sobredosi a la casa del seu amic Slash. El famós guitarrista i la seva parella van trucar a una ambulància. Va ser declarat mort camí de l'hospital i va romandre en aquest estat uns cinc minuts per després ser reanimat gràcies a dues injeccions d'adrenalina directes al cor administrades pel personal sanitari de l'hospital on va ser ingressat. Aquest incident va inspirar a Sixx a escriure la cançó Kickstart my Heart.\nDesprés de patir aquesta sobredosi, i pressionats pel seu representant, ell i els seus companys van decidir rehabilitar-se per aconseguir la sobrietat. Va ser llavors quan la banda va aconseguir el seu major èxit, amb l'àlbum Dr. Feelgood, el 1989, produït per Bob Rock. Quan Mötley Crüe es va reunir al final del 2004, Sixx va declarar que estava sobri. És conegut per ser una de les estrelles de rock més excessives que han sobreviscut i gaudeix d'un estat "llegendari" entre crítics de música. Mentre que Mötley Crüe ha estat criticat fortament per la premsa a causa dels seus excessos, Sixx és esmentat freqüentment al costat d'altres llegendaris rockers que viuen la "vida ràpida", com Lemmy Kilmister i Ozzy Osbourne.\nSent el cervell i la principal influència creativa de la banda durant els anys 80, Nikki va escriure la major part del material de Mötley Crüe. Això és especialment cert durant els primers anys de la banda, ja que Tommy Lee i Mick Mars amb prou feines començaven a desenvolupar-se com a compositors. Nikki va escriure clàssics de la banda com Live Wire, Home Sweet Home, Girls, Girls, Girls, Kickstart My Heart i Dr. Feelgood. Les seves cançons es distingeixen per un so fort i dur, com a resultat de l'afinació "baixa" dels instruments d'en Nikki i Mick, i també pels seus ritmes ràpids, gairebé d'estil punk. El primer àlbum que van gravar amb John Corabi va marcar un canvi en el seu so clàssic dels 80 cap a una mica més alternatiu i experimental, similar a l'estil d'Alice in Chains i el moviment del rock alternatiu al principi dels anys 90. Amb la nova dècada va canviar la forma de compondre de la banda, amb tots els membres contribuint material als àlbums. Molts fans i crítics musicals creuen que aquesta és la raó per la qual el so de la banda va canviar tant. Posterior a això, es van reunir els membres originals per gravar el que seria el seu disc més experimental fins avui, "Generation Swine", en el qual proven un so industrial i fins a electrònic per tornar amb "New Tatoo" al seu so més alegre i finalment evolucionar cap a l'àlbum titulat "Saints of Los Angeles".\nEl 2006, Mötley Crüe va realitzar un tour de reunió amb els quatre membres originals. Després de finalitzar-lo, van declarar estar preparant material per un nou àlbum el 2007. Mötley Crüe també va participar en el tour "The Route of All Evil" ("La Ruta de Tot el Mal") juntament amb Aerosmith. Finalment, no seria fins a juny de 2008 quan sortiria a la venda el nou àlbum de la banda, titulat Saints of Los Angeles i inspirat en les històries que recull l'autobiografia de la banda, titulada The Dirt.\nBaixos i equipModifica\nCom a projecte alternatiu a Mötley Crüe, Sixx va crear la banda 58 i l'any 2000 va presentar el seu àlbum debut "Diet for a New America", amb Dave Darling tocant la guitarra, al costat de Steven Gibb (fill de Barry Gibb dels Bee Gees) i Bucket Baker a la bateria. El primer senzill de l'àlbum va ser "Piece of Candy", amb un video animat que només va estar disponible a Internet.\nNikki Sixx va escriure un llibre el 2007 titulat "The Heroin Diaries: A Year in the Life of a Shattered Rock Star", on parla de la seva vida durant el període d'addicció a l'heroïna. Com a complement a aquest llibre va gravar un disc titulat "The Heroin Diaries Soundtrack" juntament amb DJ Ashba i James Michael, sota el nom de Sixx:AM, on destaca la cançó "Life is Beautiful".\nSixx també va treballar amb la cantant noruega de rock Marion Raven el 2005 per a l'àlbum debut de la cantautora "Here I Am", col·laborant amb ella en les lletres de dues cançons, "Heads Will Roll" i "Surf the Sun", fent dues versions de la primera cançó ja esmentada, una per "Here I Am" (2005) i una altra pel EP "Heads Will Roll". El 2006 aquesta versió també es va incloure a l'àlbum de Raven "Set Em Free", llançat el 2007.\nJuntament amb Big & Rich (John Rich i Big Kenny Alphin) i James Otto, Sixx va escriure la cançó "Ain't Gonna Stop" per a l'àlbum "Sunset Man", del 2008, a través de la discogràfica Warner Bros./Raybaw Records.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Nikki_Sixx&oldid=22298018»\nLast edited on 10 nov 2019, at 09:49


Comprar domini .BT a Catalunya | Dominis lliures\nCercar dominis .bt\nDisponibilitat i preu de dominis .bt\nMitjançant aquesta utilitat podràs comparar el preu dels dominis d'internet .bt de i comprovar si nom de domini web que necessites es trova lliure o ja ha estat registrat prèviament per una altra persona, entitat o empresa. Si desafortunadament el domini ja ha estat registrat podràs realitzar un whois per conèixer les seves dades de registre, o també el podràs visitar directament per comprovar si està en línia.\n2.- En principi, si es tracta d'un lloc web d'empresa, hauries de comprovar si el nom de la marca està lliure. Per exemple, si vens rentadores MarcaX, sempre serà millor comprar el domini MarcaX.bt en lloc rentadoresbones.bt. Si no és possible, hauries de buscar un nom de domini que tingui implícita la paraula que millor representi l'activitat del teu lloc. En aquest cas, podríem triar rentadoresMarcaX.bt\n3.- És essencial que el nom de domini sigui fàcil de recordar. Per això, procura utilitzar un nom de domini curt, amb paraules bensonants i que contingui alguna keyword (paraula clau) rellevant. Però evita sempre donar-li caràcter d'eslògan, ja que els dominis tipus lamillorwebderentadores.bt, encara que sembli el contrari, avui ofereixen poca credibilitat i transparència de cara a l'usuari. Evita també l'ús del guió (-), pot donar lloc a confusió a l'hora de transmetre'l verbalment.


Bateig de Mar, per infants i joves amb Cardiopaties Congènites | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\nBateig de Mar, per infants i joves amb Cardiopaties Congènites\nDissabte 26 de juliol, vint-i-tres infants i joves de l’Associació de Cardiopaties Congènites (AACIC CorAvant) van fer un Bateig de Mar convidats pel Club Nàutic del Masnou. És el segon any que l’equip de vela del club amb la Mònica Azón i el Carlos Jané al capdavant ofereix aquesta activitat als socis d’aquesta entitat.\nLa Sandra Azón, l’Anna Rodríguez i l’Ana Pla van ser les patrones del tres vaixells que van salpar del port del Masnou pel tant esperat bateig amb la mar. Els pares i les mares van poder viure l’experiència dels seus fills i filles de ben aprop seguint-los des de l’embarcació de suport. Un cop a terra, el Club Nàutic els va oferir un aperitiu i es va fer el lliurament d’un diploma i d’una gorra a cada participant. La il·lusió, les ganes de col·laborar i un temps formidable van ajudar a que tots els participants i les seves famílies passessin un matí a cor què vols.\n“Aquesta activitat és molt accessible a tots ells, per això ens agrada tant. Cadascú, en la mesura que el seu cor i el seu cos li ho permet, hi col·labora i això els encoratja a l’hora de trobar altres maneres de fer activitat física” ens comenta la Gemma Solsona psicòloga i delegada a Girona de l’AACIC Coravant. La Mònica Azón i el Carlos Jané, esportistes d’èlit, són plenament conscients de la importància de l’activitat física pel cos i la ment és per això que lideren i s’impliquen en cos i ànima en aquesta iniciativa solidària com en tot el que fan, www.5continentesenbici.es.\nQUATRE DADES SOBRE LES CARDIOPATIES CONGÈNITES\nCada setmana neixen 12 infants amb cardiopatia congènita. Les malalties cardiovasculars són una de les anomalies congènites més freqüents en els nadons. Un de cada 120 naixements. Una cardiopatia congènita és una malformació de l’estructura del cor que s´inicia des del primer moment de la gestació i que necessita un seguiment mèdic al llarg de tota la vida i, sovint, tractament quirúrgic. Els avenços mèdics dels darrers anys han permès que el 90% dels infants que neixen amb aquesta patologia arribin a l’edat adulta reduint l´índex de mortalitat a un 5%.\nA Catalunya, actualment, hi viuen unes 38.000 persones amb problemes de cor de naixement. Totes lluiten dia a dia amb el seu cor per estudiar, treballar, tenir parella i formar una família. La societat ha d’estar preparada per afavorir la seva integració social, educativa i laboral.


Tatxo Benet presenta "La travessia més difícil" (Acte 3) ~ Ona Llibres\nInici ~ Agenda ~ Tatxo Benet presenta "La travessia més difícil" (Acte 3)\nTatxo Benet presenta "La travessia més difícil" (Acte 3)\nAmb la periodista Mar Galtés i el nedador d'aigües obertes Santi Callís.\nEl periodista i empresari Tatxo Benet presenta el seu primer, únic i, molt possiblement, últim llibre: La travessia més difícil, publicat per Viena Edicions. Ho farà acompanyat per Mar Galtés, periodista, i Santi Callís, nedador d'aigües obertes.\nHi llegirem el relat en primera persona de la seva lluita, en els pitjors moments de la pandèmia, contra un virus mortal i desconegut. Però també és la història, contada per un testimoni d'excepció, de la lluita de tot el personal mèdic, d'infermeria i auxiliar que, en unes condicions sovint molt precàries i amb els hospitals col·lapsats, es va haver d'enfrontar a la infecció amb valentia i generositat.\nAforament complet! Podreu seguir l'acte en directe a través del canal de Youtube d'Ona Llibres.


Paula Verdaguer, doctorada amb Excel·lent Cum Laude | Institut de la Màcula\nPaula Verdaguer, doctorada amb Excel·lent Cum Laude\n14/12/2016 · Notícia\nL’especialista en còrnia, cirurgia refractiva i cataracta de l’Institut de la Màcula, Dra. Paula Verdaguer, ha obtingut recentment la qualificació d’Excel·lent Cum Laude en la defensa de la seva tesi doctoral. El treball acadèmic, titulat “Implant secundari en pacients afàquics sense suport capsular: lents fixades a l’iris”, el van dirigir els doctors Jordi Monés i José Luís Güell, mentre que el tutor va ser el Dr. José García Arumí.\nEn els articles inclosos a la tesi es porta a terme una revisió completa sobre l'eficàcia, la predictibilitat, la seguretat i les complicacions a llarg termini de la lent de fixació iridiana, Artisan, com a implant secundari en pacients afàquics\nLa Dra. Paula Verdaguer, en el decurs de la defensa de la tesi.\nLa tesi la integren un compendi de publicacions. En concret són dos articles originals de la Dra. Verdaguer i publicats en revistes científiques d’alt impacte: British Journal of Ophthalmology i a Cornea. En aquests estudis complementaris es porta a terme una revisió completa sobre l’eficàcia, la predictibilitat, la seguretat i les complicacions a llarg termini de la lent de fixació iridiana, Artisan, com a implant secundari en pacients afàquics.\nLa defensa de la tesi va tenir lloc el passat mes de novembre a la Unitat Docent Vall d’Hebron (Facultat de Medicina de la Universitat Autònoma de Barcelona).\nEls estudis citats són els següents:\nÚltima modificació: 23 Setembre, 2020 - 10:32


Guanya 200 euros per gastar al REC.0 Stores!\nGlobal icon-chevron-right Espanya icon-chevron-right Barcelona icon-chevron-right Guanya 200 euros per gastar al REC.0 Stores!\nSortegem un val de 200 euros perquè compreu roba de les millors marques i dissenyadors emergents al REC.0 Stores d'Igualada.\nJa tenim a la cantonada el REC.0 Experimental Stores d’Igualada, el gran aparador de la moda que es fa a Catalunya, amb una aposta clara de les marques consolidades i també dels joves dissenyadors. Entre el 9 i el 12 de novembre, el barri del Rec s’omple de pop up stores on les marques de primer nivell venen els seus estocs i mostraris a preus insuperables.\nVoleu anar-hi amb 200 € a la butxaca? REC.0 Experimental Stores i Time Out us regalen 200 €, sí, sí, 200 € perquè els gasteu lliurement qualsevol dia. Trobareu botigues de grans marques a preus especials i les peces de dissenyadors emergents. Lacoste, Levi's, Sita Murt, Costamel, Adidas... trobareu un munt de botigues efímeres on triar i remenar.\nVoleu optar a aquest fantàstic premi? Participeu al nostre concurs. Entre tots els participants, sortejarem aquests suma perquè us fireu!


FINAL II TORNEIG PING-PONG - edufisonline\n558 dies des de\nFINAL II TORNEIG PING-PONG\n17 de juny 2015, 21:45 publicada per Jose P. Maciá [ actualitzat el 17 de juny 2015, 21:45 ]\nDesprés d'una emocionant fase eliminatòria, on les partides han estat molt igualades i on públic i jugadors/es han viscut l'emoció en cada joc i en cada punt, hem arribat a la gran FINAL del II Torneig de Ping-Pong.\nEls equips que han aconseguit ser finalistes han sigut l' equip de 6é format per JOSE A. - ANA - ALEJANDRO R. i l' equip de 5é format per JOAN M. - GLORIA - ALEJANDRO L., els quals ens han mostrat un fantàstic partit amb un joc trepidant i amb algunes jugades espectaculars.\nFinalment, l'equip de 5é ha aconseguit proclamar-se CAMPIÓ del II Torneig de Ping-Pong.\nDes d'ací volem felicitar a tots/es jugadors/es que han participat en el torneig i que ens han permès gaudir de jugades i partits molt emocionants, així com també volem felicitar als dos equips finalistes del torneig. ENHORABONA!!\nVos deixem alguns del moments que hem pogut viure en la fase final:


por Magalí el Dj 14 Mar 2013 - 21:03\ndesprés de mesos llegint-vos, per fi m'he decidit.\nEm dic Magalí i visc a Menorca però sóc de Girona. Sóc professora, interina, i cada curs em toca viure en un lloc diferent. Aquest any a Ciutadella hi estic molt bé i m'estic plantejant quedar-m'hi.\nFa temps que vull ser mare, però la situació de precarietat dels interins sempre m'ha tirat enrere, si ja és dur canviar de ciutat cada any, amb un fill com ha de ser???? Això si tinc la sort que em donin plaça l'any que ve... Bé, el cas és que per naps o per cols mai és el moment... però he dit prou!\nAvui he fet el 1r pas! He trucat a la Clínica i he demanat hora per una primera visita i he fet el més dur de tot, li he explicat a la meva mare, que m'ha dit que m'ajudaria amb tot el que calgués, però no li ha fet gens de gràcia... no ho veu gens clar i això em fa tirar enrere, em fa sentir feble, i incrementa els meus dubtes... Jo sola podré amb tot? arribaré a final de mes? ... bé, ja sabeu, els dubtes que suposo que totes heu tingut! :-)\nM'agrada molt el fòrum i crec que totes les participants sou persones excepcionals! Gràcies per ser-hi.\npor aiguaclara el Dv 15 Mar 2013 - 19:26\nSigues benvinguda al fòrum i esperem que ara agafis el coixí i et sentis com a casa.\nEnhorabona per la decisió, doncs es un pas mes en aquesta gran aventura i no cal dir que molt bé per sortir de l'anominat i presentar-te.\nPer resoldre dubtes, o al menys veure que no ets l'única, pots llegir, mes si cap, en el fòrum en global o en el subfòrum Rumiant, doncs allà podem explicar / exposar totes les coses que ens amoïnen.\npor Bea el Dv 15 Mar 2013 - 19:54\nSi te sirve de consuelo, a mi padre tampoco le hizo gracia mi maternidad en solitario al principio.\nDespués, fue él quien pintó la habitación del bebé, quien montó la cuna, la bañera... Se le cae la baba con el niño!!!\nLe acabas de dar la noticia, en cuanto la digiera estará encantada!\npor isaky el Dv 15 Mar 2013 - 21:33\nBienvenida!! espero que te sientas comoda, no te agobies porque no lo acepten como te dice Bea mi padre igual y ahora que estoy embarazada me mima un monton.\npor lajefadelaironia el Dv 15 Mar 2013 - 23:23\nSigues molt benvinguda. Endavant amb tot!!! Dubtes a cabassos i no sacaben mai pero tambe tens moltes satisfaccions.\nNo se com esta el tema post retallades pero vivint en una altra comunitat potser pots preguntat a la ss? No tinc ni idea de com esta el tema a balears...\nAlba 36 i pau listos pels 3a!!\npor Magalí el Ds 16 Mar 2013 - 21:04\nMoltes gràcies a totes per la Benvinguda.\nAvui he parlat amb ma mare i estava més tranquil·la, tot i que ha volgut obviar el tema... N'hem de parlar cara a cara!\npor Maduixa el Dg 17 Mar 2013 - 8:17\nEnhorabona per la decisió! Él procés de la maternitat en solitari no és un camí de roses però té moltes recompenses. Él més important és que tu estiguis convençuda, els demes ho acabaran acceptant poc a poc, ja veuràs.\nEsperem que en aquest foro et sentis com a casa i estarem al teu costat per respondre qualsevol dubte que tinguis.\npor onlysita el Dt 19 Mar 2013 - 23:16\nDeixa les pors de banda, es fàcil dir-ho, però si una cosa he après a la vida és que només en tenim una, i si de veritat vols ser mare, no ho deixis passar perquè és d'aquelles coses que si ens penedit quan ja siguem grans no hi haurà volta enrere...a mi em fa molta por i encara segueixo rumiant, però de moment tinc visita al metge.\nNo et puc aconsellar més, perquè estic amb el moment de rumiar i rumiar, però et puc assegurar que pel que vaig llegint pel forum, hi ha moltes mares que se'n surten soles i jo diria que molt bé.


Àrea de les Cambres Oficials de Comerç, Indústria, Serveis i Navegació de Catalunya\nSra. Maite Forner i Delaygua\ncap de l'Àrea de les Cambres Oficials de Comerç, Indústria, Serveis i Navegació de Catalunya\n93 484 95 00\nGestionar la tutela i vetllar pel compliment de la legalitat de les actuacions de les cambres oficials de Comerç, Indústria i Navegació de Catalunya i el Consell General de les cambres d'acord amb la normativa vigent.\nEstudiar i proposar la resolució d'aprovació i d'autorització, si escau, de les activitats de les cambres i del Consell General subjectes a la tutela administrativa i fiscalització, així com de les reclamacions i recursos, si n'hi ha.\nGestionar les actuacions i proposar la resolució que correspongui, en el assumptes de modificació de l'àmbit territorial i de suspensió de les activitats dels òrgans de govern de les cambres i el Consell General, mitjançant expedient contradictori.\nCoordinar, supervisar i gestionar les actuacions que implica la tutela, en els processos electorals per a la renovació dels òrgans de govern de les cambres i del Consell General.\nCoordinar les actuacions de l'òrgan tutelar amb altres departaments i altres administracions públiques i organismes públics, en especial amb la Sindicatura de Comptes, així com la supervisió de les actuacions de les cambres, desenvolupades en l'exercici de les seves funcions de caràcter públic administratiu, en especial en l'exercici de les funcions o serveis delegats, concedits o encomanats per les administracions públiques.\nProposar i elaborar projectes de normativa reguladora de les actuacions subjectes a tutela i fiscalització de les cambres i el Consell General.\nProposar iniciatives que fomentin l'actuació de les cambres i el consell en la defensa del interessos generals i en especial vetllar per garantir el paper de les cambres com a òrgans de consulta de les administracions públiques i la seva presència en els òrgans administratius o els organismes de composició plural.\nActuar davant les cambres i el Consell General en els assumptes de relació i gestió ordinària i en els que li encomani o delegui el superior jeràrquic, així com assessorar-lo en els assumptes que impliqui l'execució de la tutela de les cambres i del Consell General.\nQualsevol altra funció relacionada que li encomani el superior jeràrquic.\nRESOLUCIÓ EMO/2641/2013, de 26 de novembre, per la qual es resol la convocatòria per a la provisió, pel sistema de lliure designació, de tres llocs de comandament i un lloc singular del Departament d'Empresa i Ocupació (convocatòria de provisió núm. IU/04/13). (DOGC núm. 6523)\nPerfil i trajectòria professional: Maite Forner i Delaygua


Nova regulació de la plusvàlua municipal a partir del 10 de novembre | Notícies RM Assessors | Assessoria Girona Figueres\n09 nov. Nova regulació de la plusvàlua municipal a partir del 10 de novembre\nEls ajuntaments podran tornar liquidar l’Impost sobre l’increment de valor dels terrenys urbans en les transmissions que es produeixin a partir del 10 de novembre. En canvi, no podran liquidar l’impost corresponent a les transmissions anteriors que estigui pendent.\nS’ha publicat en el BOE del 9 de novembre el Reial Decret llei 26/2021, de 8 de novembre, pel qual s’adapta el text refós de la Llei reguladora de les hisendes locals, aprovat pel Reial decret legislatiu 2/2004, de 5 de març, a la recent jurisprudència del Tribunal Constitucional respecte de l’impost sobre l’increment de valor dels terrenys de naturalesa urbana.\nDel text que entrarà en vigor el dia 10 de desembre en destaquem el següent:\nNaturalesa de l’impost\nEl tribut grava l’increment del valor que experimenten els terrenys urbans que es posi de manifest a conseqüència de la transmissió de la propietat.\nNo subjecció a l’impost\nNo s’haurà de pagar l’impost quan es constati la inexistència d’increment de valor per diferència entre el valor dels terrenys en les dates d’adquisició i de transmissió.\nEl Reial decret llei estableix que la base imposable de l’impost està constituïda per l’increment de valor dels terrenys posat de manifest en el moment de la meritació de l’impost i experimentat al llarg d’un període màxim de vint anys.\nDeterminació de la base imposable. Mètode alternatiu\nLa base imposable serà determinada per un mètode objectiu, si bé es permetrà al contribuent la opció per un mètode alternatiu en el que es determinarà la base imposable per diferència entre els valors reals d’adquisició i de transmissió dels terrenys.\nMètode objectiu de determinació de la base imposable:\nEn les transmissions de terrenys, el valor del terreny serà el que tingui determinat a efectes de l’Impost sobre bens immobles en el moment de la meritació de l’impost.\nS’estableix especialitats per a determinar el valor del terreny quan es tracti de constituir i transmetre drets reals de gaudi limitatius de domini, en la constitució del dret a elevar noves plantes o de construir en el subsòl i en els casos d’expropiació forçosa.\nEl període de generació de l’increment serà el nombre d’anys al llarg del quan s’hagi posat de manifest l’increment i es multiplicarà pels coeficients que aprovin els Ajuntaments, que en cap cas no podran excedir els mínims que es relacionen en la pròpia norma i que van entre el 0.14 quan l’increment s’hagi manifestat en el període de menys de un any, al 0.45 quan s’hagués manifestat en un període de 20 anys o més.\nEls coeficients seran actualitzats anualment, amb norma de rang legal (podrà dur-se a terme, per exemple, a la Llei de Pressupostos Generals de l’Estat), tenint en compte l’evolució del mercat immobiliari.\nEls ajuntaments queden facultats per establir un sistema d’autoliquidació.\nAdaptació de les ordenances fiscals\nEls ajuntaments hauran d’adaptar les seves ordenances fiscals en el termini de sis mesos. Entre tant, s’aplicarà aquest Reial decret llei.\nResumin les novetats més rellevants:\nEl Reial decret llei que comentem sols s’aplicarà a les transmissions produïdes a partir de la seva entrada en vigor\nCap contribuent no pagarà l’impost si no obté un guany: S’introdueix un nou supòsit de no subjecció a l’impost per a les operacions en què es constati, a instància del contribuent, que no s’ha obtingut un increment de valor.\nLes plusvàlues generades en menys d’un any tributaran: Seran gravades les plusvàlues generades en menys d’un any, és a dir, les que es produeixen quan entre la data d’adquisició i de transmissió ha transcorregut menys d’un any i que, per tant, poden tenir un caràcter més especulatiu. Aquesta opció ja s’està aplicant a algunes ciutats.\nimpost municipal plusvàlua increment valor terrenys nou impost plusvàlua\nDret de desistiment legal dels consumidors. En que consisteix ?


Amparo, Noelia i Jose Antonio, nous representants de les festes de Sant Josep – Ayuntamiento Benaguasil Amparo, Noelia i Jose Antonio, nous representants de les festes de Sant Josep – Ayuntamiento Benaguasil\nNoticias ValenciaAmparo, Noelia i Jose Antonio, nous representants de les festes de Sant Josep\nBenaguasil ja té representants per a les Falles de 2017. Va ser en un acte celebrat al Saló de Plens on l’alcalde va revelar el nom de les escollides a ostentar el càrrec de fallera major, fallera major infantil i president infantil. I ho va fer a través d’una trucada telefònica.\nEl primer a rebre la trucada va ser el xiquet, Jose Antonio Ferrer Pérez, que pertany a la comissió de la Espardenyada. Acte seguit i enmig d’una gran expectació, l’Alcalde va obrir el sobre amb el veredicte del jurat que va entrevistar i avaluar a les dos candidates presentades, resultant escollida la xiqueta Noelia Domínguez Lis, fallera de la comissió Carrer de Llíria. En conèixer el nom de l’elegida el públic present a la sala de plens va esclatar en goig.\nL’última trucada va ser la realitzada a la fallera major, Amparo Molins Andújar, que pertany a la falla del Peñot i que no va poder contenir l’emoció ni l’entusiasme en ostentar el màxim càrrec al qual aspira una fallera.\nL’elecció de les falleres i president infantil va comptar amb la presència també de Pascual Ferrer, president de la JLF, així com de nombrosos fallers que van voler viure en primera persona un dels moments més especials per a les falles de Benaguasil, sobretot l’entrada al plenari de les corts d’honor de les noves falleres majors, així com de les absolutes protagonistes de la nit que, visiblement nervioses i emocionades, van fer la seua primera aparició en públic.


Els quatre equips de Terrassa, a l'elit de l'hoquei herba estatal | Fosbury\nFosbury » Hoquei Herba » Els quatre equips de Terrassa, a l’elit de l’hoquei herba estatal El Línia 22 assoleix el seu primer ascens a la divisió d'honor masculina\nEls quatre equips de Terrassa, a l’elit de l’hoquei herba estatal El Línia 22 assoleix el seu primer ascens a la divisió d'honor masculina\nLa temporada 2018-2019 la ciutat de Terrassa comptarà amb quatre equips a la divisió d’honor masculina d’hoquei herba. Tots els equips masculins de la ciutat a la millor categoria possible. Una fita històrica.\nTots coneixem el vincle entre l’hoquei herba (el “hockey”, tal com diuen els seus practicants) i Terrassa. La co-capital del Vallès Occidental ha esdevingut un planter inacabable d’estrelles internacionals d’aquest esport. Desenes d’olímpics amb l’estic a la mà, desenes de jugadors repartits pels diferents clubs de la divisió d’honor i d’altres grans lligues europees i una vitalitat esportiva en nombre de clubs i infraestructures que no té rival al nostre país. Terrassa és ciutat d’hoquei, i malgrat el seu increïble llegat històric, mai havia gaudit de tan bona salut com ara. A partir del curs vinent els quatre clubs de la ciutat competiran plegats a la divisió d’honor masculina, la màxima categoria de l’hoquei herba estatal. El Línia 22 l’ha feta grossa.\nDes de fa un bon grapat d’anys estem acostumats a viure la rivalitat entre l’Atlètic Terrassa i el Club Egara amb la presència intermitent de l’equip més veterà de tots, el CD Terrassa, que ha encadenat ascensos i descensos entre la divisió d’honor A i B fins a consolidar el seu projecte a l’elit.\nTot i que aquest curs la lliga no sembla prometedora (el millor equip de Terrassa ocupa la quarta plaça) és necessari recalcar que els egarencs viuen una etapa d’esplendor esportiva: aquest 2018 el Club Egara s’ha proclamat campió de la copa del rei i el guanyador de la lliga el curs passat va ser l’Atlètic de Terrassa. Dos clubs que al llarg de la seva història han arribat a ser campions d’Europa i que, com el CD Terrassa, tenen la copa i la lliga al seu palmarès. Tots tres, a més, també compten amb l’equip femení a la màxima categoria de l’hoquei estatal.\nL’ascens històric del Línia 22\nLluny d’aquestes trajectòries històriques el quart equip de la ciutat ha construït un projecte esportiu cada cop més sòlid que l’ha catapultat cap al primer ascens de la seva història a la divisió d’honor masculina. El Línia 22 va assolir fa dos cursos l’ascens a la Divisió d’Honor B i enguany ha completat una magnífica temporada. Amb el triomf aconseguit durant aquests dies festius davant el Jolaseta basc ha certificat la fita més important de la història del club. Un gol a falta de tres minuts va erigir-se en la diana definitiva: l’ascens ja és matemàtic i l’any que ve 4 dels 10 equips de la divisió d’honor tindran la seu a Terrassa (i tres més, el Júnior, el FCB i el RC Polo, són catalans).\nPer si no n’hi havia prou, el Vallès Esportiu, filial de l’Atlètic Terrassa, s’ha proclamat per segon any consecutiu campió de la divisió d’honor B. No pot pujar de categoria però els seus jugadors no paren de demostrar que podrien donar guerra també al màxim nivell.\nDefugir de l’elitisme, apostar per la base\nL’equip del Línia 22, que juga al camp municipal d’hoquei de l’àrea olímpica de Terrassa, celebra aquest 2018 els 30 anys d’història. Un equip “novell” respecte als altres clubs de la ciutat però amb una missió molt clara, tal com expressa a la seva web:\nDesenvolupem activitats que fomentin la trobada de les famílies i obertes a tota la ciutadania, sent un club que defuig de la idea d’esport elitista, i que vol acostar el hoquei a tothom, més a una ciutat que és el bressol i planter de l’hoquei herba nacional i internacional”\nAmb el planter com a base, l’equip farà pocs canvis per intentar consolidar el projecte a la divisió d’honor A. L’estructura actual i els joves de categories inferiors seran la columna vertebral d’un club que disputarà els seus primers derbis contra l’Atlètic de Terrassa o l’Egara. L’equip femení, per cert, lluita per salvar la categoria a la primera divisió femenina (la segona màxima competició de l’hoquei herba estatal). Assolirà l’ascens en les properes temporades i completarà un 8 de 8 irrepetible en cap altre esport-ciutat?\nL’única lliga estatal per equips en què un equip compta amb més equips que Terrassa a l’elit és la divisió d’honor masculina de waterpolo. 5 dels 12 clubs són de Barcelona (Atlètic Barceloneta, Barcelona, Catalunya, Mediterrani i Sant Andreu).\nAtlètic Terrassacd terrassaClub EgaraDestacatHoquei herbaLínia 22Terrassa


De s'Almunia al Cap de ses Salines < Excursions < Reportatges < Mallorca @ MallorcaWeb\nMallorca >> Reportatges >> Excursions >> De s'Almunia al Cap de ses Salines\nDe s'Almunia al Cap de ses Salines: Foto 13\nL'extrem sud de Mallorca, envoltat per la Reserva Marina de Migjorn, conserva una de les zones de costa sense urbanitzar més extenses de l'illa. Tot el litoral des de Cala s'Almunia fins a la Colònia de Sant Jordi es manté verge, conformat un dels espais naturals més atractius de Mallorca per als caminants i amants de la natura.\nTant el circuit que va de Cala s'Almunia fins al Cap de ses Salines, que es descriu a continuació, com el que va del mateix Cap de ses Salines fins a la Colònia de Sant Jordi, descrit en un altre reportatge, compten amb un paisatge inigualable.\nLa ruta de Cala s'Almunia fins al Cap de ses Salines té una longitud d'uns 8 quilòmetres. El recorregut es realitza en unes tres hores, més el temps dedicat al descans, i no presenta grans dificultats. L'itinerari transcorre majoritàriament per zones de penya-segats, en contrast amb l'itinerari de Cap de ses Salines fins a la Colònia de Sant Jordi, on predominen les zones arenoses.\nEn iniciar l'excursió, el primer punt d'interès és el Caló des Moro, preciosa platja verge de fons arenós envoltada de penya-segats, situada just darrera de Cala s'Almunia. A continuació es troba Cala s'Almunia, pintoresca cala de gran bellesa que acull un conjunt d'humils casetes de pescadors.\nSeguint per la costa, en direcció sud-oest i guiant-se per les fites que marquen al camí, aviat s'arriba al poblat prehistòric de ses Talaies des Bauç i poc després es passa vora una caseta abandonada. En aquest punt ens podem desviar cap a l'interior, per intentar trobar la Cova del Drac i per gaudir del paisatge rural que configuren els camps de cultiu delimitats per parets seques, les barraques de roter i altres elements d'interès etnològic. Al penya-segat també existeixen petjades fòssils de Myotragus però, igual que la Cova del Drac, si no es coneix la ubicació exacta, són difícils de localitzar.\nReprenent el camí de la costa s'arriba fins a Cala Figuereta i després al Caló des Màrmols, un dels punts més bells de l'excursió, on convé fer una aturada. La cala destaca pel color turquesa de les seves aigües que contrasta amb els rogencs penya-segats que l'envolten.\nAl llarg del recorregut resulta interessant fixar-se en les capritxoses formes i cavitats que l'erosió marina ha esculpit en les roques calcaries dels penya-segats, com ara es Pontàs o la Cova de sa Plana, i també s'aprecien antigues pedreres d'on s'extreia l'anomenada pedra de Santanyí, emprada en la construcció de grans edificis arreu de l'illa.\nDesprés del Caló des Màrmols cal travessar el Torrent d'en Barragot i des d'allà fins al Cap de ses Salines el terreny descendeix suaument. La imponent figura del Far de Cap de Ses Salines, que actualment acull una estació d'investigació costanera de l'IMEDEA, indica el punt final de l'excursió.\nÚltima actualització: 21/01/2007


Des de la trinxera - Levante-EMV\nvicent gisbert 16.09.2018 | 21:25\nLes víctimes del terrorisme no poden condicionar la política penitenciaria d'un país. D'igual manera la justícia d'un país no pot ser la "llei de l'oest" ni la proposta bíblica de la "llei del Talió".\nEn tot cas, "la llei és l'ombra de la justícia" com deia Harrison Ford en la pel€lícula "Presumpte innocent" d'Alan J. Pakula.\nÉs molt conegut el pensament de Bertolt Brecht que diu "Hi ha homes que lluiten un dia i són bons. N'hi ha d'altres que lluiten un any i són millors. Hi ha els qui lluiten molts anys i són molt bons. Però també hi ha els qui lluiten tota la vida; aquests són els imprescindibles"\nJo afegiria que als bons els persegueixen un dia, als millors un any, als molt bons molts anys, però als imprescindibles la persecució és eterna, per això són tan escassos i valuosos.\nNo comparteix que determinada premsa autoanomenada de "centreesquerra" o, simplement, de "centre", publique entrevistes amb dreters tan execrables com l'exportàveu del PP, Rafael Hernando. Com si no tingués prou tribunes en la premsa de la dreta per poder "parlar"? Però les dificultats econòmiques obliguen a intentar ser políticament "transversals".\nMal assumpte per la democràcia, quan aquesta circumstància es dona, la premsa deixa de ser lliure. Noam Chomsky ha fet sobre aquesta qüestió reflexions que caldria revisar!\nResulta quan menys curiós que els actes de suport a les víctimes del terrorisme del 17/A en Barcelona estiguessin a rebentar de polítics/ques i malgrat això el discurs polític dominant fou que no hi havia que polititzar l´acte. Com quedem?\nPer altra banda, em resulta especialment "cru" com els mitjans de comunicació "madrilenys" posaren l´accent en la pancarta que hi havia en un balcó privat opinant que el rei no era benvingut, oblidant intencionadament com la dreta, l'extrema dreta i l'espanyolisme més ranci s´apoderés de l'espai públic i de l´acte.\nRespecte a la mort de la persona que amb un ganivet entrà en una comissaria dels mossos d´esquadra i va ser abatut a tirs per una agent, no puc de deixar de manifestar la meua opinió contraria a tant que he sentit sobre la "proporcionalitat" de la resposta. Les forces de seguretat deuen (i tenen, per seguretat de tots) estar preparades per defensar-se d´un atac amb una arma "blanca" sense necessitat de matar a l´agressor/a.\nPerò clar en "l´ambient" endarrerit que vivim on se´ns posa la "por" en el cos (estem a punt de ser envaïts per "milions" de musulmans yihadistes), qui conserva el cap gelat?\nEn tot cas, està demostrat que la por és un dels mecanismes més efectius de control de les persones.\nPablo Casado és un polític provocador, mentider, oportunista sense escrúpols i, llavors, no té límits ètics (o sentit d'estat) en la seua oposició al govern de l´estat i s´afecta al instints més bàsics de les persones millor.\nPer últim, respecte a l'exhumació del dictador de la "Vall dels Caiguts". Estic d'acord amb el portaveu de PNV, hi havia que "dinamitar-lo". No és més que un monument a la barbàrie i ací no caven mitjanies, o sé està a favor de l'exhumació o no. L'abstenció equival al no, és a dir, a voler seguir mantenint al dictador en un lloc de privilegi. Les excuses que donen no son més que "romanços de mal pagador".\nPerò, ho he dit altres vegades, la dreta espanyola és deutora del dictador. De la seua ideologia (que en tenia) i del seu "règim" (privilegis socials, econòmics i polítics). És difícil (quasi impossible) que ideològicament "es mate al pare" (ja ho va dir "Alberto Rivera", a la fi la dictadura havia suposat "pau i seguretat". S´oblidà dels innocents/tes depurats/des, empresonats/des, exiliats/des i morts/tes!)


0001.-Lectura i aprovació, si és el cas, de l'Acta de la sessió que va tindre lloc el dia 3 de maig de 2013.\n0002.-ASSESSORIA JURÍDICA MUNICIPAL.- Dóna compte de les sentències dictades pels corresponents jutjats de la jurisdicció contenciosa administrativa, desestimatòries dels recursos que s'indiquen a continuació: Recurs PA núm. 920/10, interposat contra resolució del Jurat Tributari sobre liquidació de l'impost sobre activitats econòmiques, exercici 2009.\nExpediente .- E 00501 2011 000194 00 - Quedar assabentat\n0003.-ASSESSORIA JURÍDICA MUNICIPAL.- Dóna compte de les sentències dictades pels corresponents jutjats de la jurisdicció contenciosa administrativa, desestimatòries dels recursos que s'indiquen a continuació: Recurs PO núm. 505/11, interposat contra prohibició de practicar l'activitat de ball.\nExpediente .- E 00501 2011 000530 00 - Quedar assabentat\n0004.-ASSESSORIA JURÍDICA MUNICIPAL.- Dóna compte de les sentències dictades pels corresponents jutjats de la jurisdicció contenciosa administrativa, desestimatòries dels recursos que s'indiquen a continuació: Recurs PO núm. 608/11, sobre execució de l'aval de garantia del contracte d'obres de rehabilitació de l'edifici Llotgeta del Mercat Central.\nExpediente .- E 00501 2011 000558 00 - Quedar assabentat\n0005.-ASSESSORIA JURÍDICA MUNICIPAL.- Dóna compte de les sentències dictades pels corresponents jutjats de la jurisdicció contenciosa administrativa, desestimatòries dels recursos que s'indiquen a continuació: Recurs PA núm. 836/11, interposat contra sanció per infracció greu consistent en abandonament de vehicle en la via pública.\nExpediente .- E 00501 2012 000036 00 - Quedar assabentat\n0006.-SERVICI DE PERSONAL.- Proposa no admetre una reclamació prèvia a la via laboral.\nExpediente .- E 01101 2013 000689 00 - Aprovat\n0007.-SERVICI DE PERSONAL.- Proposa acceptar un ingrés en concepte d'incentiu per contribuir a la disminució i prevenció de la sinistralitat laboral.\n0008.-SERVICI DE PERSONAL.- Proposa rectificar un error de transcripció contingut en l'acord de la Junta de Govern Local de 10 de maig de 2013.\n0009.-SERVICI DE PERSONAL.- Proposa l'execució de l'Acte núm. 88/13 del Jutjat de la Jurisdicció Contenciosa Administrativa núm. 7.\n0010.-MESA DE CONTRACTACIÓ.- Proposa aprovar el requeriment previ a l'adjudicació del contracte d'assistència tècnica per a l'elaboració de la segona fase del pla de mobilitat urbana sostenible de la ciutat de València.\nExpediente .- E 04101 2012 000115 00 - Aprovat\n0011.-SERVICI DE CONTRACTACIÓ.- Proposa adjudicar els contractes següents: Servici de manteniment i suport tècnic del software Natural Adabas.\n0012.-SERVICI DE CONTRACTACIÓ.- Proposa adjudicar els contractes següents: Sistema de gestió, inspecció i recaptació tributària de l'Ajuntament de València, així com la transformació del sistema informàtic de gestió d'ingressos.\n0013.-SERVICI DE CONTRACTACIÓ.- Proposa convocar procediment negociat per a contractar les obres de construcció de dependències municipals de Bombers i Policia Local al centre històric de València.\nExpediente .- E 04101 2013 000062 00 - Aprovat\n0014.-SERVICI DE PATRIMONI.- Proposa adscriure a la Delegació d'Innovació i Projectes Emprenedors l'edifici conegut com 'La Farinera', situat al carrer de Joan Verdeguer.\nExpediente .- E 05304 2013 000021 00 - Aprovat\n0015.-SERVICI DE PATRIMONI.- Proposa ratificar l'acceptació de la cessió d'una parcel·la amb motiu de l'atorgament de llicència a la Generalitat Valenciana per a la construcció del Complex Administratiu 9 d'Octubre.\nExpediente .- E 05307 2008 000119 00 - Aprovat\n0016.-SERVICI DE PATRIMONI.- Proposa alienar, per raó de contigüitat, unes parcel·les municipals situades al passeig de Neptú, en relació amb els expedients següents: Expedient núm. 302/93.\nExpediente .- E 05301 1993 000302 00 - Aprovat\n0017.-SERVICI DE PATRIMONI.- Proposa alienar, per raó de contigüitat, unes parcel·les municipals situades al passeig de Neptú, en relació amb els expedients següents: Expedient núm. 303/93.\nExpediente .- E 05301 1993 000303 00 - Aprovat\n0018.-SERVICI DE PATRIMONI.- Proposa no admetre el recurs de reposició interposat contra les bases del concurs de projectes aprovat per la Junta de Govern Local de 28 de setembre de 2012.\n0019.-SERVICI D'INNOVACIÓ I PROJECTES EMPRENEDORS.- Proposa aprovar l'addenda per a l'exercici 2013 al conveni de col·laboració firmat amb el Centre Europeu d'Empreses Innovadores València, per al foment de l'emprenedorisme.\nExpediente .- E 00202 2013 000022 00 - Aprovat\n0020.-SERVICIS CENTRALS TÈCNICS.- Proposa aprovar la recepció i cessió de l'obra 'Equipament turístic 2 Marina Reial Joan Carles I València PIP'.\n0021.-SERVICIS CENTRALS TÈCNICS.- Proposa aprovar el reconeixement de l'obligació continguda en l'expedient de subministrament d'equips de busseig.\nExpediente .- E 01201 2013 000061 00 - Aprovat\n0022.-OFICINA DE RESPONSABILITAT PATRIMONIAL.- Proposa desestimar les reclamacions de responsabilitat patrimonial registrades d'entrada amb els números següents: Registre núm. 00102 2010 3879.\nExpediente .- E 01305 2010 000278 00 - Aprovat\n0023.-OFICINA DE RESPONSABILITAT PATRIMONIAL.- Proposa desestimar les reclamacions de responsabilitat patrimonial registrades d'entrada amb els números següents: Registre núm. 00110 2011 63528.\nExpediente .- E 01305 2011 000265 00 - Aprovat\n0024.-OFICINA DE RESPONSABILITAT PATRIMONIAL.- Proposa desestimar les reclamacions de responsabilitat patrimonial registrades d'entrada amb els números següents: Registre núm. 00110 2011 64944.\nExpediente .- E 01305 2011 000271 00 - Aprovat\n0025.-OFICINA DE RESPONSABILITAT PATRIMONIAL.- Proposa desestimar les reclamacions de responsabilitat patrimonial registrades d'entrada amb els números següents: Registre núm. 00110 2011 110047.\nExpediente .- E 01305 2011 000485 00 - Aprovat\n0026.-OFICINA DE RESPONSABILITAT PATRIMONIAL.- Proposa desestimar les reclamacions de responsabilitat patrimonial registrades d'entrada amb els números següents: Registre núm. 00110 2011 115361.\nExpediente .- E 01305 2011 000499 00 - Aprovat\n0027.-OFICINA DE RESPONSABILITAT PATRIMONIAL.- Proposa desestimar les reclamacions de responsabilitat patrimonial registrades d'entrada amb els números següents: Registre núm. 00107 2011 4926.\nExpediente .- E 01305 2011 000500 00 - Aprovat\n0028.-OFICINA DE RESPONSABILITAT PATRIMONIAL.- Proposa desestimar les reclamacions de responsabilitat patrimonial registrades d'entrada amb els números següents: Registre núm. 00110 2012 4355.\nExpediente .- E 01305 2012 000032 00 - Aprovat\n0029.-OFICINA DE RESPONSABILITAT PATRIMONIAL.- Proposa desestimar les reclamacions de responsabilitat patrimonial registrades d'entrada amb els números següents: Registre núm. 00110 2012 20797.\nExpediente .- E 01305 2012 000191 00 - Aprovat\n0030.-SERVICI CENTRAL DEL PROCEDIMENT SANCIONADOR.- Proposa desestimar els recursos de reposició interposats contra les resolucions de 27 de març de 2013 que s'indiquen a continuació, en matèria d'imposició de sancions: Resolució núm. 1795-W.\nExpediente .- E 01306 2013 000629 00 - Aprovat\n0031.-SERVICI CENTRAL DEL PROCEDIMENT SANCIONADOR.- Proposa desestimar els recursos de reposició interposats contra les resolucions de 27 de març de 2013 que s'indiquen a continuació, en matèria d'imposició de sancions: Resolució núm. 1821-W.\nExpediente .- E 01306 2013 000972 00 - Aprovat\n0032.-SERVICI CENTRAL DEL PROCEDIMENT SANCIONADOR.- Proposa estimar el recurs extraordinari de revisió interposat contra la Resolució núm. 2096-W, de 24 de maig de 2010, sobre imposició de sanció.\nExpediente .- E 01306 2010 000528 00 - Aprovat\n0033.-SERVICI DE CIRCULACIÓ, TRANSPORTS I INFRAESTRUCTURES.- Proposa aprovar un reconeixement d'obligació a favor d'Electronic Trafic, SA.\nExpediente .- E 01801 2013 002011 00 - Aprovat\n0034.-SERVICI DE CIRCULACIÓ, TRANSPORTS I INFRAESTRUCTURES.- Proposa aprovar part de la segona pròrroga del contracte de gestió del trànsit i autoritzar i disposar el gasto corresponent.\n0035.-SERVICI DE JOVENTUT.- Proposa aprovar un reconeixement d'obligació a favor d'Educo Servicios y Proyectos Educativos, SL, i de la Fundació Amigó.\nExpediente .- E 01902 2013 000136 00 - Aprovat\n0036.-SERVICI DE FESTES I CULTURA POPULAR.- Proposa autoritzar i disposar el gasto per a la concessió de subvencions a les entitats que s'indiquen a continuació: Federació Valenciana de Moros i Cristians, per a sufragar els gastos dels actes anuals propis de la Festa de Moros i Cristians 2013.\n0037.-SERVICI DE FESTES I CULTURA POPULAR.- Proposa autoritzar i disposar el gasto per a la concessió de subvencions a les entitats que s'indiquen a continuació: Agrupació Comparses de Moros i Cristians del Marítim, per a sufragar els gastos dels actes de les Ambaixades-Desembarcament 'La Gesta del Mio Cid' 2013.\n0038.-SERVICI D'ACCIÓ CULTURAL.- Proposa aprovar la composició de la comissió qualificadora de la beca de catalogació i informatització de la Biblioteca Municipal Central, XII edició.\n0039.-SERVICI DE PUBLICACIONS.- Proposa aprovar el reconeixement d'obligació de diverses factures.\nExpediente .- E 02000 2013 000019 00 - Aprovat\n0040.-SERVICI DE PATRIMONI HISTÒRIC I CULTURAL.- Proposa aprovar un reconeixement d'obligació a favor d'Estudio Métodos de la Restauración, SL.\nExpediente .- E 02001 2012 000111 00 - Aprovat\n0041.-SERVICI DE PATRIMONI HISTÒRIC I CULTURAL.- Proposa declarar complides les obligacions derivades de l'aval emés per Caixa Catalunya com a fiança definitiva de les obres d'eliminació barreres arquitectòniques del Museu de la Ciutat.\n0042.-SERVICI D'EDUCACIÓ.- Proposa prorrogar el conveni de col·laboració amb Creu Roja Espanyola per al finançament del seu centre de paràlisi infantil.\n0043.-SERVICI D'EDUCACIÓ.- Proposa aprovar la pròrroga del contracte del servici de monitors per a l'execució del programa per a la prevenció, detecció i tractament de l'absentisme escolar en la ciutat de València.\n0044.-SERVICI D'EDUCACIÓ.- Proposa aprovar un reconeixement d'obligació a favor d'Eulen, SA.\nExpediente .- E 02101 2013 000949 00 - Aprovat\n0045.-SERVICI D'EDUCACIÓ.- Proposa deixar sense efecte la suspensió de l'inici de l'execució de les obres de construcció de les escoles infantils que s'indiquen a continuació, finançades amb càrrec al pla de suport a la inversió productiva en municipis de la Comunitat Valenciana: 'Escola infantil de primer cicle a la plaça del Periodista Vicente Ros Belda'.\n0046.-SERVICI D'EDUCACIÓ.- Proposa deixar sense efecte la suspensió de l'inici de l'execució de les obres de construcció de les escoles infantils que s'indiquen a continuació, finançades amb càrrec al pla de suport a la inversió productiva en municipis de la Comunitat Valenciana: 'Escola infantil de primer cicle al barri de Massarrojos'.\n0047.-SERVICI D'EDUCACIÓ.- Proposa sol·licitar a la Demarcació de Costes a València autorització temporal per a l'ocupació del domini públic maritimoterrestre per desplaçament de la tanca del col·legi públic Blasco Ibáñez.\n0048.-SERVICI DE BENESTAR SOCIAL I INTEGRACIÓ.- Proposa accedir a la petició formulada per la interessada i reconéixer la subrogació de l'arrendament d'una vivenda municipal situada al carrer de Lluís Despuig.\nExpediente .- E 02201 2013 003849 00 - Aprovat\n0049.-SERVICI DE BENESTAR SOCIAL I INTEGRACIÓ.- Proposa aprovar els següents projectes de gasto per a l'any 2013: 'Prestacions econòmiques per acolliment familiar'.\n0050.-SERVICI DE BENESTAR SOCIAL I INTEGRACIÓ.- Proposa aprovar els següents projectes de gasto per a l'any 2013: 'Mesures judicials en medi obert'.\n0051.-SERVICI DE BENESTAR SOCIAL I INTEGRACIÓ.- Proposa aprovar els següents projectes de gasto per a l'any 2013: 'Servici especialitzat d'atenció a la família i infància'.\n0052.-SERVICI DE BENESTAR SOCIAL I INTEGRACIÓ.- Proposa aprovar els convenis de col·laboració a subscriure amb les entitats que s'indiquen a continuació: Eulen, SA.\nExpediente .- E 02201 2013 004216 00 - Aprovat\n0053.-SERVICI DE BENESTAR SOCIAL I INTEGRACIÓ.- Proposa aprovar els convenis de col·laboració a subscriure amb les entitats que s'indiquen a continuació: Centre d'estudis per a la integració social i formació d'immigrants (Fundació CeiMigra).\nExpediente .- E 02201 2013 004429 00 - Aprovat\n0054.-SERVICI DE DROGODEPENDÈNCIA.- Proposa acceptar la donació realitzada per la Fundació Universitat Jaume I-Empresa, per a finançar les activitats de prevenció del pla municipal de drogodependències, i aprovar la corresponent modificació de crèdits.\nExpediente .- E 02501 2013 000011 00 - Aprovat\n0055.-SERVICI DE VIVENDES.- Proposa iniciar actuacions per al reintegrament de les subvencions concedides a càrrec de l'XI Campanya municipal del pla de vivenda jove en el Centre Històric, per a l'adquisició de vivendes situades en els emplaçaments següents: Plaça de Vicente Iborra.\nExpediente .- E 03910 2013 000003 00 - Aprovat\n0056.-SERVICI DE VIVENDES.- Proposa iniciar actuacions per al reintegrament de les subvencions concedides a càrrec de l'XI Campanya municipal del pla de vivenda jove en el Centre Històric, per a l'adquisició de vivendes situades en els emplaçaments següents: Carrer del Pintor Gisbert.\n0057.-SERVICI DE VIVENDES.- Proposa iniciar actuacions per al reintegrament de les subvencions concedides a càrrec de l'XI Campanya municipal del pla de vivenda jove en el Centre Històric, per a l'adquisició de vivendes situades en els emplaçaments següents: Carrer de la Barraca.\nExpediente .- E 03910 2013 000005 00 - Aprovat\n0058.-SERVICI DE VIVENDES.- Proposa iniciar actuacions per al reintegrament de les subvencions concedides a càrrec de l'XI Campanya municipal del pla de vivenda jove en el Centre Històric, per a l'adquisició de vivendes situades en els emplaçaments següents: Carrer del Pintor Gisbert.\n0059(E).-SERVICI DE POLICIA LOCAL.- Proposa actualitzar l'import de l'IVA al legalment aplicable al pressupost d'adjudicació del contracte per a l'execució de les obres la 'Quinta Unitat de Districte de la Policia Local', finançades amb càrrec al pla de suport a la inversió productiva en municipis de la Comunitat Valenciana.\nExpediente .- O 01401 2013 000126 00 - Aprovat\n0060(E).-SERVICI DE JOVENTUT.- Proposa aprovar la realització de l'elaboració del Pla Jove de la Ciutat de València any 2013 i el gasto corresponent.\nExpediente .- E 01902 2013 000138 00 - Aprovat\n0061(E).-SERVICI DE JOVENTUT.- Proposa aprovar el conveni de col·laboració a subscriure amb el Centro de Estudios Administrativos y Profesionales, SA.\nExpediente .- E 01902 2013 000147 00 - Aprovat\n0062(E).-SERVICI D'ESPORTS.- Proposa desestimar les al·legacions presentades i aprovar definitivament la liquidació del contracte d'obres del poliesportiu de les Naus Cros.\n0063(E).-SERVICI DEL CICLE INTEGRAL DE L'AIGUA.- Proposa desestimar el recurs de reposició interposat contra la Resolució núm. 96-R, de 23 de maig de 2012, sobre import per reposició del servici d'aigua.\nExpediente .- E 02701 2011 000653 00 - Aprovat\n0064(E).-SERVICI DEL CICLE INTEGRAL DE L'AIGUA.- Proposa autoritzar i disposar un major gasto a favor d'Emivasa, en concepte del major cost de l'IVA dels projectes següents: 'Instal·lació de vàlvules reguladores en la xarxa arterial d'aigua potable de València'.\nExpediente .- E 02701 2013 000174 00 - Aprovat\n0065(E).-SERVICI DEL CICLE INTEGRAL DE L'AIGUA.- Proposa autoritzar i disposar un major gasto a favor d'Emivasa, en concepte del major cost de l'IVA dels projectes següents: 'Renovació d'antigues estacions de telecomandament i nova instrumentació de la xarxa de baixa pressió. Exercici 2012'.\nExpediente .- E 02701 2013 000176 00 - Aprovat\n0066(E).-SERVICI DE GESTIÓ URBANÍSTICA.- Proposa desestimar la sol·licitud d'expropiar la planta baixa d'un immoble situat al carrer de la Blanqueria.\nExpediente .- E 03103 2013 000011 00 - Aprovat\n0067(E).-SERVICI DE GESTIÓ URBANÍSTICA.- Proposa desestimar la sol·licitud de la Diputació Provincial de València de ser inclosa com a interessada en la reparcel·lació forçosa del sector de sòl urbanitzable PRR-9 'Patraix'.\nExpediente .- E 03107 2013 000001 00 - Aprovat\n0068(E).-SERVICI D'ACTIVITATS.- Proposa desestimar el recurs de reposició interposat contra la Resolució núm. 7525-W, de 27 de desembre de 2012, sobre petició de caducitat de llicència per a l'exercici de l'activitat de restaurant sense ambientació musical.\nExpediente .- E 03901 2012 000381 00 - Aprovat\n0069(E).-OFICINA DE PUBLICITAT I ANUNCIS OFICIALS.- Proposa aprovar un reconeixement de l'obligació a favor de Diario ABC per insercions de publicitat.\nExpediente .- E 04103 2012 000067 00 - Aprovat\n0070(E).-SERVICI D'OCUPACIÓ.- Proposa aprovar les bases que han de regir les convocatòries següents: Concurs d'imatge per a la marca 'Empresa conciliadora'.\n0071(E).-SERVICI D'OCUPACIÓ.- Proposa aprovar les bases que han de regir les convocatòries següents: 6a edició del guardó 'Concilia't'.\nExpediente .- E 02902 2013 000073 00 - Aprovat\n0072(E).-SERVICI D'OCUPACIÓ.- Proposa desestimar el recurs de reposició interposat contra l'acord de la Junta de Govern Local de 23 de novembre de 2012, sobre sol·licitud d'ajuda municipal a la consolidació empresarial.\nExpediente .- E 02902 2012 000201 00 - Aprovat\n0073(E).-SERVICI ECONÒMICOPRESSUPOSTARI.- Proposa aprovar una modificació per transferència de crèdit entre aplicacions pressupostàries del capítol 3r de l'estat de gastos.\nExpediente .- E 05501 2013 000033 00 - Aprovat\n0074(E).-SERVICI ECONÒMICOPRESSUPOSTARI.- Proposa aprovar el projecte de la tercera modificació de crèdits extraordinaris i suplements de crèdit del Pressupost 2013.\nExpediente .- E 05501 2013 000036 00 - Aprovat\n0075(E).-MOCIÓ de la regidora delegada d'Ocupació.- Proposa aprovar el Pla d'Ocupació i Empreniment de l'Ajuntament de València.\nExpediente .- E 02902 2013 000094 00 - Aprovat\n0076(E).-MOCIÓ conjunta de la regidora delegada de Benestar Social i del vicealcalde.- Proposen acordar l'adhesió del municipi de València a la Declaració de Dublín 2013.\nExpediente .- E 0RE18 2013 000001 00 - Aprovat\n0077(E).-TRESORERIA MUNICIPAL.- Proposa autoritzar el tinent d'alcalde delegat d'Hisenda, Pressupostos i Política Tributària i Fiscal per a interposar recurs de reposició i, si és el cas, reclamació economicoadministrativa davant l'Autoritat Portuària de València.\nExpediente .- E 04906 2013 000009 00 - Aprovat


Per federalista, cinc vegades «unionista»...\nActualitzada 11/12/2017 a les 19:21\n«Unionista», la llufa que els independentistes ens han clavat, amb voluntat manifesta d’exclusió als qui volem mantenir-nos a Espanya i a la UE. Sense diferenciar entre els qui en volem quelcom més que reformats encaixos o els que es mouen per inèrcies. La lògica del migpartit maniqueament, en bons i dolents. Que com no m’agrada intento no imitar-ho... Els qui venim de lluny, prou que recordem l’atribut despectiu, previ a l’ara tan de moda: sucursalistes. Res de nou sota el sol; dins les lògiques sectàries tan habituals en la pitjor política i la consegüent devaluació de la vàlua de la pluralitat de pertinences –socials, ideològiques, identitàries. Justament els seus reconeixements i gestions en són l’essència del federalisme. El federalisme s’adona dels diferents nivells d’organització on ens hem de moure; de les seves sobiranies parcials, interdependents, interrelacionades: de les xarxes inevitables.\nEl nostre primer nivell d’organització és la mateixa vida en societat a Catalunya. Elemental i per això sóc unionista de la nostra unitat civil, mitjançant un catalanisme inclusiu, on tan català és el de pertinença exclusiva, com els qui som mixtes i també els més espanyols que catalans. Cada pertinença té la seva raó, el seu punt de vista i, per això, cal refer el mutu reconeixement: amb el manteniment de la immersió lingüística contra la minorització i la cooficialitat explícita.\nEls nacionalismes es queden en els monolingüismes; el federalisme, a la llengua pròpia familiar (autogovern) suma l’altra (participació). El màxim relligament de pertinença d’unitat civil ens els ofereixen el ventall de serveis públics, l’Estat del Benestar de la Generalitat, del nostre autogovern; els drets a rebre’ls (revertint les retallades i millorant-los) amb els deures a contribuir-hi (tot pujant els percentatges d’impostos cedits que ens financen, dins una nova LOFCA, en la qual sembla que el més calent és l’aigüera; tot condonant, com a tota CA, el deute en FLA per compensar l’infrafinançament, els desviaments a l’ordinalitat, per bona voluntat pacificadora del pol general amb cadascuna de les seves parts autonòmiques). La comunitat lingüística del català/valencià (Blanchadell) em promou el segon unionisme. De cap manera me’n vull separar.\nPotser ja ha arribat l’hora d’adonar-nos que escrivim, normativament, segons parlen els valencians que no «apitxen»: la –r final; la diferenciació a/e, o/u àtones de tot l’occidental; la de b/v de valencians i mallorquins i encara en alguns del Camp de Tarragona. En participem. En la morfologia dels verbs s’escauen els estàndards regionals; ens autogovernem: parlo / parle / parl... Reconeixem les singularitats; el gran filòleg Sanchis Guarner, en polèmica amb l’uniformitzador Joan Fuster, recordava el federalisme medieval de la Corona d’Aragó com a model del policentrisme en la morfologia i lèxic al català escrit.\nEl tercer unionisme s’ha demostrat inexorablement, amb l’allau de seus d’empreses que ja no són a Catalunya (109 de la nostra circumscripció): la unitat del mercat espanyol. Els dos bancs i la meitat de les grans empreses catalanes dins el mercat espanyol: quins superàvits gens valorat! Quin pes dels aragonesos a l’economia de serveis de la nostra Costa Daurada... La multisecular xarxa d’interrelacions econòmiques que tant ha esquinçat el Procés, l’abolidor de l’autonomia (6 i 7- IX; 27-X): fins a obligar a aquelles deslocalitzacions, tan empobridores de reputació i autoestima... N’hi ha per plorar! Cap institució financera té seu a Catalunya; com a repicó a la fallida de totes i cadascuna de les caixes, tret del vaixell insígnia que manté les dues torres recobertes de vidre tintat negre, projecte de Mitjans i Coderch a la Diagonal 621-629, buides de funció directiva... Com l’edifici cantoner de Balmes 168-170, que el Banc de Sabadell heretà de l’Atlàntic, també obra de Mitjans –amb Balcells– imitant la torre Pirelli de Milà.\nEl quart, el que em fa merèixer de la llufa: participar en la política espanyola, al Congrés–amb unes competències exclusives que la reformada CE ha de fixar amb noves regles clares; al Senat, que hi ha d’esdevenir finalment el nostre Budesrat, Cambra Territorial, amb participació dels autogoverns, en els afers que els afecten internament i dins la UE. Dins d’aquest quart unionisme –el «culpable» – quanta enyorança d’aquella CiU de «nacionalisme intervencionista»... S’han de recordar les millores substancials en competències (seguretat i justícia) i finançament (impostos progressivament cedits); perquè, mercès a elles, la Catalunya Autonòmica pertanyia –i tornarà a pertànyer– al selecte grup de les 18 entitats asimètriques, dins dels 185 territoris amb autogovern a 81 estats; com Euskadi, Flandes, Valònia, Quebec; per sota, els propis länders alemanys i les CCAA espanyoles, els cantons suïssos.\nAquell setembre de 2012 en què Mas va negociar amb Rajoy foralista i torna independentista he de confessar que vaig perdre la pau d’esperit personal política, bastida per aquella el·lipse catalana: de dos focus competint més alhora cooperant (CiU/ PSC)...; el que sempre n’he dit «sociatergència» –amb un tot d’ironia, que relaxa els sectarismes... El cinquè unionisme oi que ens vincula amb l’europeisme? Amarant-nos de banys de realitat geopolítica! Per això quanta anacronia, quanta, tot sobiranisme enderiat en construir nous petits Estats o en «eixir» / «èxit». Tant costa de reconèixer que els actuals van cedint àmbits de sobirania a la UE, a l’eurozona: als grans nuclis de Federació; mentre que aquesta centripetació és indestriable de la centrifugació, segons el principi de proximitat/subsidiarietat cap a les regions internes. Som ciutadans dins la Comissió, dins el Consell: n’elegim el Parlament. El 2014-2020, els fons de cohesió suposen l’arribada a Espanya de 38.500 milions d’euros. Aquest 2017, Catalunya rep 4.600 milions de fons estructurals. Ja som unió monetària; a completar, per als federalistes d’esquerres, amb la fiscal i la social. El BCE reabsorbeix els deutes públics, comprant-ne massivament (a finals de 2018, en tindrà el 25% de l’espanyola); permet l’accés a la liquiditat bancària al 0% d’interès. Un projecte de generacions, d’èpica de les eloqüències, pacte a pacte, en vertígens nocturns; dins els quals, un paper decisiu tingué l’ara traspassar l’admirable company socialista Manuel Marín.\nComenta el contingut : Per federalista, cinc vegades «unionista»...


Més d’un centenar de persones es concentren a sa Bassa per donar suport al raper Pablo Hasél - CENT PER CENT\nNo eren encara les sis i mitja de l’horabaixa i quatre efectius de la Policia Nacional espanyola ja eren a la plaça de sa Bassa. El motiu, fiscalitzar la concentració convocada per donar suport al raper lleidatà Pablo Hasél, que havia entrat a presó el mateix dia després de ser interceptat al claustre de la Universitat de Lleida, on s’havia tancat juntament amb una cinquantena de joves que li donaven suport.\nEl raper lleidatà ha entrat a presó condemnat per “injúries a la corona i enaltiment del terrorisme”.\nA Manacor, com a tants d’altres indrets del país, també s’havia convocat una concentració. Hi acudiren més d’un centenar de persones entre les quals s’hi comptaren alguns regidors de l’equip de govern a l’Ajuntament de Manacor.\nLa policia espanyola demanà identificació a alguns dels assistents, entre els quals els encarregats de llegir el manifest en suport del raper lleidatà. Els assistents guardaren la distància de seguretat i dugueren la mascareta posada en tot moment. Moments abans d’iniciar-se la lectura del manifest hi hagué una estona de tensió entre els concentrats i el líder de la formació ultradretana Vox a Manacor, que també va ser identificat per la policia. L’ultradretà manacorí pretenia enregistrar les persones assistents a l’acte.\nLlegiren el manifest els músics manacorins Joana Gomila i Jorra Santiago. “Ahir era Valtònyc, avui és Pablo Hasel, demà serà qualsevol altre creador o intèrpret de qualsevol altra disciplina. Ni entenem ni podem permetre que algú pugui ser condemnat i empresonat per expressar les seves idees, sigui mitjançant les xarxes socials o a través de qualsevol disciplina artística”, digueren, per acabar reclamant “l’anul·lació de totes les causes obertes i de les sentències condemnatòries de tots els artistes processats per la seva expressió artística” i exigint “al Govern de l’estat i a totes les instàncies fiscals i/o judicials, el respecte més escrupolós a la llibertat d’expressió en tant que dret fonamental de tots els ciutadans”. Una llarga i solemne ovació seguí la lectura del text. Quan les mamballetes minvaren Mateu Xurí va clamar dins el silenci de sa Bassa amb una glosa per la llibertat d’expressió i recordà també el raper pobler Valtònyc, exiliat a Bèlgica per eludir la condemna de presó que pesa també sobre ell. La glosa de Xurí rebé la resposta de Maribel Servera que també demanà un món millor on tots puguem dir el que pensem.\nAcabada la concentració, poc abans de les set i mitja del vespre sense més incidents remarcables.\nprevious post: Qui són i què publiquen els influencers de Manacor?\nnext post: “Hem aconseguit fer un còctel entre la comèdia negra i un rerefons més emocional”


L'escola El Vinyet de Solsona i la Serreta de Santpedor tindran per fi l'edifici definitiu La República\nL’escola El Vinyet de Solsona i la Serreta de Santpedor tindran per fi l’edifici definitiu\nACN Manresa.-Les escoles El Vinyet de Solsona i la Serreta de Santpedor són les dues grans inversions que preveu el Govern de la Generalitat, en l’àmbit de l’ensenyament, a la […]\nACN Manresa.-Les escoles El Vinyet de Solsona i la Serreta de Santpedor són les dues grans inversions que preveu el Govern de la Generalitat, en l’àmbit de l’ensenyament, a la Catalunya Central. En el cas de l’escola solsonina, que duia anys reclamant l’edifici definitiu que els hi permetés abandonar les cargoleres, les obres ja es van iniciar la passada tardor. Els pressupostos contemplen una inversió, aquest 2020, de 2,7 milions d’euros en les obres, i preveu destinar 2,5 MEUR l’any vinent i 526.000 el 2022. Si se segueixen els terminis que ja va avançar Educació, els prop de 200 alumnes que té el centre podrien estrenar les seves noves aules el curs 2021-2022.\nEn el cas de la Serreta de Santpedor, el pressupost contempla una inversió d’1,1 MEUR aquest 2020 i una previsió de 3,2 MEUR el vinent per a la construcció de l’edifici. L’escola porta més d’una dècada en barracons. D’acord amb l’avantprojecte de l’obra, es preveu que el nou edifici tindrà una capacitat per a més de 200 nens, una sola línia educativa i ocuparà més de 2.000 metres quadrats construïts en un solar annex a l’actual centre.De les inversions en ensenyament a la Catalunya central també destaca la construcció del nou institut de Gurb, pel que es preveu destinar 1,9MEUR aquest 2020 i 2,9 MEUR l’any vinent. El centre de Gurb es va inaugurar el curs 2010-2011 amb 38 alumnes en un terreny de 1.900 metres quadrats. Actualment té més de 270 alumnes en barracons.


No tocar està prohibit al casal infantil Urgell\nLa mostra de joguines és tradició per les festes de Nadal a l’Eixample. Va començar ara fa quinze anys al Fort Pienc i s’ha estès a tots els casals infantils del districte. Avui assistim a una de les activitats per als més menuts, de 0 a tres anys, organitzada per La città Infinita, però n’hi ha de diverses fins per a nens de fins a 12 anys.\nIncrement de robatoris a l’Esquerra de l’Eixample\nL’Eix comercial Nou Eixample està preocupat per l’ increment dels robatoris a la zona. En alguns establiments hi ha entrat dos cops en tres mesos. Es concentren en la zona de Calàbria amb Rosselló però s’estenen fins a Rocafort i l’Avinguda de Roma.\nEn alguns casos les assegurances han respòs, però en altres, sobretot en els locals on han entrat més d’una vegada, els posen problemes, i en general han de demanar més cobertura i afrontar un increment de les quotes. Reclamen més presència policial com a mesura dissuasòria.\nSuccessos Notícia La Nova Esquerra de l´Eixample


El Grup de Muntanya de l'Espai País Valencià neix amb voluntat vertebradora dels territoris dels Països Catalans.\nSi voleu donar-vos d'alta a la llista de correu per estar informats de les diferents excursions sortides i activitats, feu clic ací\nMés enllà de fer esport, divertir-nos i conèixer gent, les inquietuds de persones apassionades per la muntanya i pel País ens du a crear, l'any 2009 el Grup de Muntanya de l'Espai País Valencià.\nDues són les línies d'actuació d'aquest grup de muntanya. En primer lloc volem donar a conèixer les muntanyes i el territori del País Valencià a Catalunya. L'altra serà la de donar a conèixer Catalunya a la gent que, des de'l País Valencià ha vingut a viure al Principat. L'element comú és, evidentment gaudir de la natura.\nA aquesta pàgina podeu vore les diferents activitats i eixides a la Muntanya que tant ens ajuden a conèixer i estimar el nostre País.\nEixida per Montserrat\nEl diumenge dia 19 de desembre de 2010 el grup de muntanya va intentar donar a conèixer Montserrat als que encara no l'havíem visitat.\nLa idea era fer una senzilla excursió amb 2 rutes alternatives (més fàcil i més divertida) amb punts en comú on ens podríem retrobar. Però se'ns va complicar el dia. Això sí, ens ho vam passar molt bé.\nAcí vos deixem unes fotos per que vos feu una idea.\nVall de Núria 1, 2 i 3 d'octubre\nLa gent de l'Espai País Valencià vam anar a a Vall de Núria a realitzar una assemblea general dels socis. Aprofitant que erem a un paratge preciós, el grup de muntanya va aprofitarper fer 2 xicotetes excursions pel voltant de l'alberg del pic de l'Àliga.\nLa primera fou una passejada senzilla fins un turó situat enfront de l'alberg.\nEl diumenge vam anar fins el Pic de La Font Negra i fins el Pic de l'Àliga.\nTambé vam poder passejar pels voltants del llac amb un oratge meravellós.\nAquí vos deixem les fotos i el relat de la sortida a Les Agudes per la cresta de Castellets.\nVam fer una excursió molt divertida el dia 14 de novembre, amb una grimpada al començament i una bonica passejada pel bosc després d'haver fet els cims de Les Agudes i El Turó de l'Home.\nBuscant el millor camí\nEl camí comença a complicar-se\nProblemes amb el sol de cara\nDalt d'un castellet\nPer rematar el dia, vam poder recuperar les forces amb un bon dinar al poble de Viladrau.\nCopia de P1000512.JPG 101.7 KB\nCopia de P1000514.jpg 87.72 KB\nCopia de P1000515.JPG 96.78 KB\nCopia de P1000516.JPG 90.5 KB\nCopia de P1000519.jpg 94.38 KB\nSortides a la muntanya entre setembre del 2013 i agost del 2014\nRuta circular per Sant Llorenç de Munt, passant pel Castellsapera, el Montcau i la Mola\nLa primera ruta organitzada dins els actes de la setmana cultural va ser tot un èxit! Temps fantàstic i companyia immillorable!\nLa ruta la vam començar des de Can Robert (algunes complicacions per trobar el punt d’inici… però tot es va resoldre sense més importància). Allí vam agafar el camí direcció la Torre de l’Àngel fins arribar a la riera. Remuntant la riera vam arribar a ca la Barata per agafar el camí Ral de Manresa per coronar el primer cim...el Castellsapera, tot i que finalment aquest el vam saludar des de baix, ja que ens varem passar el desviament però encara quedava molta feina per endavant!\nDecidits a que el següent no se’ns passés, vam tirar pel GR-5 fins trobar el desviament per, ara sí coronar el Montcau (1.056m.). Les vistes d’un cim a l’altre molt boniques amb Montserrat vigilant-nos de prop...\nSatisfets de la mostra gesta i amb més energia que al principi vam emprendre la carena del Pagès fins arribar a la Mola (1.103m.), però de camí encara ens quedava un regalet per veure...la cova del Drac.\nUn cop a dalt de la Mola ja només ens quedava acabar de fruir del paisatge i la companyia amb una agradable baixadeta fins arribar al punt d’inici.\nvistes cami del montcau.JPG 2.52 MB\nMontserrat de fons.JPG 1.96 MB\nel Montcau.JPG 2.7 MB\nal cim del montcau.JPG 2.35 MB\ncova del drac 2.jpg 981.2 KB\nla mola.JPG 2.9 MB\nRuta de les ermites amagades de Montserrat\nL'eixida amb la que vam encetar l'any va ser una mica més fantasmagòrica del que esperàvem, ja que durant tota la jornada ens va acompanyar una densa boira que ocultava, més encara, les ermites ja amagades 'per se' a la recerca de les quals anàvem.\nAixí doncs, no vam poder gaudir de les fantàstiques vistes que, sovint, proporciona Montserrat, però val a dir que l'ambient gris i humit també va tindre el seu encant i que, a més, l'oratge ens va respectar la suficient estona com per fer, almenys, una volta digna a la muntanya més emblemàtica i única del Principat.\nUs deixem un xicotet recull d'algunes fotos que vam poder fer.\nDSC08214.JPG 129.23 KB\nDSC08221.JPG 348.16 KB\nDSC08225.JPG 519.82 KB\nDSC08231.JPG 152.41 KB\nCIMG9626.JPG 2.15 MB\nDs, 01/02/2014 - 08:00 to 18:00\nLa primera de les eixides de la temporada ens va portar cap a terres de verema, cap al Priorat. La ruta de dissabte arrancava del poble de Morera del Montsant i ens va dur per camins ben diversos i peculiars. Ascendint pel Grau de Barrots, una paret amb grapes que desembocava en racons que sovint ens obligaven a anar acotxats, vam anar a parar a unes espectaculars vistes de la imponent serra. Agafàrem camí avall en busca de les sendes de l'aigua de la zona i trobàrem el 'Toll de l'Ou', que, curiosament, tot i les abundants darreres pluges, estava molt sec, de manera que vam haver de renunciar al bany que, de ben segur, haguérem fet, ja que la calor i l'esforç apretàven.\nLa "Llibreria", un laberint de la roca on les pedres es disposen enormes i majestuoses formant camins pels que perdre's, va ser el lloc més màgic de la passejada.\nLa parada per dinar la férem a sota el Pont de pedra, i la ruta encara ens va sorprendre amb la bonica i atàvica cova del Soronelles, amb una font amagada a l'interior.\nL'excursió de diumenge va haver de ser cancel·lada per l'amenaça del mal oratge i alguns vam aprofitar per fer una mica de turisme per la zona. A migdia marxàvem ben contents i carregats de vi.\nAcí teniu un tastet del que va ser tot plegat en forma de foto.\nMorera del Montsant.JPG 2.53 MB\nLlibreria.JPG 2.33 MB\nVistes penya-segat.jpg 265.91 KB\nCova del Soronelles.jpg 116.91 KB\nGrup al Pont de pedra.jpg 213.56 KB\nMontsant.jpg 50.4 KB\nVista serra.JPG 2.48 MB\nAsomant el cap.jpg 273.62 KB


Francés X. Boya Alòs, secretari general per al repte demogràfic del Govern d’Espanya clausura la Trobada Empresarial al Pirineu – Trobada Empresarial al Pirineu\nFrancés X. Boya Alòs, secretari general per al repte demogràfic del Govern d’Espanya clausura la Trobada Empresarial al Pirineu\n“És important que reiniciem l’economia, però hem de saber fer-ho”. Així ho ha explicat Francés X. Boya Alòs, secretari general per al repte demogràfic del Govern d’Espanya, qui ha clausurat la Trobada Empresarial al Pirineu, en la que ha estat la seva primera intervenció des què ha assumit aquest càrrec de responsabilitat.\nEstem davant d’un moment de crisi i d’oportunitats\nSegons Boya Alòs, “no s’ha de tornar a la situació prèvia de la pandèmia, perquè el món ha canviat i els efectes econòmics i socials ho fan evident”. Com a exemple d’aquest canvi, el nou secretari general per al repte demogràfic del Govern d’Espanya ha posat de manifest que cada vegada són més les persones que han deixat les ciutats per traslladar-se a localitats menys poblades: “Àrees rurals que han passat a ser residències principals i on es necessiten canvis”, fent referència -entre altres coses-, a la posada en marxa d’una banda alta d’Internet de qualitat per reduir la bretxa digital.\n“Recuperació, transformació i resiliència, així com uns nous models de govern que siguin de cooperació, entre el sector públic i privat, i que són fonamentals per a la recuperació econòmica”, com així ha explicat el representant del Govern d’Espanya.\nsecretari general per al repte demogràfic\nEl sector elèctric també presenta caigudes, segons José D. Bogas Gálvez d’Endesa\nTrobada Empresarial al Pirineu | Francés X. Boya Alòs, secretari general per al repte demogràfic del Govern d’Espanya clausura la Trobada Empresarial al Pirineu


La Càtedra d'investigació del Senat EV es reuneix amb la indústria abans de les audiències - Notícies, Març 2021\nLa Càtedra d'investigació del Senat EV es reuneix amb la indústria abans de les audiències\nEl comitè del senador Storer s’està preparant per a l’acció, tot i que encara queda pendent la seva efectivitat.\nEl proper Consulta del Senat sobre vehicles elèctrics es reunirà avui es reunirà amb els Consell de vehicles elèctrics a Melbourne, per davant de les comunicacions formals tancades el 27 de juliol.\nTim Storer, dirigit pel senador sud-australià, investigarà els 'beneficis econòmics, ambientals i socials' de l'adopció generalitzada de vehicles elèctrics Down Under, mitjançant un Bloomberg Un informe que afirma que el 50 per cent de les vendes mundials de vehicles nous seran elèctrics com a part de la seva inspiració.\nEs veurà el potencial d'una indústria manufacturera d'eV a Austràlia, amb el senador que es troba en el seu estat d'origen com el lloc perfecte per desenvolupar cotxes amb bateria. Avui, la reunió amb el Consell d'EV té com a objectiu una mica inferior, parlant sobre la implementació de la infraestructura elèctrica al seu nucli.\n& ... va dir Storer.\n& # x201C; Sense accions urgents, Austràlia es queda més enllà de la resta del món, amb els consumidors que paguen la pena pels costos més elevats del cicle de vida i la indústria perdia les oportunitats de crear llocs de treball per a demà.\nAl costat de la reunió, el Senador Storer va voler destacar el Govern del Regne Unit que preveu que entre el 50 i el 70% de les vendes d'automòbils es convertissin en 'baixes emissions' i 'apos'; cap al 2030. Només recordeu, es tracta d’un govern conservador del qual ja parlem.\nEl pla, previst en un pla de 46 punts, inclou una impulsió perquè s’instal·lin punts de càrrega a les cases de recent desenvolupament, un fons d’inversions d’infraestructures de càrrega, un programa per desenvolupar recàrregues sense fils i a peu de carrer i una força de treball per unir les indústries de la tecnologia, l’automòbil i el govern en aquest tema.\n& # x201C; En molts sentits, Austràlia està més ben situat que el Regne Unit per obtenir els beneficis de la transició cap a vehicles elèctrics ', va dir Storer sobre el desplegament del Regne Unit i Apos;\n'Tenim tots els recursos naturals i humans necessaris per construir vehicles elèctrics. Ja som el major proveïdor de liti al món & # x2019; així que hauríem de plantejar-nos seriosament com la nostra indústria pot aportar més contribucions a tota la cadena de valor EV. & # X201D;\nLa forma de falca de Toyota Prius podria canviar per a un híbrid de pròxim gen: informe\ncarregant de cotxes elèctrics a casa\nNissan juke preu 2015\nvagó audi s6


KATE MIDDLETON I EL PRÍNCEP GUILLEM A NOVA ZELANDA: MOMENTS DE LA DUQUESSA DE CAMBRIDGE MARILYN MONROE AL LLARG DELS ANYS - NOTÍCIES DEL REGNE UNIT\nVisita benèfica de Kate Middleton Veure la galeria\nFotografies del El fons nu de la duquessa de Cambridge ha estat publicat en línia per una revista alemanya , després que el seu vestit fos atrapat per una descarada ratxa de vent.\nLes fotografies, fetes quan la duquessa portava un número blau i blanc de Diane Von Furstenburg durant una visita a les Muntanyes Blaves de Sydney el mes passat, no han estat publicades per cap revista de diaris britànica.\nPerò han estat venuts a l'estranger i gestionats en línia pel diari alemany Bild.\nTanmateix, aquesta no és la primera vegada que Kate s’enfronta a aquesta lluita contra aquest mal funcionament concret.\nUna forta brisa va aixecar de sobte el seu abric vermell brillant, deixant les cames exposades a la vora de fotògrafs, mentre ella, William i el príncep George van arribar a Nova Zelanda el mes passat per fer la seva gira Down Under.\nVa manejar amb gràcia un altre 'moment de Marilyn Monroe' el novembre de l'any passat, quan va suavitzar tranquil·lament la seva faldilla curta plisada mentre era explotada durant una visita benèfica.\nVentós: la duquessa ha tingut diversos & apos; Marilyn Monroe & apos; experiències amb forts vents aixecant els seus vestits\nAl setembre de 2012, també va quedar atrapada pel sobtat temps que feia canviar d’avió a Brisbane, Austràlia, revelant una mica massa enrere.\nAl final del duc i la duquessa & apos; de nou dies de gira per Canadà el 2011, gairebé va donar un adéu descarat als benvolguts quan el seu vestit flotant de Jenny Packham va quedar atrapat per la brisa, intentant repetidament preservar la seva modèstia i va haver de mantenir una mà ferma a la part inferior del vestit groc .\nI el maig de l’any passat, la duquessa embarassada va tornar a lluitar per deixar que el món veiés més d’ella del que voldria quan un vestit de lunars que portava a les noces de l’amic William Van Cutsem va volar molt per sobre del genoll.\nCinemes Odeon Ltd.\nprincesa anne andrew parker bowles\njohn clayton línia de deures\njp realitzat a chelsea instagram\nla millor televisió 4K de menys de 600 GBP


Montoro es compromet amb un nou règim especial per a les Illes abans no acabi l’any\nActualització: 27.07.2017 - 12:32\nEl ministre d’Hisenda i Funció Pública espanyol, Cristóbal Montoro, s’ha compromès a consensuar un nou règim especial amb el govern balear abans no acabi l’any. Segons fonts del govern que cita el diari dBalears, es treballa en un acord bilateral sobre les propostes de compensació de la insularitat del govern.\n‘Montoro coneix perfectament la situació d’infrafinançament de les Balears, i els costos que ciutadans, empreses i administracions hem de suportar per la insularitat’, ha dit la consellera d’Hisenda i Administracions Públiques, Catalina Cladera. Ha afegit que la reforma del règim especial tenia el suport de la ciutadania i dels partits polítics.\nHa defensat que les Illes tinguin un règim fiscal diferenciat, com el de les Canàries, i que tinguin un fons d’insularitat per a abordar les inversions necessàries. ‘És irrenunciable’, ha sentenciat.\nAra el govern espanyol analitzarà les propostes del govern balear i es fixarà una nova trobada el setembre. L’objectiu compartit és acordar un document únic per a sotmetre’l a la comissió mixta bilateral per a temes d’Economia i Hisenda i, si veu la llum, el nou règim especial substituiria el model adoptat el 1998.