JOAN CAPELLA I LA PERMANENT VIDA DELS SEUS QUADRES, per Josep M. Cadena\nCom a patró de la fundació que porta el seu nom i divulga la seva obra, experimento una gran satisfacció pel fet que la sala Rusiñol de Sant Cugat enceti l'any 2018 amb una exposició dedicada a posar de relleu el treball pictòric de Joan Capella (Montcada i Reixac, 1927-2005). Dinamitzador de la vida cultural de la població en que va néixer, i a la que poc abans de morir lliurà la seva obra artística, des dels difícils anys de la postguerra havia estat membre fundador del grup Tertúlia, president de l'entitat cultural La Unió de Mas Rampinyo i gran impulsor d'uns notables cursos de pintura, motius tots ells que en 1997 dugueren al municipi a nomenar al pintor Fill Predilecte de la ciutat.\nPerò a la vegada que exercia de promotor en l'àmbit públic, posava de manifest a través de la pròpia obra una gran capacitat creativa, sempre trencadora amb les imposicions de l'època que li tocà viure i oberta als corrents europeus amb els que connectava. I una mostra de la seva excel·lent tasca com a pintor és la que ara aquí s'exposa.\nSi no vaig errat, s'acompleixen quatre anys de l'última exposició de Joan Capella que Ignasi i Victòria Cabanas ens donaren l'oportunitat de veure en aquesta mateixa sala. I Sant Cugat torna a tenir ara l'oportunitat -honestament crec que caldria anomenar-ho privilegi- de relacionar-se amb la pintura de Joan Capella i captar com en els seus quadres es troba la veritat de l'art. El pintor s'estimava el color com una manera d'arribar al glatir de les formes humanes dins de les activitats més simples. Montcada com a nucli urbà representatiu de la societat catalana en que es sentia plenament integrat; les escenes que van des dels nus femenins fins a les trobades de parella dins de l'entorn familiar; així com els bodegons de fruites i peixos, ens expliquen com som per dins i com ens manifestem per fora. Perquè la pintura de Joan Capella, malgrat que els anys passen i ell ja fa més de dotze que no es troba entre nosaltres, viu per sempre, tal com mostren els seus quadres, només cal mirar-los.\nA la ècada dels quaranta inicià els seus estudis a Llotja. El seu primer viatge a Paríss, a l'any 1945, i les posteriors estades a la capital francesa van influir decisivament al perfil del seu llenguatge, més proper al cubisme sintètic de Juan Gris que a l'analític de Picasso, encara que també amb l'exquisida figuració lírica de les natures mortes de Braque i, sobretot, proper a alguns dels més destacats representants de l'anomenda Escola Espanyola de París, com ara Bores, Peinado i Vives amb qui va estar en estret contacte. L'obra de Capella es caracteritza per una sòlida estructuració compositiva que es dissol en un espai subjectiu intensament poètic. Va ser un dels fundadors del Grup Tertúlia a la dècada dels 50, va guanyar el Premi Montcada l'any 1953, i ha estat membre del jurat del Premi Nacional de Pintura Juan Ramón Masoliver. L'Ajuntament el va nomenar fill predilecte de Montcada i Reixac l'any 1997, població que acull la Fundació Capella on es gestiona l'obra que Capella va cedir al poble de la manera més adient i amb la finalitat de mantenir-la unida i que pugui ser mostrada al públic.\nJOAN CAPELLA, QUE CONJUMINA L'ART I EL CIVISME, per Josep M. Cadena\nNascut a Montcada i Reixac el 27 d'octubre de 1927, el pintor Joan Capella sempre es va mantenir fidel a la seva ciutat -durant anys viuria al popular barri de Marrampinyo i després, afectat per l'edat i les dolències, ho faria en el nucli de la població- amb un amor més que actiu pel seu entorn i per les persones que en ell s'hi troben. I amb setenta vuit anys, acabats de fer, moriria el 30 d'octubre de 2005 en el seu propi ambient d'amics i de conciutadans. I és que era, dins de la singular personalitat que li donava el seu art, una persona especial i de les més meritòries que he conegut al servei de la veritable cultura, aquella que té les seves arrels en els sentiments humans i desitja compensar als altres de les mancances d'ambient i de les informacions que li són negades per la situació en què es viuen. Per això, quan molt jove encara -només tindria divuit anys- en 1945 s'integrà en un grup anomenat Tertúlia, el qual es mantingué fins a 1957 i ajudà a dinamitzar sense cap mena de partidisme la vida de la població. Cal recordar que els resultats d'una cruenta guerra civil, la qual havia afectat a la seva família, eren molt visibles, a més d'angoixadors per l'ús sectari que es feia d'ells, motius pels quals resultava realment difícil creure en la concòrdia i en el respecte a les persones.\nAixò ja era un gran mèrit, en el que Joan Capella perseverà i que fou motiu per a què en 1997, per aquesta i altres causes, li fos atorgat el títol de Fill Predilecte de Montcada, resultant així que fos la primera persona que rebia aquesta distinció en aquell municipi.\nCrec que calia destacar la qualitat humana de l'artista del que ara la Sala Rusiñol ofereix una exposició. Aquesta és la darrera de l'any 2012 i la primera de 2013, motiu pel qual té caire d'homenatge a la figura del pintor Joan Capella com creador que fou i, pels qui no coneguin la seva obra, descobriran la importància creativa i renovadora que té la seva obra, sempre dins la figuració, de les formes massa encotillades entre les quals ell es va veure obligat a manifestar-se quan, en el llunyà 1955, participà en la III Biennal Hispanoamericana d'Art del Parc de la Ciutadella de Barcelona -jo, llavors, tenia disset anys d'edat i vaig fer campana a l'escola per anar a veure-la, sense fixar-me en Capella però sí en el Crist de Port Lligat i en la cistella de pà de Salvador Dalí-, així com després en els Salons de Maig i en les temporades de l'enyorada Sala Syra, aquella que tenia els seus locals al passeig de Gràcia-Aragó barceloní, als baixos de l'ara tan turísstica Casa Batlló.\nEscric del que potser sembla molt llunyà, però que fou essencial per a què Joan Capella s'obrís artísticament a les noves situacions, que li van permetre depurar el seu estil i ajudar a altres, amics i seguidors seus, a canviar d'acord amb els aires de modernitat que representaven els ensenyaments d'obres llavors tan silenciades entre nosaltres com les de Cézanne, Picasso, Braque, Palencia i Bores, entre altres. Veritablement, s'arriscà a ésser acceptat pels que manaven dins de les idees estètiques i, tossut, avançà en la simplificació de les formes i en l'amplitud dels continguts per a aconseguir fer-se el seu propi lloc.\nAra, a la Sala Rusiñol, podem veure part de l'obra de Capella que encara és accessible al públic per a la seva adquisició. Perquè pocs anys abans de morir, l'artista donà a Montcada i Reixac gran part de la seva obra i una fundació, creada per aquell municipi i que té a Jorge Gómez i Ballesta com el seu director i com a patrons a José Corredor-Matheos i a altres persones -jo mateix en sóc un- en el seu consell directiu, som els que cuidem de l'obra i organitzem exposicions i actes de pintures i dibuixos de Capella a diversos llocs. I també som els que, amb text d'Àlex Mitrani i col·laboracions de Corredor-Matheos, GÓmez Ballesta i meva, en 2011 editarem el llibre Joan Capella (1927-2005), la modernitat propera que l'explica en les seves diferents èpoques i facetes. Personalment em quedo al marge, però recomano l'obra a tots aquells que sentin curiositat per saber més de Joan Capella, doncs fou, en veritat, important com artista i com persona i la seva obra mai no pararà de créixer en l'apreciament públic.\nVeure l'exposició del pintor(a): 01/2007 - L'últim mestre de l'escola de Paris\nVeure l'exposició del pintor(a): 12/2012 - LA MODERNITAT PROPERA\nVeure l'exposició del pintor(a): 01/2018 - COMPOSICIONS D'INTERIOR I D'EXTERIOR


El Cercle de Cultura organitza un nou debat-temàtic, aquest dedicat a la transformació de la creació musical davant les noves tecnologies i, en especial internet. L'acte se celebrarà el proper dijous 19 de novembre, a les 19h. a la sala d'acte del Cercle de Cultura (Provença, 298, de Barcelona).\nUn dels grans reptes que afronta la música clàssica al segle XXI està relacionat amb la seva difusió i amb el desenvolupament de noves audiències. L'espai d'execució-difusió de la música s'amplia per incloure el món virtual, podent atreure comunitats que comparteixen interessos similars o trets identitaris comuns. Amb internet és possible el desenvolupament d'un nou paradigma en el qual l'audiència i els músics participen de manera activa i simultània. Aquest context obliga les institucions d'educació musical a repensar els seus currículums, i els músics a desenvolupar noves eines i habilitats.\nEl debat comptarà amb dos grans experts en la matèria, Patrícia Caicedo i Artur Serra. Patrícia Caicedo és soprano, metgessa i musicòloga, fundadora del Barcelona Festival of Song i de l'empresa Mundo Arts, i directora d'EYECatalunya.\nEtiquetes: DEBAT, MÚSICA, INTERNET, CAICEDO, SERRA, EYECATALUNYA, I2CAT


Enric I. Canela » Blog Archive » Ignorància científica espanyola\nIgnorància científica espanyola\nL’altre dia feia referència el baix coneixement de la ciència pels ciutadans de l’Estat espanyol (veure Els espanyols són poc científics i els polítics menys) i ahir parlava del col·loqui #somrecerca on es plantejava la necessitat d’explicar i divulgar la recerca.\nAra poso a la vostra disposició l’Estudi Internacional de «Cultura Científica» de la Fundació BBVA.\nEls espanyols se situen prop de la mitjana europea en el nivell d’interès declarat cap als temes científics, però per sota en el nivell en què se senten informats.\nDestaquen per ser qui amb menor freqüència segueixen la informació sobre temes de ciència tant en suports escrits com audiovisuals.\nMolt baix percentatge d’espanyols que coneix personalment a un científic. També és molt baix el percentatge que ha considerat dedicar-se a la carrera científica.\nPrenent en consideració diferents indicadors, els espanyols són, al costat dels italians i txecs, els europeus amb menor nivell de proximitat a la ciència.\nEn el test de coneixement objectiu de diferents conceptes i tesis científiques, els espanyols són els ciutadans de les 11 societats considerades que obtenen la mitjana més baixa de respostes correctes.\nA Espanya, l’edat i l’educació diferencien molt significativament el coneixement i vincle amb la ciència: els adults joves i la població amb major nivell d’estudis tenen un nivell de proximitat i coneixement científic molt més alt que els adults grans i la població amb un nivell d’estudis.\nEls grups més joves escurcen distàncies respecte als seus homòlegs a la resta d’Europa i s’observa un procés de convergència en interès i coneixement de la ciència entre els mateixos. En canvi, la distància en el vincle amb la ciència i el coneixement científic entre els adults grans espanyols i la mitjana europea és molt important.\nMirar el detall del document encara és més il·lustratiu de la ignorància de la societat espanyola. També podeu llegir les notes de premsa (curta i llarga).\nClassificat com a Articles Enric I. Canela, Ciència, Divulgació | 2 Comentaris »\n2 respostes a “Ignorància científica espanyola”\na 20 maig 2012 a les 6:42 Xavier Villalba\nQue estrany! I aquella sarsuela espanyola que feia broma amb allò de ‘es que las ciencias avanzan que es una barbaridad’? En un país on Unamuno era rector universitari, què podem esperar.\nDe tota manera, podem fer una prova entre els nostres col·legues i preguntar-los per què les beques Ramón y Cajal es diuen així. No descarto que no ho sàpiguen o que facin com a la història (apòcrifa?) de l’estudiant d’erasmus que arribava a la URV i sabia qui era Virgili, però no coneixia el Rovira.\na 21 maig 2012 a les 10:10 Enric I. Canela\nJa saps que Esperanza Aguirre es va alegrar del premi a una dona: Sara Mago.


GRAN PISCINA, Dissenyem, fabriquem i subministrem equips i sistemes d'alta qualitat per al TRATAMENT D'AIGUES de piscines comercials, institucions i instal·lacions públiques d'aigua i fonts d'aigua.\nTenim 25 anys d'experiència en la fabricació d'equips de tractament d'aigües.La nostra fàbrica a la Xina s'ha centrat en el desenvolupament de productes de tractament d'aigua tecnològicament avançats, que estalvien energia, respectuosos amb el medi ambient i rendibles.\nEl nostre negoci intern inclou equips de filtració de circulació d'aigua, equips de desinfecció, equips de calefacció i temperatura constant, equips de spa i altres departaments.Els productes de suport produïts per aquests departaments s'entreguen al lloc del projecte corresponent segons les necessitats del nostre projecte, i s'instal·len i es construeixen sota la direcció del nostre equip professional.\nSistema de tractament d'aigües per a piscines, balnearis, paisatge aquàtic i parc aquàtic\nSistema de circulació d'aigua de piscina\nLa bomba de la piscina és el nucli del sistema de tractament d'aigua de la piscina.\nL'aigua es bombeja fora de la piscina, passa pel sistema de filtració i tractament químic, i després torna contínuament a la piscina per assegurar-se que no hi hagi brutícia, restes i bacteris a la piscina.\nLes bombes de piscina GREAT POOL són adequades per a piscines de totes les mides i tipus, des de petites piscines privades fins a les piscines olímpiques més grans.\nDescobriu més sobre els sistemes de circulació de GREATPOOL per al tractament d'aigua de piscines\nSistema de filtració de la piscina\nUn sistema de filtració ben dissenyat ajudarà a garantir una aigua clara per a la vostra piscina.\nEl filtre de la piscina GREAT POOL està dissenyat per netejar la brutícia i altres petits residus a l'aigua, i també pot ajudar a reduir el creixement de bacteris i algues.\nGREAT POOL és el líder mundial en tecnologia de filtració avançada i compta amb la gamma més àmplia de filtres per a piscines;des de simples filtres de cartutx fins a filtres de sorra i terra de diatomeas (DE).\nDescobriu més sobre els sistemes de filtració de GREATPOOL per al tractament d'aigua de piscines\nSistema de desinfecció de l'aigua\nEls desinfectants s'utilitzen per matar els microorganismes restants a l'aigua;és una part clau del procés de tractament de l'aigua perquè molts bacteris poden ser perjudicials per a la salut humana.\nDesinfecció amb clor i brom\nLa solució més coneguda i comuna per a la desinfecció de l'aigua de la piscina.El clor i el brom són extremadament efectius per matar microorganismes, però cal controlar-los acuradament.Tots els sistemes de tractament de clor GREAT POOL estan dissenyats amb facilitat d'ús i seguretat per als usuaris de la piscina.\nDesinfecció per ozó\nÉs una tècnica cada cop més popular, sobretot a les piscines.L'ozó utilitza àtoms d'oxigen per destruir microorganismes mitjançant l'oxidació.En comparació amb els sistemes tradicionals de desinfecció basats en clor i brom, l'ozó té molts avantatges.L'ozó no només pot desinfectar l'aigua, sinó que també pot eliminar els residus químics de l'aigua de la piscina.Aquests residus químics poden causar terbolesa a l'aigua, produir olors químiques i irritar la pell i els ulls.\nMitjançant l'ús de longituds d'ona ultraviolada, els bacteris s'inactiven i es tornen inofensius.Aquest tipus de tecnologia té molts avantatges d'un sistema d'ozó, però no requereix control de dosi perquè no hi intervenen productes químics.\nDescobriu més sobre els sistemes de desinfecció de GREATPOOL per al tractament d'aigua\nDescobriu més sobre els sistemes de calefacció i deshumidificació de GREATPOOL per al tractament d'aigua de piscines\nSistemes de calefacció i deshumidificació\nEl nostre objectiu és oferir la millor solució de calefacció i deshumidificació per a la vostra piscina i com la feu servir\nCom a fabricant, GREAT POOL s'enorgulleix de poder oferir una varietat de solucions per a la vostra selecció de com escalfar la piscina.\nEl principi de funcionament de la calefacció solar de piscines és utilitzar l'energia lliure del sol per escalfar l'aigua que circula i tornar-la a la piscina a una temperatura elevada.\nEls escalfadors elèctrics de piscines, també coneguts com a bombes de calor, funcionen introduint aigua a un dipòsit de calefacció i després bombejant aigua tèbia a la piscina.L'intercanvi constant de calor i fred manté la teva piscina calenta.Hi ha dos tipus d'escalfadors elèctrics;font d'aigua i font d'aire.Tot i que els dos funcionen de manera similar, els escalfadors d'aigua transfereixen la calor de la font d'aigua a l'aigua de la piscina, mentre que els escalfadors d'aire utilitzen la calor de l'aire.\nLes bombes de calor són cada cop més populars a causa del seu baix impacte ambiental i d'una eficiència energètica relativament alta.Els escalfadors d'aigua amb bomba de calor poden funcionar en llocs que no són adequats per a escalfadors d'aigua solars\nSistema de sauna i SPA\nTant el vapor com la sauna són bons per a la salut física i mental.\nDeixeu que GREATPOOL configure o personalitzi el sistema de sauna segons el vostre projecte pot ser la millor opció.Tots dos ofereixen una gran flexibilitat i una instal·lació fàcil.\nDescobreix més sobre l'equip de sauna i SPA de GREATPOOL\nEquipament del parc aquàtic\nAquestes estructures innovadores i ben dissenyades ofereixen oportunitats de joc emocionants i imaginatives perquè tothom, sigui nens o adults, interactuï amb l'aigua.GREAT POOL dissenya i subministra solucions sorprenents per a parcs aquàtics segons les teves necessitats.\nDescobriu més sobre la solució de parc aquàtic de GREATPOOL\nEls equips i sistemes de piscines produïts i subministrats per GREATPOOL es venen a nivell mundial a través d'una xarxa d'agents, constructors, distribuïdors i contractistes professionals.Seleccionen i instal·len acuradament els nostres productes, equips i sistemes.El nostre objectiu és fer que els nostres productes funcionin en piscines, balnearis i instal·lacions d'aigua, ja sigui d'obra nova, reforma o explotació.\nSi participeu activament en la planificació, disseny, construcció o explotació de piscines i voleu ajudar a aplicar els nostres productes i tecnologies a les instal·lacions de la vostra zona, poseu-vos en contacte amb nosaltres immediatament.\nT'ajudem a configurar el teu equip de piscina!\nInicieu un projecte de piscina\nEmpresa de piscines, Projecte Piscina, Solució de piscina pública, Piscina Infinity Edge, Solució de piscina exterior, Servei de Piscina,


Bons resultats pel Club Escacs Sant Gregori\nPublicat per La Llémena esportiva el 6 febrer, 2017 6 febrer, 2017\nAquest diumenge a la tercera volta de la lliga Catalana d’escacs el Sant Gregori va obtenir un resultat excel·lent a la primera categoria provincial, imposant-se per 4,5 a 3,5 a un equip fort de la categoria com el Banyoles B. El jugador del tauler nº 8 del Banyoles era superior en rànquing al tercer del Sant Gregori i en conjunt el Banyoles B era superior en 864 punts d’ELO català.\nEs va arribar al final amb un empat a 3,5 punts quan restava la partida del 3r tauler, jugada al límit del temps, i el jugador local Miquel Angel Bordas va saber aguantar la pressió millor que el banyolí, aconseguint el punt definitiu.\nEls resultats per taulers van ser els següents:\nAl tauler 1 Laura García amb blanques perd amb Antoni Oliva.\nAl tauler 2 Enric Notario amb negres guanya Josep Mª Llach\nAl tauler 3 Miquel Angel Bordes amb blanques Guanya Francesc Bravo\nAl tauler 4 Antoni Foix amb negres guanya Juli Zamora\nAl tauler 5 Rafael García amb Blanques fa taules amb Guillem Turró\nAl tauler 6 Jan Manel Cano amb negres guanya Gerard Martín\nAl tauler 7 Pere Bordes amb blanques perd amb Daniel Marqués\nAl tauler 8 Bernat Pont amb negres per amb Jordi Chalameta\nAquest diumenge el primer equip jugarà a Santa Eugènia.\nAquest dissabte també es va disputar la darrera jornada del Campionat provincial d’edats a Torroella de Montgrí, amb els resultats següents:\nRobert Mas perd amb Arnau Bech de l’Alt Empordà i guanya Artur Carbonell del Figueres. Classificació final: 4 punts, 17è lloc empatat a punts amb el 10è classificat i millorant el rànquing inicial 10 llocs\nMiquel Sunyer no va jugar. Classificació final: 2,5 punts, 23è lloc, perd 3 llocs respecte el rànquing inicial\nJoan Vidal no va jugar. Classificació final: 2 punts, 24è lloc, perd 12 llocs respecte el rànquing inicial\nGuillem Sunyer va guanyar Lluc Crespo i Lluis Compte, els dos del Figueres. Classificació final: 5 punts, 11è lloc, amb la mateixa puntuació del 6è. Guanya 14 llocs respecte el rànquing inicial\nEloy Hidalgo no va jugar. Classificació final: 1 punt, 41è lloc, 12 per sota respecte el rànquing inicial\nBernat Pont perd amb Jordi Camprubí del Banyoles i amb Sergio Pano del Figueres. Classificació final: 5 punts, 15è lloc, amb els mateixos punts que el 9è. Guanya 5 llocs respecte el rànquing inicial.\nMiquel Farré guanya Laura Viñolas del Figueres i Miquel Pou del Gerunda.Classificació final: 6 punts 3r lloc, 6 per sobre respecte el rànquing.\nAquest dimarts comença a Santa Eugènia el provincial de veterans, en què Rafael García representarà al Sant Gregori amb el lloc 17 del rànquing.\nEntrada prèvia El Pals capgira l’avantatge\nEntrada següent Derrota clara davant el Lloret


Alemanya aboleix l’impost que finançava la reunificació\nTRENTA ANYS DEL TELÓ D’ACER\nEl recàrrec grava un 5,5% en la declaració de la renda\nAlemanya aboleix l’impost que finançava la reunificació OMER MESSINGER / EFE\nBerlínAmb 369 vots a favor i 278 en contra, el Parlament alemany (Bundestag) va votar ahir a favor d’abolir el recàrrec de solidaritat que des del 1991 servia per finançar la reunificació d’Alemanya. Es va introduir llavors per un any, pensat també per finançar despeses addicionals com la Guerra del Golf o de països de l’Europa central i de l’est. A partir del 1995 aquest recàrrec, que ara és del 5,5% sobre l’impost de la declaració de renda, es va mantenir només per cobrir despeses derivades de la reunificació: bàsicament, la reconstrucció de l’est del país.\nAmb la votació d’ahir, un 90% dels ciutadans que paguen impostos a Alemanya quedaran exempts de pagar l’anomenat soli a partir del 2021. Del 10% restant, un 6,5% podran salvar-se’n en funció de com variï l’impost de la renda i un 3,5% -els més rics d’Alemanya- l’hauran de continuar pagant. L’any passat, Alemanya va ingressar 18.900 milions d’euros amb el soli. A partir del 2021, la Caixa Federal Alemanya deixarà de recaptar 10.900 milions d’euros. L’Institut d’Investigació Econòmica Ifo calcula que una família que no hagi de pagar-lo pot arribar a estalviar uns 1.500 euros anuals.\nEl Parlament alemany no ha establert a partir de quin salari brut un treballador quedarà alliberat del recàrrec perquè hi ha factors familiars que influeixen en el salari net final. S’han facilitat, però, algunes xifres: una persona soltera no haurà de pagar l’impost si guanya fins a 73.000 euros bruts a l’any, i tampoc ho hauran de fer les parelles sense fills si només un dels dos membres treballa i tenen uns ingressos de fins a 136.000 euros bruts l’any, ni les parelles amb nens en què els dos integrants tinguin ingressos i cobrin un màxim de 164.000 euros bruts. Les empreses que paguen l’impost de societats hauran de seguir abonant el de solidaritat, aspecte criticat per la Federació de Contribuents.\nEl ministre de Finances alemany, Olaf Scholz, va valorar l’èxit de la votació d‘ahir, que va tenir el suport dels partits que governen en coalició, els cristianodemòcrates de la CDU/CSU i els socialdemòcrates de l’SPD. Abolir aquest recàrrec de solidaritat “és un senyal de l’èxit de com Alemanya ha aconseguit créixer conjuntament”, va dir Scholz. Tota l’oposició hi va votar en contra.\nEls liberals de l’FDP i l’ultradretana Alternativa per a Alemanya (AfD) volien que el recàrrec s’abolís per a tothom ja a partir de l’any vinent. Per la seva banda, els Verds i l’esquerra Die Linke critiquen el poc impacte que l’eliminació del recàrrec tindrà per a les butxaques de les famílies amb pocs ingressos, i demanen que es reestructuri tot el sistema d’impostos perquè es gravin les rendes més altes i s’alliberin les més baixes.\nAquest impost ha estat criticat sovint perquè no és finalista. És a dir, els 18.900 milions d’euros recaptats l’any passat van anar a parar a la caixa federal i no directament a la reconstrucció de carreteres o construcció d’infraestructures específiques a les regions de l’antiga Alemanya de l’Est. A través d’un altre mecanisme -el pacte de solidaritat, en el marc de la compensació financera entre regions- les regions de l’est han estat rebent més recursos que les de l’oest des de principis dels 90. Va haver-hi un primer pacte de solidaritat, que va anar del 1993 al 2004; i un segon, del 2005 fins a aquest any. Els que demanen que l’impost soli desaparegui a partir de l’any vinent ho argumenten dient que precisament aquest pacte de solidaritat ja no existirà a partir del gener, amb la qual cosa les regions de l’est deixaran de rebre més recursos que les de l’oest.


Restes metàl·liques a la calçada de l’AP-7 al Vallès punxen les rodes de 13 camions | Actualidad | EL PAÍS Catalunya\nRestes metàl·liques a la calçada de l’AP-7 al Vallès punxen les rodes de 13 camions\nL'incident s'ha produït al tram entre Montmeló i el Papiol i, segons els primers indicis, ha estat per la pèrdua de la càrrega d'un altre vehicle\nBarcelona 1 DES 2017 - 08:56\tCET\nTransportistes canvien les rodes dels camions a l'AP-7. Cristóbal Castro\nUn total de 13 camions i una furgoneta han patit punxades a les rodes aquesta matinada mentre circulaven per un tram de l'autopista AP-7 entre Montmeló i el Papiol (Baix Llobregat), han informat a Efe els Mossos d'Esquadra. Segons la primera avaluació de l'incident, les punxades podrien haver estat causades per la pèrdua de part d'una càrrega d'elements metàl·lics que haurien quedat escampats per la calçada procedents d'algun vehicle que hauria circulat amb anterioritat per aquesta via.\nLes punxades s'han produït entre la una i les tres de la matinada entre els punts quilomètrics 136 i 149 de l'AP-7, en sentit sud, segons han informat les mateixes fonts. Els vehicles s'han anat aturant al voral de l'autopista mentre procedien a canviar les rodes o esperaven que els retiressin, i cap a les 8.30 només cinc eren encara al lateral de l'autopista. No obstant això, un dels camions ha quedat aturat a la sortida 15 d'aquesta autopista, al quilòmetre 139, i estava obstaculitzant el desviament cap a Mollet.\nAgents dels Mossos d'Esquadra han procedit a garantir la seguretat del trànsit a la zona afectada i a fer gestions per a la progressiva retirada dels vehicles que han quedat immobilitzats a l'autopista.\n#ProteccioCivil #ACESA activa el pla d'emergències de l'AP-7 per 11 camions amb rodes punxades entre Montmeló i el Papiol que ocupen carril dret. Es preveuen problemes de trànsit a primera hora\n— EmergènciesCatalunya (@emergenciescat) 1 de desembre de 2017


El viatge dels Rodamons: Ashram de Sri Ramana Maharshi\nRamana Maharshi a l'edat dels 16 anys va sentir que el seu cos es moria pero tot i aixi ell continuava viu. Aqui es va adonar que ell no era el seu cos i va comencar a indagar sobre el ser vertader. Es va retirar a una cova del mont sagrat Arunachala i alla va estar meditant durant 7 anys.\nHem estat uns dies al seu ashram. Es tot austeritat: no hi ha ni taules ni cadires, mengem al terra damunt d'una fulla de platan, les habitacions son senzilles, no hi ha aigua calenta... pero ens hi sentim molt comodes. La sala de meditacio es la meva preferida: llum tenue, incens, silenci, recolliment. Hem pujat a la cova on ell meditava. Es un lloc molt especial, amb molta energia, alla tambe hem fet una bona meditacio. Dels ashrams on hem estat fins ara es el que ens ha agradat mes; ens hi hem sentit com a casa, i tot i que hi ha forca occidentals (estem per tot arreu!) tambe hi ha moltissims peregrins hindus.\nEntrada de l'ashram\nMenjador de l'ashram\nAscensio a l'Arunachala\nJa hem fet el cim! (encara que no ho sembli...)\nBaixada de l'Arunachala descalcos, per fer penitencia, com fan els peregrins. Tot i que ells ho fan perque no tenen sabates i nosaltres som els pijos que baixem amb les sabates a la ma.\nPer sort sempre tenim temps per fer amics. El Chandra ens serveix els millors cocos i els millors tes de Tiruvanamalai (es el nom del poble), just a l'entrada de l'ashram.\nQue bé, estic fent "cultureta" amb l'informació que penjeu al blog, he llegit la història del Ramana Maharshi, acabo d'entrat al Om Aruchala i no sé si serà pel que estic escoltant o perquè estic sola (esperant que em reculli la Lluïsa per anar cap al metro), és divendres son 3/4 de tres i ha marxat tothom, estic super relaxada....\nDemà dissabte Yolanda s'examina danglès i d'estadística. Si podeu li dediqueu una meditació. També s'examina el José Manuel, però no sé de que.\nUn petonás - Alícia\n11 de gener de 2008 a les 6:05\nFerrocolat ha dit...\nNo se si els temes prosaics us provocaran una urticaria ara que esteu tant "elevats" pero volia explicar-vos una historia que es om una endevinalla ,... hi havia una vegada cinc germans molts avinguts que vivien junt , doncs be el mes gran ja te contracte els dos petits estan aparaulats pel febrer i els bessons grans encara esperen pretendent , tots ells s'anomenen major93 .\n11 de gener de 2008 a les 12:15\nA part de que disfru teu del vostre viatge, les coses que esteu aprenent i a la vegada ensenyant a tots nosaltres, és com si realment cada vegada que veig els vostres comentaris, estès a prop vostre. Realment començo a pensar que les energies de les persones que estimes, encara que estiguin molt lluny de tu, son les que et donen força per poder continuar. Un petó molt fort.\n12 de gener de 2008 a les 10:14\nSeguim amb interès enyorança, expectació i certa enveja la vostra transhumància que per ara consisteix bàsicament en fer l’indi, ja que sembla que esteu prou integrats en aquest exòtic país. He intentat posar-me en contacte a traves de correu electrònic i no sembla que funcioni, de manera que faré servir aquest curiós procediment.\nBon Nadal i molt bon any nou !!!!!\nContinuem, desprès de l’aprenentatge del mes d’agost, intercalant el so primordial; OOOOOOOOOOOOOOOOOOOHHHHMMMMMMMMMMMMMM en la nostra vida. Sempre queda com a enèsim intent de lligar l'aspecte físic amb l'espiritual, però malgrat tot, va bé.\nAquí és dissabte, son les 21hores i en Marc, convertit en un homenet (ja te màquina d’afaitar), va a un concert de rock, o no se que a Sant Celoni amb un amics, curiosament, l’Adelaida no surt.\nL’estimat cunyat que compartim planteja una història – endevinalla, no seré menys, de manera que aterreu i penseu. A també va de cinc germans, en aquest cas de sexe femení heu de respondre ràpid. Observareu que està en l’idioma del país veí, ànims!\nEl padre de Renata tiene cinco hijas\ncual es el nombre de la quarta\nPenseu la solució, ja en parlarem\nMolts petons i fortes abraçades jaume\n12 de gener de 2008 a les 12:13\nEls exàmens ja estan fets!! El JM i jo ens examinàvem avui de les mateixes matèries, i han anat bé... I ja puc tornar a participar activament al vostre blog.. jeje..\nA la Índia, suposo que encara continueu amb el grup de ioga de l'Ignasi, o ja aneu pel vostre compte pels ashrams??\nTinc que centrar-me en el mapa, perque ara per ara, estic una mica perduda... o sigui, ara sou a Arunachala?? així és com es diu l'ashram del Ramana Maharshi?? o els ashrams es diuen pel nom del mestre??\nUna mica, aquest mestre, em recorda a San Miguel de la Cogolla, que també es va retirar a una cova fins que va morir.. ara la cova, el petit monasteri que hi van construir, i el gran monasteri al peu de la montanya són patrimoni de la humanitat (La Rioja, aquests són els meus viatges..)\nFins molt aviat i petons!!\nSon les 21.47h. 9,8º.\n12 de gener de 2008 a les 12:47\nIgnasi i Mireia els rodamons ha dit...\nMolt bo el missatge en clau de Ferrocolat (no desvetllarem la teva identitat). Ens alegrem molt que els cinc germans estiguin tan ben col.locadets.\nJaume, que t'ha passat? Has vist la llum? Has estat "sembrat", inmillorable, impresionant!!!\nYolanda, no vaig pensar en el teu examen fins dissabte a la tarda i et vaig dedicar la meditacio de les 6 pm, a la platja de l'ashram de la Amma, davant la posta de sol del mar arabic. A Bcn serien les 13:30. Era massa tard?\n14 de gener de 2008 a les 3:56\nEl nostre ordinador treu fum! quan no és per veure si hi ha res de nou penjat per vosaltres, és pels comentaris que s'hi han posat, la qüestió és que no para, ara obert, ara tancat!\nYolanda, me n'alegro molt que els exàmens t'hagin anat bé. Felicitats a tu i al J.M.\nA l'endevinalla d'en Jaume hi he pogut arribar, però a la d'en Ferran, encara estic barrinant!\nRodamons, que tot vagi continuant tan bé com fins ara! Molts petons!!!\n14 de gener de 2008 a les 7:48\n14 de gener de 2008 a les 7:52\nFa molt que no escric però que quedi constància que segueixo totes les entrades al blog! És fantàstic tot els que expliqueu i els llocs plens d’espiritualitat i energia! El que més m’agraden són les fotos, esteu molt macos vestits de blanc! ... Encara que pensant-ho bé jo també estic d’una cova (la feina) i carregada d’energia (i no vegis!)\n14 de gener de 2008 a les 10:21\nEstimats i enyorats\nDes de primers d’any comparteixo l’ashram de l’escola forestal Casa Xifra de Santa Coloma de Farners amb 22 adolescents, que tant de bo fossin peregrins (de camí a un destí llunyà) i m’estalviessin la penitència d’intentar fer-los diferenciar un motor de quatre temps d’un de dos temps. Trobo a faltar molt la llum tènue, l’ incens, el silenci i el recolliment del vostre destí actual. M’heu de passar l’adreça de Can Sri Ramana a veure si convenço algun alumne meu i el facturo cap a l’índia\nIgnasi, la teva elegant vestimenta per l’ascensió a l’Arunchala m’ha fet pensar en l’enyorada i estimada xilava que feia servir per dormir i que la Maria ha convertit en unitats elementals per que esdevingui, convenientment barrejada amb altres estimades peces del meu aixovar en un fabulós cobrellit de pachwort. Ara dormo conill. No se si també esdevindré un cobrellit de pachwort algun dia\nUs veig molt en forma, potser una mica prims, salut i molts petons\n14 de gener de 2008 a les 12:19\nQuines fotos més xules!! Com diu la Núria, el blanc us queda molt bé!! Jo trobo que feu molt bona cara, i fins i tot veig a la Mireia una mica més grassa(!?), això quan surtiu tots dos sols... quan us posseu al costat d'un nadiu, llavors sembleu malalts... mare meva, mira que sóm aquí de blancs!!\nGràcies a tothom pels ànims en els examens, i pels pensaments i les meditacions (Mireia, va arribar just a temps..), encara que ja m'haguès agradat estar mirant la posta de sol, en lloc de fent un examen... per cert, Mar Aràbic?? tinc que possar-me a mirar bé el mapa, perquè estic totalment perduda...\nSón les 22.13h, 9.7º a S.A.B.\n14 de gener de 2008 a les 13:13\nQue guapísima que està la meva nena, bé l'Ignasi també, jo veig tan mona com sempre i bé crec que més i tot, ja sembles una indú de veritat. He comprovat que portes la pulsera que junt amb les altres joies, estas d'alló més "fashion".\nUn petó i una barçada molt forta per tots dos.\n15 de gener de 2008 a les 6:37\nBueno, tot això de la espiritualitat i demes esta força be, pero ens estem desviant de l'objectou del viatge: que en pensant els elefant asiatics del canvi climatic?\n16 de gener de 2008 a les 1:02\nhe vist un ventall de videos de l´historia d´aquest sant baró, Maharsi. M´ha causat una forta impresió la seva figura, ja de gran: cabells blancs, un petit\n"tapa-junts" a la cintura, bastó a la dreta, caminant semi inclinat a\nl´esquerra, peró amb fermesa, rodejat dels seus deixebles i seguidors,(que s´inclinaven davant d´ell), acariciant els animals, llegint un diari, etc..\nTambé em sorpren la gran quantitat de llacs, petits i grans de Bangalore. La tasca inmensa de Vicenç Ferrer..\nHem estat a la India, pero he de dir que no conec res de la India.\nGràcies a vosaltres l´aniré coneixent. Adeusiau i fins un altre.\n16 de gener de 2008 a les 10:48\nCARLES 65 CC ha dit...\nAKABU DE REGARDAR PER PIMER KOP EL VOSTRE BLOG. No m'he tornat boig, ni akabu de sortir de ESO. És que estic cansadet d'escriure BEEEE a la feina(un funcionari que no s'avorreix). Veure les imatges d'aquesta fantàstica travessa per la "boladelmon" em desestressa de cop. No sé si ho hagués fet algun cop en una vida anterior o posterior. S'han de tenir... Què mengeu? I la pasta d'afeitar on és? jijua jijujau ... N'heu de fer un llibre de tot això. Seguiré observant les vostres fotos (en fan enveja). Estic intrigat pel que diu en Ferrocolat, no sé si el conec¿?¿?. (A REVEURE VAILETS)\n3 de juny de 2008 a les 11:28


Els quatre velers que tanquen la classificació hauran de travessar l'arxipèlag.\nEls líders de la regata, Foncia i Virbac-Paprec 3 ja naveguen en zona d'alisis, de manera que la flota s'allarga. Els nou primers vaixells deixen l'arxipèlag canari per babord\n3 min. Barcelona 08/01/2011 17:17\n260x366 Les embarcacions en el moment de la sortida a Barcelona. / LLUIS GENE / AFP Les embarcacions en el moment de la sortida a Barcelona. / LLUIS GENE / AFP\nEl Foncia i el  Virbac-Paprec 3, vuit milles per darrere, ja gaudeixen dels alisis. Després d'haver deixat les Canàries per babord aquesta matinada, han entrat de ple a la zona dominada pels vents alisis del nord-est. En aquesta situació el Foncia, que ha trabujat abans que el seu rival més directe, ha aconseguit superar-lo i deixar-lo a popa.\nAmb els 15 nusos que els primers vaixells reben per l'aleta d'estribord, els dos velers més nous de la flota volen sobre les llargues onades de l'Atlàntic a més de 14 nusos de mitjana i cada vegada es distancien més dels seus perseguidors, fins al punt que el grup compacte que formaven fins ahir amb el Mirabaud i l' Estrella Damm sembla haver-se trencat. Si més no, així ho semblen indicar les més de cent milles que separen els dos primers del tercer i el quart, que acaben de passar per les Canàries aquest migdia.\n"La vida a bord és tranquil·la excepte perquè hem passat una mica de nervis a l'estar tan a prop de l'anticicló. Esperar que baixés el baròmetre ha sigut una obsessió. Hem navegat amb molt poc vent, codi 0 gairebé tot el dia i amb un mar de fons de sud-oest molt fort que feia molt difícil omplir les veles. Però ja ha començat a canviar tot i ara tenim 12 nusos de nord-oest de manera que creiem que estem "knock knock knocking on alisi's door", deia el correu enviat des de la "Perla Vermella" pel capità Jack Sparrow, més conegut com a Pepe Ribes.\nA més de 170 milles dels líders ja ha quedat el grup liderat pel Mapfre i que també integren el Président, el Groupe Bel, el Neutrogena i el GAES Centros Auditivos. Aquesta miniregata segueix molt disputada tot i que les noies del  GAES Centros Auditivos s'han despenjat una mica en les últimes hores. Les més 20 milles que separaven Iker Martínez i Xabi Fernández de Dee Caffari i Anna Corbella s'han convertit en més de 44.\n"Ha sigut un dia difícil des que Madeira ens va agafar per sotavent. Això ens ha deixat flotant un temps interminable. Per sort els altres vaixells del grup tenen les mateixes velocitats que nosaltres així que no tot estava perdut. Hem perdut milles en relació amb ells i no volem que la separació s'ampliï més. La mar plana i la brisa ens han vist passar la major part de la nit canviant veles entre codi 0, gènova i solent per trobar la millor combinació", ha estat l'explicació que han enviat a través del correu electrònic Dee i Anna.\nAl grup del darrere, el que formen Renault Z.E., We Are Water, Fòrum Marítim Català i Hugo Boss, hi ha una notícia destacada. El vaixell de Pachi Rivero i Antonio Piris es jugava aquest migdia totes les seves cartes a deixar les illes Afortunades per l'est. Si arriben a aquest objectiu, els veritables afortunats seran els càntabres, que hauran fet un gran pas en la regata. Els vaixells que no aconsegueixin arribar a aquest passadís es veuran relegats a navegar en un sistema meteorològic diferent als de la resta de la flota. I ben sabut és que en les regates de volta al món els sistemes meteorològics són els que estableixen la selecció natural.\nDes del Renault Z.E. Toño Piris ha explicat així la tàctica: "Intentarem aprofitar la rolada per passar les illes per babord i no per dins. Les milles de distància amb els que estan al capdavant pesen psicològicament i el nostre objectiu és estar en el grup que està sobre les 100 milles. Volem ser-hi per mirar de fer un bon salt als doldrums".


Castell de Sant Boi / Baix Llobregat | Catalunya Medieval\nCastell de Sant Boi / Baix Llobregat\nTuró on antigament havia estat bastit el Castell de Sant Boi.\nSituació: A Sant Boi de Llobregat, població i municipi del mateix nom, a la comarca del Baix Llobregat (Barcelona).\nÈpoca: Segle IX - "El castell d'Alcalà va ser bastit segurament pels musulmans cap al 801" - Generalitat de Catalunya. *\nEstat: Desaparegut. En el seu lloc, hi ha actualment l’Hotel El Castell.\nAltres noms: Sota dominació musulmana, era conegut amb el nom de castell d'Alcalà - Generalitat de Catalunya. *\nAccés - Visitat el 11/12/2010:\nLocalitzarem aquesta edificació dalt de tot del carrer de Marià Fortuny, que ens aboca al carrer del Castell.\nVeure també: Hotel el Castell: on som\nLocalització: N 41 20 40.12 E 02 02 38.06 - Altitud: 51 m.\nAltres: De la pàgina web de la Generalitat de Catalunya *, ens complau extreure la següent informació (Febrer 2018):\nEn el lloc on el trobava el castell al segle XIX es va construir un gran casal que actualment és l'hotel El Castell.\nLa vila de Sant Boi és documentada el 965 amb el nom àrab d'Alcalà, que significa castell. El castell d'Alcalà va ser bastit segurament pels musulmans cap al 801, quan els francs conqueriren la ciutat de Barcelona.\nEl 1238, durant el setge de la ciutat de València, Jaume I recompensà Guillem de Lacera, senyor (pel rei) del castell de Sant Boi, amb la concessió de la celebració de fires el dia del patró de la població. El 1299 el rei renuncià al domini reial de la vila a favor de Guillem de Lacera, probablement fill de l'anterior.\nPosteriorment la senyoria del castell passà als Marc, després als Rosanes, als Torrelles i als Cardona. Durant la segona meitat del segle XIX va ser cedit a la família Ramon, que va construir la casa que ocupa actualment el seti del castell."\nA partir dels anys seixanta del segle XX va convertir-se en hotel.\nTorre Salvana (Relativament a la vora, a la Colònia Güell)\nPublicat el 3 Febrer 2012 per Ricard\tdins de Baix Llobregat amb l`etiqueta Barcelona, Bé Cultural d'Interès Nacional, Castells, Catalunya, Desaparegut, Edificació segle IX .


L'objectiu és agilitzar els tràmits, reduir l'ús del paper i els temps d'espera i respectar les mesures preventives davant la covid\nSección: En Valencià, EnRedA2, Plana Alta\nLa regidora d’Administració Electrònica i Innovació Digital, Monica Barabás, ha posat en valor «els avanços que estem donant per a digitalitzar la gestió municipal, de manera que es facilite a la ciutadania la realització de qualsevol tràmit, i més en un context de pandèmia com el que estem vivint». «A través del nou canal de Whatsapp i del projecte per a implantar tauletes biomètriques, oferim més facilitats als veïns i veïnes de Castelló en les seues tramitacions», ha destacat la regidora.\nAixí mateix, Barabás ha recordat que l’Ajuntament va activar durant l’últim any la nova Seu Electrònica, «una eina a la qual es pot accedir a través de l’enllaç seuelectronica.castello.es que facilita les gestions de la ciutadania i ofereix més funcionalitats que l’anterior, sent més intuïtiva, accessible i àgil». Així, entre altres funcions, possibilita «la creació de formularis específics adaptats a cada tràmit o la possibilitat d’aportar nova documentació a un expedient ja existent a l’Ajuntament».\nEl regidor d’Atenció Ciutadana, Ignasi Garcia, ha valorat els dos nous serveis de Whatsapp i tauletes com «totalment necessaris» per a «millorar la qualitat de l’atenció ciutadana a l’Ajuntament, una atenció que progressivament es traslladarà a l’entorn digital i simplificarà les tramitacions tant per a l’administració com per a les veïnes i els veïns». L’edil també ha posat l’accent en el caràcter sostenible d’aquestes accions perquè «eviten desplaçaments i minimitzen el consum de paper».\nGarcia ha recordat que, no obstant això, l’atenció presencial «és fonamental per a oferir un servei públic integral i inclusiu» i en aquest aspecte ha posat en valor els sistemes de cita prèvia implantats en la pràctica totalitat de les tramitacions des de maig de 2020 i que han permés «acabar amb les cues i oferir una atenció molt més personalitzada i efectiva».\nEl número de telèfon de Whatsapp a través del que es pot demanar cita prèvia amb l’Ajuntament, és el 666934000. Els usuaris hauran d’afegir el número a la seua llista de contactes del mòbil i després d’una salutació inicial, aniran rebent missatges amb tota la informació sobre els tràmits i seus per als quals es pot sol·licitar cita prèvia, l’oficina en la qual desitgen ser atesos, la categoria del tràmit i les dates i hores disponibles. El sistema permet tant sol·licitar com anul·lar cites. Entre altres tràmits, el servei per Whatsapp permet demanar cita per a gestionar les Ajudes Parèntesis per als sectors més afectats per la pandèmia, temes d’impostos i taxes, urbanisme, habitatge, bons de transport, atenció integrada, gestió cadastral, sanitat, consum, comerços i mercats i ocupació.\nTemas: Ajuntament de CastellóCovid-19WhatsApp\nComienzan las obras de rehabilitación de la muralla islámica de Valencia\nRibó, sobre la suspensión de los castillos: «Seguimos escrupulosamente las normas que emanan de Sanidad»\nRibó, sobre la suspensión de los castillos: "Seguimos escrupulosamente las normas que emanan de Sanidad"


Chalet Tannegg Reichenbach Suïssa - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nObere Steinweide18 Faltschen, Reichenbach, Reichenbach, Suïssa, 3713 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Chalet Tannegg\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Reichenbach, Chalet Tannegg és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nChalet Tannegg ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha habitació familiar.\nL'ambient de Chalet Tannegg es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, estació d'Ipod, TV satèl•lit/cable, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Chalet Tannegg.\nCal que informeu el Chalet Tannegg de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.


La marca col.lectiva Vinya Celler Masia estrena nova pàgina web\nLa marca inicia una nova etapa amb més presència a les xarxes per reivindicar el paper dels pagesos que fan el seu vi a partir de vinyes pròpies\nLa marca col·lectiva Vinya Celler Masia estrena web amb la voluntat de reivindicar el paper del pagès que elabora el seu vi a partir de vinyes pròpies. La marca aglutina cellers de tot l’àmbit català compromesos amb el territori, la seva vertebració i la tradició; amb les bones pràctiques, l’ecologia i la sostenibilitat; amb la qualitat del raïm per obtenir el millor vi; i amb la responsabilitat social, per garantir la continuïtat de l’activitat a partir d’un preu digne del raïm.\nLa nova web de Vinya Celler Masia és un espai d’informació tant per als cellers que en formen part (hi ha una part de comunicació interna) com per a la resta de cellers o consumidors que puguin estar interessats en les novetats del sector vitivinícola català i la filosofia dels seus cellers.\nAquesta nova web és el primer pas de la marca per renovar la imatge que ofereix a la xarxa, ja que la voluntat dels cellers que en formen part és sumar esforços per convertir Vinya Celler Masia en una marca associada a la qualitat i el respecte per la tradició vitivinícola com a part de l’activitat del sector primari. El respecte per la terra, la tradició i la relació amb el clima i el sòl són la base de la producció vitivinícola vinculada a cada una de les zones vinícoles del país, i els cellers que elaboren els vins a partir de les seves vinyes són la màxima expressió d’aquesta relació.\nTrobareu Vinya Celler Masia a www.vinyacellermasia.net\nI a les xarxes Facebook (@VinyaCellerMasia), i Twitter (@VinyaCellerM).


Messi torna a conquerir el Pizjuán (2-4)\nUna exhibició del ‘10’, amb un hat-trick i una assistència màgica, permeten al Barça remuntar un marcador advers i sumar els tres punts\nLeo Messi no s’atura. El capità del FC Barcelona ha tornat a exhibir-se i ha demostrat que ja ha deixat enrere les molèsties que va patir fa unes setmanes. I ho ha fet en un estadi que li agrada, el Sánchez Pizjuán (12 gols), contra una de les seves víctimes preferides, el Sevilla (36 gols en 37 partits). A més a més, sent el líder d’una remuntada que permet als de Valverde sumar els tres punts (2-4). Perquè Navas, Messi i Mercado han posat el 2-1 del descans, però un doblet de l’argentí a la represa -que ha significat el hat-trick número 50 de la carrera de Messi- ha capgirat el marcador d’un duel que, finalment, ha tancat Luis Suárez.\nTot plegat, en un enfrontament que s’ha complicat en un primer temps en què l’intercanvi de cops ha beneficiat els de Pablo Machín, intensos en atac i en defensa. El pas pels vestidors, però, ha estabilitzat el Barça, que ha començat a dominar i a deixar sense efecte el joc del Sevilla. Amb paciència, la remuntada ha estat una realitat, perquè el ‘10’ ha exhibit la seva classe.\nS’avança el Sevilla\nNo ha estat una primera part fàcil per al Barça, que ha vist com el Sevilla ha aprofitat una pilota perduda per, a la contra, inaugurar el marcador amb una rematada de Navas (1-0, min 22). A més a més, i tot i que Messi ha aconseguit empatar amb un autèntic golàs de voleia després d’una centrada de Rakitic (1-1, min 26), Mercado ha pogut enviar el partit al descans amb el Sevilla per davant, després d’aprofitar una centrada enrere (2-1, min 42).\nMessi és especial\nPerò l’argentí, que no n’havia tingut prou amb el golàs del primer temps, ha continuat comandant la nau blaugrana i s’ha exhibit sobre la gespa del Pizjuán. A poc a poc ha anat provant els reflexos de Vaclík, que ha tingut un parell de bones aturades, però que no ha pogut fer res davant el torrent de joc. I és que, finalment, ha acabat per encaixar dos gols més.\nL’empat, primer, ha arribat després d’una bona pressió, en un atac ràpid iniciat per Rakitic i continuat per Dembélé, que ha vist com l’argentí estava a punt de clavar-la per l’escaire, amb la dreta (2-2, min 67). A partir d’aquí, i amb un Sevilla gens còmode que no ha inquietat Ter Stegen, l’únic que podia passar era la remuntada. I ha acabat passant, després d’una pilota a l’interior de l’àrea d’Aleñá que Messi, amb un toc suau i picat, ha convertit en el 2-3 (min 85).\nSuárez tanca la reacció del líder\nMalgrat el poc temps que quedava, la festa de Messi ha continuat. No en forma de gols, però sí amb una assistència de barret. L’argentí ha controlat la pilota amb el pit per posar-se-la al peu i enviar-la a l’interior de l’àrea. Aquí, Luis Suárez ha aconseguit una vaselina que ha sentenciat el duel del Pizjuán (2-4, min 92) i tres punts més que se sumen a la classificació. Triomf que val molt abans de visitar el Bernabéu en doble partit: la tornada de les semifinals de Copa i el partit de Lliga de la segona volta.


El Mercat Municipal de Palafrugell rep el reconeixement d’establiment centenari • Ràdio Capital de l'Empordà\nEl Mercat Municipal de Palafrugell rep el reconeixement d’establiment centenari\nEl Mercat Municipal de Palafrugell ha estat reconegut com a establiment centenari per la Generalitat de Catalunya. Josep Piferrer, alcalde de Palafrugell, Joan Vigas, primer tinent d’alcalde i regidor de Promoció Econòmica, i Jordi Rubau, representant de l’associació del mercat diari de Palafrugell, van ser els encarregats de recollir el guardoó en un acte oficial encapçalat per Quim Torra, president de la Generalitat de Catalunya.\nEl Mercat Municipal de Palafrugell\nEl Mercat de Palafrugell està format per 3 espais separats entre sí, però que a l’hora formen un tot: 2 edificis, el mercat de la carn i el mercat del peix, i a l’exterior, el mercat de la fruita i la verdura. L’edifici de la carn, que ara celebra els seus 118 anys, és el nucli en base al que s’ha atorgat el guardó d’establiment centenari. En total, al Mercat hi ha 37 parades: 10 de carn, 8 de peix i 19 de fruita i verdura.\nL’actual Mercat cobert de Palafrugell es construeix l’any 1901, sent un projecte de l’arquitecte Martí Sureda. Pocs anys després, al 1915, l’edifici quedava petit i les parades de verdura i fruita es van instal•lar a fora d’aquest, en el mateix carrer Pi i Margall. Als anys 60, es construeix l’edifici del mercat del peix. Fa 8 anys, es va fer una remodelació del mercat.\nAquest mercat té els seus orígens a principis del segle XVII, quan es desenvolupava a l’actual carrer Cavallers, concretament en una petita plaça anomenada Plaça del Gra, situada al sud d’aquest carrer, segons Miquel Torroella en la seva Història de Palafrugell.\nDegut a la gran concurrència del mercat, l’any 1724, el prior de Santa Anna, Antonio de Bru i de Canta, dóna l’autorització oficial per establir els dijous el mercat comarcal de Palafrugell. Aquest fet provoca un reconeixement del mercat i en conseqüència, el fa engrandir encara més amb l’afluència de persones d’altres pobles del costat que hi anaven a comprar i a vendre. Al 1891, es canvia les tardes dels dijous pels diumenges al matí i el mercat se situa al carrer Pi i Margall, donant pas anys més tard a l’actual construcció i distribució.\nL’objectiu d’aquests guardons és distingir els establiments i Mercats Municipals en actiu que al llarg de més de cent anys han ofert un servei de qualitat i personalitzat als seus clients, tot adaptant-se als canvis en les necessitats de compra de la ciutadania que s’han anat produint al llarg de la seva trajectòria professional.\nEn aquesta edició, s’ha distingit un total de 28 establiments comercials i 2 mercats municipals centenaris per la seva trajectòria de cent o més anys de servei al comerç. També, s’han reconegut 15 establiments comercials amb cent cinquanta o més anys d’història.\nDes de l’any 2000, la Generalitat a través del Departament d’Empresa i Coneixement ha distingit un total de 836 establiments de Catalunya amb els Premis Nacionals als Establiments Comercials Centenaris.\nArticle anteriorTorna ‘El dia de l’esperit xai’ d’Oques Grasses\nArticle següentEstimat Black Friday


Comprar domini .ORG.AI a Catalunya | Dominis lliures\nCercar dominis .org.ai\nDisponibilitat i preu de dominis .org.ai\nMitjançant aquesta utilitat podràs comparar el preu dels dominis d'internet .org.ai de i comprovar si nom de domini web que necessites es trova lliure o ja ha estat registrat prèviament per una altra persona, entitat o empresa. Si desafortunadament el domini ja ha estat registrat podràs realitzar un whois per conèixer les seves dades de registre, o també el podràs visitar directament per comprovar si està en línia.\n2.- En principi, si es tracta d'un lloc web d'empresa, hauries de comprovar si el nom de la marca està lliure. Per exemple, si vens rentadores MarcaX, sempre serà millor comprar el domini MarcaX.org.ai en lloc rentadoresbones.org.ai. Si no és possible, hauries de buscar un nom de domini que tingui implícita la paraula que millor representi l'activitat del teu lloc. En aquest cas, podríem triar rentadoresMarcaX.org.ai\n3.- És essencial que el nom de domini sigui fàcil de recordar. Per això, procura utilitzar un nom de domini curt, amb paraules bensonants i que contingui alguna keyword (paraula clau) rellevant. Però evita sempre donar-li caràcter d'eslògan, ja que els dominis tipus lamillorwebderentadores.org.ai, encara que sembli el contrari, avui ofereixen poca credibilitat i transparència de cara a l'usuari. Evita també l'ús del guió (-), pot donar lloc a confusió a l'hora de transmetre'l verbalment.


etnopoètica – Etnologia.cat\n22 novembre 2021 Institut d'Estudis Penedesencs1 comentari\nL’objectiu d’aquest taller és documentar les llegendes que coneix la gent i que es mantenen vives a la vegueria del Penedès. Les llegendes són narracions orals o escrites, d’aparença més o menys històrica, amb una proporció variable d’elements imaginaris o mitològics. Intervindran el folklorista Bienve Moya i l’estudiós Gener Aymamí, la conducció del taller anirà a càrrec d’Àngels Travé, coordinadora de l’Inventari del Patrimoni Cultural Immaterial del Penedès. Aquest taller de memòria oral és obert a tothom.\nData: dissabte 27 de novembre, a les 18 h.\nLloc: Centre Cultural El Local (c/ Eduard Maristany cantonada amb c/ Onze de setembre) de Sant Pere de Ribes.\nOrganitza: Institut d’Estudis Penedesencs, en conveni amb l’Ajuntament de Sant Pere de Ribes. Amb el suport de la Generalitat de Catalunya i l’Institut Ramon Muntaner.\nAquesta activitat forma part del programa dels 14ns Tallers i Jornades de memòria Oral de l’Observatori del Patrimoni Etnològic i Immaterial de la Generalitat de Catalunya. Més Informació: Institut d’Estudis Penedesencs.\nBruixes, dimonis i misteris: sobre aspectes marginals de la vida i cultura popular valenciana\n02 desembre 2013 25 gener 2016 xarxes1 comentari\nÀlvar Monferrer, autor de l'obra.\nRecull de literatura oral del País Valencià que ha merescut el 15è Premi Bernat Capó de difusió de la cultura popular. L’obra aplega llegendes i històries explicades per informants d’arreu del País Valencià, extretes de fonts literàries, trobades en documents de segles passats, o fins i tot viscudes en carn pròpia per Àlvar Monferrer, autor de l’obra. Monferrer (1940) és Doctor en Filosofia i Lletres en la Universitat de Barcelona, i ha estat professor a la Universitat de Barcelona, al Centre de la UNED, de Castelló-Vila real, i al Centre d’Estudis Teològics Mater Dei, de Castelló de la Plana. A banda de publicacions sobre serveis socials, educació i psicologia educativa, ha centrat el seu treball en el camp de l’Etnologia, sobretot, de la religiositat popular i temes derivats amb nombrosos llibres publicats i una quinzena d’articles en diverses revistes. D’entre els llibres publicats destaquem Les festes dels Xiquets (2009, València, CVC), Els endimoniats de la Balma (1997, València, CVC), Els Pelegrins de les Useres (1991, València, CVC), o El Romancer valencià (Antologia) (2004, Picanya, Edicions del Bullent) amb el qual també va guanyar el Premi Bernat Capó l’any 2003.\nVegeu-ne aquí la introducció i el sumari.


Cullera reivindica les seues platges com les millors de la província | Cullera\nCullera reivindica les seues platges com les millors de la província\n•\tEl municipi obté el certificat Qualitur per Sant Antoni, el Racó, los Olivos, l'Escollera, Cap Blanc i Far •\tTortajada subratlla l'esforç municipal: «Hem recorregut el camí a la inversa de les retallades per mantindre el prestigi del nostre principal aparador turístic»\nLes platges de Cullera són sinònim de qualitat. L'Agència Valenciana de Turisme (AVT) ha lliurat hui el guardó Qualitur a l'Ajuntament per l'esforç que realitza en el manteniment de la qualitat i les certificacions de les seues platges.\nEl secretari autonòmic de Turisme, Francesc Colomer, ha lliurat al regidor de Platges de la localitat, Salva Tortajada, el distintiu en l'acte de les banderes Qualitur 2018, celebrat a la Vila Joiosa.\nLes platges reconegudes són la de Sant Antoni, el Racó, los Olivos, l'Escollera, Cap Blanc i el Far. En la província de València, el municipi riberenc és el que lidera les poblacions turístiques en esta àrea.\nTortajada s'ha mostrat satisfet perquè les platges de Cullera «siguen les millors de la Comunitat Valenciana també en matèria de gestió, no perquè ho diguem nosaltres, sinó perquè així ho avalen tots els reconeixements que rebem any rere any».\nMés servici de Socorrisme\nEl responsable de Platges ha destacat l'ampliació, per tercer any consecutiu, del servici de socorrisme, atenent així les reivindicacions dels banyistes. Enguany és el primer de la història del servei de socorrisme que totes les torres de vigilància de la badia estan obertes des de l'1 de juny.\n«Hem recorregut el camí a la inversa de les retallades que es feren en el passat, per evitar que el nostre primer aparador turístic perguera qualitat», ha defensat el regidor. «Ho hem fet amb menys ajuda —ha dit en al·lusió a l'eliminació de les ajudes del Patronat Provincial de Turisme a les banderes blaves—, però amb la determinació per seguir sent el municipi que li posa més interés per tindre les platges al màxim nivell. Sense les platges, el nostre turisme es quedaria coix i això ningú hauria d'oblidar-ho», ha dit.\nTortajada ha reivindicat la inversió que representa per als consistoris el manteniment de la costa i recorda que la ciutadania reconeix este esforç: les Platges són el servei municipal millor valorat, amb un notable alt, segons l'Observatori Municipal elaborat per l'Ajuntament.


La nova il·luminació i remodelació de la plaça de la Província ja llueix amb tot el seu esplendor — Ajuntament de Salou\nLa nova il·luminació i remodelació de la plaça de la Província ja llueix amb tot el seu esplendor\nLa nova il·luminació i remodelació de la plaça de la Província ja llueix amb tot el seu esplendor https://www.salou.cat/ca/noticies/la-nova-il-luminacio-i-remodelacio-de-la-placa-de https://www.salou.cat/ca/noticies/la-nova-il-luminacio-i-remodelacio-de-la-placa-de\nEls treballs, al bell mig del barri de la Salut, han suposat una inversió de prop de 22.000 euros\nLa nova il·luminació i ambientació de plaça de la Província, al barri de la Salut, ja llueix amb tot el seu esplendor. Els treballs de millora de la plaça ja han culminat i l’aspecte és radicalment diferent amb l’arribada de l’ocàs i l’encesa de la il·luminació. Al voltant de les fonts d’aigua i de la zona de jocs i esbarjo adjacents s’ha treballat en un projecte que combina materials com el metacrilat; l’acer galvanitzat i la il·luminació indirecta per crear una nova composició que evoca la història de Salou. Els treballs tenen com a punt de partida la història de Rufus Festus Avienus, un funcionari italià que durant el baix Imperi romà al segle IV va passar a la posteritat gràcies a les seves obres didàctiques de caràcter geogràfic. Ahir al vespre es va dur a terme la prova de llums en presència de l’alcalde, Pere Granados i de la regidora de Manteniment de la Ciutat, Mª José Rodríguez, a més d’altres regidors del govern, veïns de la zona i tècnics municipals i de la concessionària d’il·luminació.\nL’alcalde destacava que “la plaça ha aconseguit una transformació gràcies al joc de llums, a les lletres que enquadren les torres principals i també perquè incorpora unes imatges antigues de Salou de grans dimensions sobre metacrilat que recullen espais destacats com el jaciment de la Cella; l’anell que es va trobar en aquest punt del municipi al Cap Salou, entre d’altres”. Recentment també s’han substituït els jocs infantils i s’han adequat amb goma de cautxú per amortir les caigudes.\nPer la seva part, la regidora de manteniment de Ciutat ha explicat que la remodelació -que s’ha dirigit des dels serveis tècnics municipals d’arquitectura- s’ha culminat per millorar la plaça central del barri al voltant de la qual hi ha molta vida tot recordant el passat històric del municipi. Es recorda en aquesta nova plaça/monument com Salou fou fundat per les colònies gregues al segle VI aC i, ja des d’aquest moment, va ser un port comercial amb una importància considerable, afavorit per la seva posició geogràfica.\nEn les xapes d’acer galvanitzat es pot llegir una traducció d’aquella primera referència història escrita del paisatge i de les ciutats antigues de Salauris i Cal·lípolis, que forma part del text de ‘Ora Marítima’ de Rufus Festus Avienus; essent aquest un important text sobre la geografia descriptiva de les costes europees, des de les illes Britàniques fins el mar Negre, a l’època preromana. Als plafons es recull una traducció del text de la Ora Marítima que fa referència al viatge que es pot fer des de l’Ebre i fins a arribar als arenals del que coneixem com la platja de Llevant i, posteriorment, fa referència a Salauris i als murs de l’antiga Cal·lípolis.\nLes obres de millora han suposat una inversió de prop de 22.000 euros.


Viure amb la postveritat | Institut Rafael Campalans\nEs tracta d’una Jornada acadèmica organitzada pels professorat de Filosofia dels centres participants (aquest any a més del nostre Institut, l’Institut de Vilablareix, el Salvador Espriu de Salt, el Santa Eugènia de Girona i el de Cassà) amb motiu del Dia Mundial de la Filosofia.\nVan preparar la Jornada llegint i comentant textos i reportatges sobre el tema, participant en el fòrum virtual de debat, elaborant comunicacions filosòfiques sobre En un món de postveritats, com distingir els fets dels relats? Durant la Jornada, a la facultat de lletres de la UdG, es va realitzar un debat en petits grups amb representants dels centres participants sobre el reportatge emès per TV3 Veritats de mentida. Els grups van exposar la seves conclusions en sessió plenària. Desprès d’un magnífic esmorzar ofert per la Càtedra Ferrater Mora de pensament contemporani, ens vam traslladar a l’auditori del Centre Cultural La Mercè on vam poder seguir la conferència del professor Nemrod Carrasco, conegut avui per ser l’assessor filosòfic de la sèrie televisiva Merlí. Va reflexionar sobre la presència de la postveritat en el discurs polític i la publicitat i la necessitat de dotar-nos d’eines i recursos per a combatre-la.\nDesprés es van fer els reconeixements a les millors comunicacions dels alumnes. Del nostre centre van ser premiats en Pol Peracaula per la redacció Enriquiu-vos de coneixements, observeu, escolteu i compareu, i la Laura Vila per la redacció Estem preparats per a la postveritat?\nLa Jornada va finalitzar amb unes actuacions musicals a càrrec de l’alumnes de l’INS de Cassà.


CSQEP considera “històric” que per primer cop en una moció de censura un candidat “defensi obertament el dret a decidir” | Catalunya Sí que es Pot\nHome / Parlament / CSQEP considera “històric” que per primer cop en una moció de censura un candidat “defensi obertament el dret a decidir”\nAlbano Dante Fachin: “Rajoy ha parlat dos cops de Veneçuela i cap de Catalunya, demostra que ha desconnectat d’Espanya i també de Catalunya”\nEl portaveu adjunt de Catalunya Sí que es Pot, Albano Dante Fachin, ha considerat avui “un fet històric” que per primer cop en una moció de censura es presenti un candidat alternatiu a president del govern de l’Estat “que defensa obertament el dret a decidir dels catalans”. En aquest sentit, Fachin ha assenyalat al PSC: “Avui Pablo Iglesias i Irene Montero, dos polítics madrilenys, estan defensant al Congrés el dret a decidir dels catalans, una cosa que el PSC no s’atreveix a defensar al Parlament de Catalunya”.\nEl diputat de la confluència també ha criticat el president Mariano Rajoy per la seva manca de referències a la situació a Catalunya en el seu discurs. “Rajoy ha parlat dos cops de Veneçuela i cap de Catalunya”, ha recordat Fachin, que considera que aquest fet demostra que Rajoy “ha desconnectat d’Espanya i també de Catalunya”, i ha criticat Rajoy per la seva “irresponsabilitat”.\n“Un any després del ple de pobresa ni tan sols les mesures d’emergència s’han dut a terme”\nEl diputat també ha destacat que demà al ple del Parlament i a petició de Catalunya Sí que es Pot, el President Puigdemont haurà de donar explicacions sobre el grau de compliment dels acords presos al ple extraordinari de pobresa i emergència social. Un ple, que a la seva vegada, va ser impulsat per CSQEP. Fachin ha criticat que un any després de la celebració d’aquest ple, “ni tan sols les mesures d’emergència s’han dut a terme”.\n“Veiem que el Parlament aprova resolucions i propostes, a les quals el Govern després fa cas omís”, ha denunciat Fachin, que també ha apuntat que “si no fos per la societat civil organitzada”, el Govern “no faria res”.\nPer altra banda, Fachin també ha anunciat que CSQEP, juntament amb la CUP, demanarà que l’informe ‘Retrocessos en matèria de drets humans: llibertat d’expressió dels càrrecs electes i separació de poders al Regne d’Espanya’, presentat ahir a la comissió del Síndic de Greuges, vagi al ple. “El Síndic ens ha demanat que davant la gravetat de l’informe, és important que es debati a ple, i farem els tràmits necessaris per donar compliment a aquesta petició”, ha sentenciat.


Harpòcrates - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nHarpócrates com a Horus nen\nHarpòcrates (en grec antic: Ἁρποκράτης) és el nom grec amb el qual és coneguda la deïtat egípcia Horpajard o Harpajered, nom del déu Horus a Alexandria. Els grecs l'adoptaren com a déu del silenci. També simbolitza el sol de l'albada o de l'hivern, i la renovació constant.\nHarpòcrates com a Horus sobre cocodrils\nEl seu aspecte més conegut és el d'Horus sobre cocodrils, una forma tardana que representa el nen Horus dempeus sobre dos cocodrils mentre sa mare busca a Osiris desaparegut. També, com un nen nu amb el dit de la mà dreta a la boca, portant corona reial i ureu, i una cua en un costat del cap, característica dels prínceps egipcis. Com a símbol del sol naixent, el representen com un xiquet eixint d'un lotus, en l'època grecoromana.\nEl nen Horus apareix en els Textos de les piràmides, en el mite osiríac, en el qual espera sa mare mentre aquesta se'n va a la recerca d'Osiris, que ha estat assassinat per Seth i llançat al riu. Harpòcrates roman a Buto, prop d'una de les boques del Nil, a cura d'una divinitat local.\nÉs el sol feble de l'alba, o el sol hivernal, nu i desprotegit. Però com aquest sol, es transforma en un de poderós, i de xiquet indefens es transforma en un Horus poderós i venjador de la mort de son pare Osiris, en l'Horus guerrer, Hartomes, que venç Seth.\nFormava part de l'Enèada heliopolitana.\nSegons Plutarc, Harpòcrates fou engendrat per Isis i Osiris, en relacions pòstumes, i nasqué abans d'hora com un nadó feble de cames.\nPer als antics grecs era fill de Serapis i Isis i creien que era el déu del secret i la discreció en interpretar per error la postura del dit a la boca com un gest de silenci. "No s'ha d'imaginar que Harpòcrates és un déu imperfecte en estat d'infantesa ni gra que germina. Cal considerar-lo com aquell que rectifica i corregeix les opinions irreflexives, imperfectes i parcials tan esteses entre les persones respecte als déus. Per això, i com a símbol de discreció i silenci, s'aplica aquest déu el dit sobre els llavis". (Plutarc)\nQuan Isis es transformà en la dea Afrodita per als grecs, Harpòcrates fou assimilat a Eros, considerat fill de Serapis i Isis, i el veieren com el déu del secret i la discreció. També se l'identificà amb Harsomtus.\nEl seu culte es desenvolupa en l'Imperi Nou i els grecs l'adoren al temple de Coptos al costat d'Isis i a El Mahamud, al nord de Luxor, on apareix com a fill de Menthu i Raettauy. A Edfú es mostra com a fill d'Athor i d'Harsomtus. L'Horus sobre cocodrils apareix en uns amulets anomenats cippus, del període tardà, que es fan molt populars contra els animals perillosos.\n↑ Enciclopedia Espasa. Vol. 27., pág. 749\n↑ Rosa Thode: Harpòcrates.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Harpòcrates\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Harpòcrates&oldid=24457287»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 9 ago 2020 a les 18:22.


L'Oficina Comarcal d'Habitatge a ple rendiment a la Ribera d'Ebre ~ EbreDigital.cat\nRedacció Ebredigital.cat2019-01-10T23:01:52+01:0011 de Gener de 2019|Societat| Ribera d'Ebre|Borsa de Mediació del lloguer, Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre, Gemma Carim, Oficina Comarcal d'Habitatge|0 Comentaris\nL’Oficina Comarcal d’Habitatge i la Borsa de Mediació per al lloguer social de la Ribera d’Ebre van atendre durant l’any 2018 un total de 1.680 visites a la comarca, un 57 per cent de les quals presencials, a la seu del Consell Comarcal de la Ribera, a Móra d’Ebre. La majoria dels veïns s’hi han dirigit per informar-se o gestionar qüestions relatives a contractes i ajuts al lloguer social, concretament 692 i 497 de les gestions fetes van ser per aquests temes. La mediació comarcal permet assessorar tant a les persones que disposen d’un habitatge en propietat, com als que volen llogar-ne un, també durant la vigència del contracte, vetllant pel bon ús del pis o la casa i el control del pagament de rebuts.\nCal tenir en compte que actualment la Borsa de Mediació per al lloguer social gestiona una vuitantena de contractes de lloguer a la comarca, 23 dels quals es van signar durant l’any passat, una xifra que representa un increment del 25% respecte al 2017, quan se’n van signar 17. Pel que fa als imports dels ajuts al lloguer social, que es calculen en funció de la renda i del lloguer que paga el beneficiari, van suposar una inversió de 228.686,36 euros a la Ribera durant el 2018.\nUna altra de les prioritats en política d’Habitatge a la comarca són els ajuts a la rehabilitació d’edificis que també es gestionen cada any des del Consell Comarcal, en aquest cas a través de la Borsa comarcal d’Habitatge. Els ajuts aprovats a la comarca ascendeixen a uns 128.000 euros, la majoria destinats a millorar la qualitat de vida de la gent gran de la Ribera. Així, s’han aprovat 30 de les 46 sol·licituds presentades al llarg de l’any per realitzar obres d’arranjament a l’interior d’habitatges de persones majors de 65 anys, en la majoria dels casos per facilitar el canvi de la banyera per un plat de dutxa o de la cuina de gas per una elèctrica, per instal·lar baranes, substituir finestres i balconeres, adequar les instal·lacions elèctriques o arranjar filtracions d’aigua.\nA aquests ajuts s’han de sumar els cinc que s’han aprovat per fomentar al rehabilitació d’edificis residencials. En aquest cas, dues de les subvencions s’han destinat a instal·lar un ascensor, dos més a obres de conservació de l’edifici i una a fomentar l’eficiència energètica.\nA més, cal afegir la tramitació de cèdules d’habitabilitat que atorga l’Agència de l’Habitatge de Catalunya, que en tot l’any passat van ser 130. Aquesta xifra representa també un increment del 35% respecte a l’any anterior, quan se’n van tramitar 84. La majoria de les noves cèdules es van realitzar via telemàtica, mentre que 26 es fan fer des de la seu del Consell Comarcal. Del total de les gestions fetes al llarg de l’any, 33 van estar relacionades amb habitatge de protecció social.


Pandora, la dels vents, i nosaltres, de part dels bons – Ràdio Klara 104.4FM València\n4 noviembre 2015 3 noviembre 2015 Manolo Totxa 0 comentarios anarquisme, Barcelona, Catalunya, CGT, Jordi Martí i Font, represión\nI ara, sense cap mena de dubte, estem assistint a una nova forma de posar-se al capdavant de la societat. Sinó, com s’entén que els que han creat un “grup terrorista criminal” no hagin fet cap atemptat? Com s’entén que no només fessin pública la seva constitució com a “grup terrorista criminal” sinó que a més donessin un correu de contacte per si algú es volia afegir a “fer el mal”. Sense cap mena de dubte, estan desconcertant els antiterroristes practicant un terrorisme inexistent i aquesta és una nova forma de crear tendència.\nEn fi, els mitjans de comunicació catalunyesos, aquests dies, a banda del definitiu camí cap al procés, estan plens d’anarquistes i de Pujols, les dues cares del mateix país. “Pandora, Pandora, Pandora…” i “Diuen, diuen, diuen”… amb la diferència que als primers els anomene criminals malgrat no hi hagi proves per tal de mantenir-los a la presó i el segons (i família) serà sempre un prohom perquè sortia molt per la tele i recordava les cares de tothom amb qui havia parlat. I nosaltres, ja ho deia l’Ovidi, sempre, de part dels bons, amb els vents que no cap en cap caixa.\n← Pandora no és casualitat\n¿Ejército al poder? →


Roba un cotxe a punta de ganivet i se l’endú per assaltar sis hotels en 48 hores\nAmenaçava els recepcionistes amb un ganivet i els ruixava amb un líquid que, deia, era inflamable\nAbans de robar sis hotels arreu de Catalunya va començar robant dos vehicles a Barcelona. El recorregut delictiu del lladre va començar el set d’abril a les 21:30 hores, quan va robar al Putxet el ciclomotor d’una dona a un pàrquing privat a punta de ganivet. L’home la va agafar pel coll i la va amenaçar posant-hi un ganivet, abans de sostreure-li la moto i diners en efectiu. Va ser l’inici d’un recorregut que va portar un argentí de 31 anys a assaltar sis hotels en menys de 48 hores. Els Mossos d’Esquadra el van detenir el 16 de maig a la capital catalana.\nEl següent pas que va donar l’atracador va ser robar un cotxe. Quatre hores després de robar la moto, va xocar amb un cotxe aturat en un semàfor. Quan el conductor del turisme va baixar per veure què havia passat, el lladre li va ensenyar un ganivet que portava a la cintura i el va cridar en “to amenaçador”, segons la policia catalana. El lladre va endur-se el cotxe i va marxar fins a Granollers, on va cometre el primer dels sis atracaments a hotels. Després de robar a l’hotel de Granollers l’atracador va cremar el cotxe a un pàrquing públic del Carmel.\nEn menys de 48 hores el lladre va cometre cinc atracaments més. L’home s’emportava els diners de la caixa enregistradora, tot i que en una ocasió es va endur un portàtil i en altres ocasions telèfons.\nEl primer robatori, el de Granollers, es va produir cap a les dues de la matinada del vuit d’abril. L’home va amenaçar la recepcionista amb un ganivet “de grans dimensions” i amb una ampolla en què hi havia suposadament líquid inflamable, segons detallen fonts policials. El lladre va ruixar la dona amb el líquid. Mitja hora després va atracar un altre hotel, en aquest cas a Mollet del Vallès. En aquest cas, va ruixar la recepcionista del líquid i li va mostrar un encenedor abans de cridar: “Això és un atracament, no et faré res si col·labores”.\nL’endemà a la nit va robar a un hotel de Sabadell i va cometre tres atracaments més, en aquest cas a Barberà del Vallès. Dos dels tres van ser en grau de temptativa, ja que no va aconseguir cometre el robatori.\nAtracaments Barri del Carmel Barri del Putxet i el Farró Mossos d'Esquadra


Units per anar més lluny | FemSafareig.cat\nUnits per anar més lluny\nnov. 18, 2011 Salvador Mestre Gispert Opinió 1\nEn poques eleccions espanyoles com les d’aquest proper diumenge s’haurà sentit l’elector català més abocat a la reflexió. Opcions que fins ara molts catalans mai s’havien plantejat sospesar, avui s’obren de manera realista davant les urnes. I empenyen per primer cop a una profunda reflexió. L’evolució del sentiment sobiranista, la normalització del desig d’esdevindre un país lliure, obliga un major nombre de votants a sentir la responsabilitat d’emetre un vot calculat i precís, que suposi en qualsevol cas un pas endavant cap a l’assoliment d’una Catalunya lliure i plena.\nL’opció independentista s’ha desplaçat en els darrers anys des de posicions minoritàries a una majoria social que va en augment. Si bé és prou reconegut el paper de motor polític que ha suposat Esquerra Republicana de Catalunya en aquesta normalització, avui, afortunadament, l’independentisme sobrepassa ERC i condiciona, fins i tot, d’altres partits o coalicions de caire nacionalista que, fins fa quatre dies, ignoraven qualsevol rampell sobiranista, considerant-lo poc seriós i reservant-lo a l’etapa esbojarrada de les seves joventuts.\nPrecisament aquest creixement social de l’independentisme obliga els partits polítics catalans a renovar-se, a reinventar-se per millor servir la societat civil. A ser permeables i obrir-se, en definitiva, a ciutadans que no desitjen formar part d’estructures de partit tradicionals.\nI a aquells partits que no actuin d’acord amb una lectura atenta de la societat per canviar segons les seves exigències, se’ls veurà un llautó que, tard o d’hora, pagarem a preu d’or com a país.\nÉs en aquest context que Esquerra Republicana de Catalunya ha enfrontat i dut a terme en pocs mesos una renovació que hom no creia possible. I, recollint la demanda ciutadana d’unitat i obertura, concorre a aquestes eleccions amb la coalició ERC-Reagrupament-Catalunya Sí, aglutinant la sensibilitat política independentista, però també la social. Aquesta darrera representada per Catalunya Sí, plataforma integrada per personalitats independents sense cap més adscripció política que el seu desig de treballar per una Catalunya lliure. Una mostra més de l’obertura a la societat civil és la condició d’independents dels caps de llista respectius al Congrés i al Senat: l’escriptor i historiador Alfred Bosch i el Dr. Moisès Broggi, de 103 anys d’edat i que, per descomptat, no anirà al Senat tal i com ja va dir des d’un bon inici.\nVet aquí una mostra de la importància d’aquestes eleccions espanyoles per l’independentisme català: l’avançada edat del Dr. Broggi i el seu perfil acadèmic i humà, veritable pont entre dos segles, ja va meréixer l’atenció de la premsa internacional, situant en portades d’arreu del món la causa d’alliberament nacional catalana. Com més pes tinguin els resultats obtinguts per la única opció independentista catalana que concorre a aquestes eleccions, major serà el ressò internacional de la nostra causa com a poble. I no ens enganyem, la plena sobirania de Catalunya vindrà ajudada del recolzament internacional i no de l’impossible encaix amb l’estat espanyol.\nFins i tot el President Pujol admet que s’ha acabat el temps del peix al cove i que no tenen cabuda més intents d’encaix ni governs de concentració amb un estat que no ens vol (si bé el candidat Duran, honest ell, diu que cal pensar amb la cartera; tothom sap que es refereix a la de un ministeri).\nHi ha qui es pregunta què hi hem d’anar a fer els independentistes catalans a Madrid, atès que no s’hi va a mercadejar amb el país ni a defensar negocis privats com fan d’altres formacions nacionalistes.\nDoncs, a banda del ressò internacional, s’hi va per fer sentir amb dignitat la veu d’un poble sotmès i espoliat que es vol lliure i sobirà. A dir que als fills i filles de Catalunya ja no ens alimenten molles ni ens venem per cap plat de llenties. Que volem ser lliures. I ho direm, també, a l’altaveu de les corts espanyoles per que ho sentin aquells que ens volen muts i no ens volen sentir.\nA Tarragona i a Riudoms, l’únic vot útil és el que fa confiança a la coalició ERC-Reagrupament-Catalunya Sí. D’acord amb tots els sondejos, CiU té de sobres els vots que necessita pels diputats i senadors que li pertoquen, juntament amb el PSC-PSOE. Així, una majoria de vots independentistes disputarien el representant a la tercera força política al Camp de Tarragona: el Partit Popular. Sobren paraules. Com sobren motius per entendre que, a la vista del mapa electoral, serà més útil un vot independentista a Riudoms que no pas a CiU, qui té més que assegurat el resultat.\nUn comentari a “Units per anar més lluny”\nEnric Queralt i Catà 19 novembre 2011 at 16:42\nUn article excel·lent i una iniciativa (fem safareig) encara millor.\nA veure-les veinr, que diuen, no?


Comencen les afectacions viàries a l’entrada de Blanes per les obres de la nova rotonda de Ca la Guidó | Ràdio Palafolls\nHome Comarcal Comencen les afectacions viàries a l’entrada de Blanes per les obres de la nova rotonda de Ca la Guidó\nMarc Ferri , setembre 18, 2018\t / 420 0\nDes d’avui dimarts i durant 3 mesos, la carretera de Blanes a Tordera, la GI-600, viurà afectacions en la seva circulació per les obres de construcció de la nova rotonda de Ca la Guidó.\nEl tall afecta des d’avui el carril de baixada de la Carretera d’Accés a la Costa Brava, des de l’alçada del Carrer Mas Florit fins la Rotonda dels Focs, situada a la cruïlla entre les carreteres GI-600 i GI-682.\nL’altre carril de sortida de la Carretera de Tordera, que va amunt, no resultarà afectat. Per tot plegat, des d’avui per accedir a Ca la Guidó cal fer-ho a través del desviament provisional per obres.\nDes d’ahir s’han estat instal·lant diversos cartells i plafons per informar d’aquesta mesura i de les rutes alternatives.\nEls motius del tall, prèviament anunciats per l’Ajuntament de Blanes, responen a les obres de construcció de la reivindicada rotonda de Ca la Guidó.\nUnes obres que han començat pels treballs previs de millora de la xarxa pluvial de la zona, que es consideraven necessaris abans de començar a construir la rotonda.\nAquestes obres de millora van començar a fer-se ara fa dues setmanes, i el consistori calcula que s’allargaran uns tres mesos aproximadament, per la qual cosa podria estar enllestida entre finals d’aquest 2018 i principis del 2019.


Sant Miquel de Solterra 1204\nSant Miquel de Solterra és el cim més elevat de les Guilleries i s'alça fins els 1.204 metres. Es troba entre els municipis de Sant Hilari de Sacalm i d'Osor a la Selva. Sant Miquel de Solterra, també anomenat Sant Miquel de les Formigues, perquè en aquest punt a l’estiu si troben una gran quantitat de formigues voladores.\nDesnivell: ± 1800 metres\nArbúcies - Joanet – Sant Hilari Sacalm – Coll de Llevanyes – Can Borrell - Sant Miquel de Solterra – Can Cercenes - Osor\nSortim d'Arbúcies pel camí de Can Riera, remuntarem la riera de la Pineda fins gairebé arribar a Can Furriol, on la travessarem per reprendre el GR83 que ens durà al poble de Joanet per un costerut corriol en poc més d'una hora. Travessem el petit poble, mentre gaudim de les fabuloses vistes sobre el Montseny que ens ofereix fins arribar al cementiri, on retrobarem el corriol de camí a Sant Hilari de Sacalm. A Sant Hilari retrobem la civilització, les seves aigües i l'encant burgés a l'hora carrincló. Nosaltres seguim pel GR83 ara en forma de pista fins poc abans d'arribar al Coll de Llevanyes on cal deixar el trencall de la dreta, que baixa suaument. Cruïlla de camins i arribem al Coll de Llevanyes, aquest coll és un pas natural per on passava l’antic camí ral que anava des d’Osor fins a Sant Hilari Sacalm. Cal seguir pujant pel mateix camí, que és el més clar, tot girant cap a l'oest. Després de caminar uns 40 minuts torna a haver-hi una altra bifurcació. Arribats en aquest punt, si troba un rètol indicatiu, deixem el camí principal de la ruta indicada i seguim cap a l’esquerra. La pista de la dreta serà la de retorn. Aquí abandonem la pista i per el marge dret seguim un corriol, que amb forta pujada i passant pel mig del bosc, seguim la carena suaument fins arribar a la masia abandonada de Can Borrell. Passada la masia seguim la pista que puja cap a la dreta. Desprès de caminar uns pocs metres veiem uns arbres marcats amb uns senyals de color vermell. S’arriba a un coll (amb unes fites de pedra) on enllaça amb els diferents itineraris de pujada i que ens deixa al peu del cim on hi ha la creu. El camí a seguir està força fresat. Podem acabar d’arribar al cim fent una curta i fàcil grimpada, o voltar per la dreta on hi ha un sender més còmode. Una empenta final i arribem a Sant Miquel de Solterra. Al cim gaudirem d'esplèndides vistes al Sud del Montseny, al Nord-oest del Collsacabra i les cingles de Nostre Senyora del Far i al Nord les neus del nostre Canigó. El descens fins a Osor el fem per un sender de singular bellesa amb vistes sobre la vall d' Osor per la carena nord, passant per la Roca d'en Cercenes, tot seguint unes senyals vermelles i passant per Can Cercenes per anar a retrobar novament el GR83 que ens ha de dur fins al final de l'etapa a la vila d'Osor.\nUna llarga caminada tot conquerint de passada en nostre objectiu anomenat Sant Miquel de les Formigues. Aquest cop tenim la Raquel i en Jordi com a convidats d’honor, una bona estrena per ambdós. El dia lluminós fins a migdia on un emprenyador vent frescot ens va dur núvols de poca rellevància. Tot plegat una bona jornada per anar gaudint de la muntanya en tots els seus sentits. Fins la propera.


Requisits. (segons DOGC núm. 30.3.2017)\nb) Posseir el títol de Batxiller o tècnic o equivalent, o qualsevol altre de nivell superior. Si es tracta d’un títol obtingut a l’estranger, cal disposar de l’homologació corresponent del Ministeri d’Educació.\nc) Haver complert 18 anys.\nd) Tenir una alçada mínima d’1,65 m els homes i d’1,60 m les dones.\ne) No estar inclòs en cap causa d’exclusió mèdica de les establertes a l’annex 5 d’aquesta convocatòria.\nf) No haver estat condemnat/ada per cap delicte o, en cas d’haver-ho estat, tenir extingida la responsabilitat penal i cancel·lats els antecedents penals, o si no s’han cancel·lat, però correspon, haver-ho sol·licitat, i no estar inhabilitat/ada per a l’exercici de les funcions públiques, ni estar separat/ada mitjançant expedient disciplinari del servei de cap Administració pública. Serà aplicable, tanmateix, el benefici de la rehabilitació, sempre que la persona aspirant ho acrediti mitjançant el corresponent document oficial.\ng) Satisfer la taxa establerta a l’apartat 3.5 d’aquestes bases.\ni) Posseir el permís de conduir vehicles de la classe B, en vigor, o permisos equivalents d’acord amb la normativa aplicable.\nEls requisits dels apartats de la a) a la h) han de complir-se dins del termini de presentació de sol·licituds i s’han de continuar complint fins a la presa de possessió com a funcionaris/àries de carrera llevat del requisit previst a l’apartat c).\nEl requisit de l’apartat i) s’ha de complir dins del termini de presentació de la documentació acreditativa dels requisits, previst a la base 8.1.1, termini que es farà públic en el moment de publicar la relació de persones convocades al curs selectiu a l’Institut de Seguretat Pública de Catalunya


Zigurat Band - El Gran Mogol\nPortada / Companyies – Producció Pròpia / Zigurat Band\nCompanyia d’Arts de Carrer\nLa Zigurat Band neix com a Companyia de Teatre i musica al carrer, una companyia formada per 4 músics (bateria, saxo, guitarra eléctrica i baix) i una actriu i un actor al capdevant de la formació.\nUna combinació de bona música, números de teatre de carrer i sorpresses per fer passar una bona estona al nostre públic.\nEls formats dels diferents espectacles poden ser itinerants i estàtics.\nLa banda porta un carro amb l’equip de so i tot el sistema de microfonia sense fils i un generador amb lo que es totalment autonoma (pug & play).\nAIS! es una queixa, un conjunt d’AIS de tots i de tothom que es transformen en una explosió de festa, animació, ball i bona música i una serie de números divertits amb la intenció de fer passar una bona estonia al públic, riure, ballar i oblidar-se per una estona dels AIS!\nUn carro amb una DJ al damunt i un equip de só i a terra quatre ballarines i ballarins que no paren de ballar al ritme de la música.\nUn espectacle que s’enganxa per la seva senzillesa i frescor, musica i dansa inseparables per animar a la gent que camina pel carrer, un ball a la llibertat…\nELVIS THE KING es una paròdia dels SHOW TALENTS Televisius. Amb el format de teatre de carrer i amb grans dosis d’humor es proposa la recerca d’un nou Elvis, un nou Rei del R’N’R que haurà d’aparèixer d’entre el nostre públic. El format recordarà un set-plató de TV instal.lat al carrer on es desenvolupara aquest programa.\n2 presentadors condueixen el programa i una banda de 4 músics s’encarreguen de posar tot el fil musical i com no de treballar els grans èxits del gran Rei del R’N’R, Elvis Presley.\nL’espectacle es desenvolupa al carrer (plaça o espai públic) ,el públic pot estar assegut al terra, de peu, assegut en cadires i si cal i l’organització vol es poden posar grades, també es pot adaptar algun espai que arquitectònicament doni aquests tipus de joc per la visibilitat.


Posted On Dijous, 08 Juliol 2021 16:12\tEscrit per\tRedacción\nLa programació d’aquest estiu tindrà lloc en més d’una desena d’espais escènics a l’aire lliure i inclou música, dansa, cinema, poesia o contacontes.\nAixí, la programació comença aquest dijous 8 de juliol amb el cinema a la fresca al pati del col·legi Vicent Gironés amb la pel·lícula "La Boda de Rosa" a partir de les 22:00h. El divendres 9 de juliol s’estrenarà els concerts de l’Estiu Musical que organitza l’Agrupació Musical d’Ontinyent. Ho farà amb amb el concert de la banda jove i sénior de l’Agrupació Musical d’Ontinyent a la Plaça de la Coronació a partir de les 23:00h.\nPel que fa al dissabte 10 de juliol, la Plaça de l’Ajuntament acollirà el concert del 75 aniversari de la Societat Unió Artística Musical d’Ontinyent a partir de les 22:30h. El regidor de Cultura, Àlex Borrell, animava a la ciutadania a gaudir del primer cap de setmana d’una programació que és el resultat "d’un esforç conjunt de l’Ajuntament i les associacions locals, per a tornar a traure la cultura al carrer".\nLa programació del primer cap de setmana conclourà el diumenge 11 de juliol al Teatre Echegaray amb el musical "Alicia en el Musical de les Meravelles" a partir de les 19:00h. Les persones interessades poden adquirir les seues entrades amb un preu de 8€ a la web www.caixaontinyent.es, a la Casa Cultura-Palau dels Barons de Santa Bàrbara o en taquilla una hora abans de l’inici de l’espectacle.\nMés en aquesta categoria: Una exposició de la UV a la Casa de Cultura d’Ontinyent repassa el conflicte de la Germania Valenciana al segle SXVI La música en directe protagonitza la segona setmana de "Cultura de Barri"


Girona acostarà el Servei Municipal d'Ocupació als diferents barris - Diari de Girona\nGirona acostarà el Servei Municipal d'Ocupació als diferents barris\nCada centre cívic tindrà un tècnic un dia a la setmana per tal de poder atendre les necessitats del sector\nl.fanals 05.04.2017 | 07:19\nEl Servei Municipal d'Ocupació (SMO) de Girona arribarà als barris per tal de millorar l'atenció i assessorament per a la recerca de feina a les persones que més ho necessiten. D'aquesta manera, cadascun dels centres cívics de la ciutat (Taialà, sector Est, Palau, Pont Major, Barri Vell, Santa Eugènia i Sant Narcís) tindrà un tècnic un dia a la setmana per ajudar els veïns de la zona a formar-se i buscar feina.\nSegons va explicar el regidor d'Ocupació, Joaquim Rodríguez, l'Ajuntament ha detectat que a molts veïns de la ciutat els costa desplaçar-se fins a l'SMO, que té la seu a Sant Narcís. Per això, han decidit apropar aquest servei a la ciutadania a través del projecte SMO als Barris, que vol oferir una ajuda personalitzada i de proximitat.\nLa previsió municipal és que l'SMO als barris es financi a través del programa municipal Girona Actua, mentre que en els casos de Sant Narcís i Santa Eugènia es farà a través d'un dels programes estrella del Servei d'Ocupació de Catalunya (SOC), que als atorga un finançament especial d'un milió d'euros. En total, el consistori preveu que 700 persones participin en els programes de Treball al Barri i Girona Actua. D'aquestes, calculen que unes 105 persones participaran en les les càpsules formatives al propi barri.\nEls objectius del pla són facilitar i millorar l'accés dels gironins als serveis de l'SMO, fer un diagnòstic de les necessitats i possibilitats d'ocupació de cada barri i generar accions específiques.


Polítiques transversals | Sinergia Social\nA l'Associació coordinadora Sinergia social existeix un compromís ferm amb la sostenibilitat ambiental. Per això implantem les polítiques mediambientals establertes en el Pla de sostenibilitat de la Coordinadora Sinergia Social, les quals se sustenten en els principis de les 4 R; reduir, reutilitzar, reciclar i reparar. I s'adapta a cada context d'activitat de l'organització; des de la gestió d'oficines verdes, a la sostenibilitat a la llar en serveis residencial i a la dimensió educativa en els serveis d'atenció formació i ocupació.\nEl pla mediambiental s'avalua trimestralment i es revisa anualment per la comissió mediambiental de l'entitat. Entre les activitats què s'implanten, destaquem les actuacions participatives que a més a més de contribuir a la cura del medi ambient, incideixen directament en la conscienciació i sensibilització de les persones.\nDes dels valors i principis que defineixen la identitat de l'Associació Coordinadora Sinergia Social la igualtat d'oportunitats entre les persones n'és un eix vertebrador. Per això des del 2015 disposem del Pla d'Igualtat de l'entitat que inclou entre d'altres, les mesures i protocols pels quals ha de vetllar l'entitat per ser part activa en garantir aquesta igualtat tant dins com fora de les seves activitats.\nEl pla d'igualtat és seguit i revisat per la comissió d'igualtat de l'entitat, avaluat anualment i revisat bianualment.\nDonem suport a la diversitat cultural\nL'Associació Coordinadora Sinergia Social compta des de l’any 2015 amb el certificat de gestió de la qualitat d’acord amb els paràmetres de la norma ISO 9001:2008, amb el número EC 2647/06 per Applus. Aquesta acreditació ofereix un model de gestió determinat; basat principalment en el cercle de la millora contínua, la gestió per processos i l'avaluació continua. Però sobretot és l'eina que permet a l'Associació i els serveis que la componen disposar d'un segell de qualitat.\nLa gestió de la qualitat és implantada i avaluada pel comitè de qualitat, que realitza un seguiment mensual dels processos, així com les auditories periòdiques de qualitat i l'avaluació anual, que es recull entre d'altres, a la memòria d'activitat de cada servei.\nConsultar la Política de Qualitat


Espai web dels seminaris - servei educatiu de ciutat vella\nFormació eines google\nHi ha grups de formació en la xarxa, per fer seguiment i compartir materials.\nSeminari de música 1r. enCANTAts 2017-18 "Obrim portes" Música social\nDes del seminari de música amb les especialistes de les escoles de Ciutat Vella estem a punt de finalitzar una activitat que enguany s'ha engegat i que esperem que duri molts anys: 1r. enCANTAts de Ciutat Vella. Aquest curs amb el lema "Obrim portes".\nEls alumnes motivats per les seves mestres han treballat les lletres de les cançons del grup Txarango i assajant els temes. Els alumnes gaudiran de la gravació a l'estudi Medusa que crearà la maqueta per a que cada alumne tingui el CD amb les cançons de seu grup i de les altres escoles. A més a més han elaborat les caràtules.\nEns hem posat en contacte amb Txarango per a que ens enviessin algun missatge però tot i que la proposta els sembla engrescadora van molt enfeinats. Esperem per al proper curs poder contactar amb els grups dels qual provinguin les cançons i fer una trobada conjunta.\nPodeu veure més informació i fer el seguiment al blog on les mestres hi van afegint el procés.\nEspecialistes de música: us animem a que participeu del seminari el curs vinent!