La Generalitat rebutja dues propostes de parcs solars al pla de Bages - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa Generalitat rebutja dues propostes de parcs solars al pla de Bages\nPreveien ocupar més de 120 hectàrees no urbanitzables entre Santpedor, Sant Fruitós i Sallent, amb un projecte descartat del tot i l'altre, parcialment\nredacció/j.e.v. santpedor 08.04.2021 | 21:18\nZona dels Plans de Santa Anna, a l'entorn dels quals s'ubica el projecte Bages I ajuntament de santpedor\nZona dels Plans de Santa Anna, a l'entorn dels quals s'ubica el projecte Bages I\nLa Ponència d'Energies Renovables de la Generalitat de Catalunya ja s'ha pronunciat sobre els projectes de parcs fotovoltaics Bages I i Bages II, que en total afecten més de 120 hectàrees de sòl no urbanitzable dels termes de Santpedor, Sant Fruitós i Sallent, i n'ha tombat un per complert mentre que l'altre l'ha rebutjat parcialment.\nLa Ponència ha resolt com a no viable l'avantprojecte Bages II, que afectava finques bàsicament agrícoles i forestals dels plans de Llussà i Pla de Les Abelles, a 1 quilòmetre del nucli urbà de Santpedor. La planta proposada, de 25 MWp i amb una extensió de 39,3 hectàrees, afectava també els termes municipals de Sant Fruitós de Bages i Sallent, i preveia la instal·lació de més de 42.000 panells.\nTant projectes solars com eòlics han estat motiu de rebuig.\nPel que fa a l'avantprojecte Bages I, situat al Coll de l'Om i Plans de Santa Anna, prop de la Sèquia, la Ponència el manté com a viable, però només parcialment, perquè rebutja la totalitat de l'àmbit del parc al terme de Santpedor, i una part de la que s'ubicaria al de Sant Fruitós (en aquest cas, ja d'entrada no es preveia ocupar res del terme de Sallent). La planta fotovoltaica Bages I, situada a la zona dels plans de Santa Anna, a 1 quilòmetre al sud-oest del nucli de Santpedor i a un quilòmetre al nord de Sant Fruitós, plantejava una extensió de 83,7 hectàrees i una potència de 40 MWp, amb més de 68.000 panells.\nEn concret, la Ponència ha rebutjat tota l'àrea del projecte de Bages I inclosa dins del terme de Santpedor, dues zones dins del terme de Sant Fruitós, i els sòls de protecció especial i territorial de potencial interès estratègic vinculats a l'aeròdrom (també dins el municipi de Sant Fruitós), mentre que considera vàlides la resta de zones que contempla el projecte. Les àrees descartades ho han estat, entre altres motius, perquè afecten zones catalogades com a espais d'interès d'espècies, especialment per la seva proximitat al riu d'Or, i també es demana la incorporació al projecte d'un estudi d'impacte i integració paisatgística que ara no té.\nPel que fa al projecte Bages II, descartat totalment, la Ponència es mostra desfavorable a la seva viabilitat bàsicament per «la incompatibilitat que presenta respecte el planejament urbanístic vigent, atès l'informe dels Serveis Territorials d'Urbanisme de la Catalunya Central». I és que, segons la Ponència, la proposta afecta molta part de sòls de protecció especial als tres municipis, i «es valora desfavorablement l'afectació de la matriu forestal que es produeix en la part sud de la traça del ferrocarril», repercutint «de forma clara» en el valor d'aquests sòls.\nEl propi Ajuntament de Santpedor, per exemple, ja havia emès un informe desfavorable contra els dos projectes al·legant que l'emplaçament d'aquestes instal·lacions, en sòl no urbanitzable, podia comprometre els valors ambientals, paisatgístics i agrícoles del territori. D'altra banda, la Ponència ja va desestimar fa uns dies dos parcs, en aquest cas eòlics, a Aguilar de Segarra, Castellfollit del Boix i Rajadell, i en què Santpedor quedava afectat per la línia elèctrica d'evacuació que connectaria els parcs eòlics fins a la xarxa elèctrica de transport. En aquest sentit l'Ajuntament de Santpedor també va emetre un informe desfavorable.


Trobada amb l’Equip Directiu de Càritas Nacional d’Andorra\nEl divendres dia 23 de febrer l'Arquebisbe i Copríncep Mons. Joan-Enric Vives va mantenir una reunió de treball al palau episcopal amb el nou equip Directiu de Càritas Andorrana que ha estat recentment renovat segons prescriuen els Estatuts de l’Entitat.\nA la reunió hi van assistir el President de Càritas Andorrana, Sr. Amadeu Rocamora, el Consiliari Mn. Ramon Sàrries i les recentment escollides nova Vicepresidenta, Sra. Canòlich Baró i la nova Presidenta Comissió Acció Social Càritas Andorrana, Sra. Assumpció Grifoll.\nVan informar a l’Arquebisbe de la marxa de l'entitat, els projectes de creixement que tenen en curs i els que preveuen per al futur, la situació econòmica i les ajudes importants que han pogut realitzar.


El Consell Comarcal de la Segarra aprova el pressupost inicial amb més de 7 milions d'euros. — Consell Comarcal de la Segarra\nEsteu aquí: Inici → Notícies → El Consell Comarcal de la Segarra aprova el pressupost inicial amb més de 7 milions d'euros.\nEl Consell Comarcal de la Segarra aprova el pressupost inicial amb més de 7 milions d’euros.\nAquest vespre s’ha projectat la sessió ordinària del Ple del Consell Comarcal. Un dels punts de l’ordre del dia era l’aprovació inicial del pressupost comarcal per a l’exercici 2019. Un pressupost de més de 7 milions d’euros on el President del Consell Comarcal, Xavier Casoliva, ha volgut destacar que en part el pressupost s’aprova amb els convenis que se signen amb els ajuntaments per prestar els serveis comarcals. Tots els vots a favor, en contra el grup Pdcat i absència del grup de la CUP.\nUn dels altres punts, ha estat la proposta del nou conveni de col·laboració amb la Paeria de Cervera per la Biblioteca comarcal Josep Finestres. On des del Consell Comarcal s’ha volgut remarcar que amb aquest conveni el Consell Comarcal s’adapta a la Llei sobre biblioteques que regeix la Generalitat de Catalunya. La proposta de conveni ha estat votatda a favor pels grups menys el grup Pdcat i absència del grup de la CUP.\nFotografia del moment de la sessió a la Sala de Plens del Consell Comarcal.


Tàrrega compta ja amb la seva oficina del Registre de la Propietat | iTarrega.wordpress.com # bloc informatiu de la ciutat de Tàrrega\nTàrrega compta ja amb la seva oficina del Registre de la Propietat\n26/08/2008 a 7:25 am\t· Filed under Actualitat\nEl municipi de Tàrrega compta des de fa unes setmanes amb la seva pròpia oficina del Registre de la Propietat, fent realitat una de les reivindicacions històriques expressades reiteradament pel consistori local.\nA banda de la capital urgellenca, la circumscripció d’aquesta oficina comprèn també els termes d’Anglesola, Bellpuig, Ciutadilla, Guimerà, Maldà, Nalec, Els Omells de Na Gaia, Ossó de Sió, Preixana, Vallbona de les Monges, Verdú i Vilagrassa, tots pertanyents a la comarca de l’Urgell. El Registre de la Propietat de Tàrrega s’ha format a partir de la seva segregació del de Cervera, fixada en la darrera modificació de demarcacions registrals que ha aprovat el Ministeri de Justícia. Les dependències estan situades en uns baixos de l’avinguda d’Ondara 18, una zona d’expansió que en els últims anys s’ha consolidat com a pol de serveis públics de diferents administracions. Amb una plantilla de set treballadors, el Registre de la Propietat de Tàrrega desenvolupa la seva tasca des del passat 17 de juliol i des d’aleshores ja ha atès nombroses consultes i peticions. Alhora s’ha completat el trasllat de documents i lligalls des de l’oficina de Cervera.\nVal a dir que la Cambra de Comerç i Indústria de Tàrrega es pronuncià sovint a favor de l’obertura de l’esmentada oficina, suport que en aquest sentit ha agraït públicament l’alcalde Joan Amézaga. L’entrada en servei del Registre de la Propietat arriba a Tàrrega mig any després de la inauguració d’una oficina pròpia de l’Agència Tributària. Les reivindicacions de l’Ajuntament se centren ara en la creació d’un jutjat de primera instància a la localitat. De caràcter oficial, el Registre de la Propietat inscriu per al seu coneixement general els drets de propietat sobre els béns immobles.


Presó sense fiança per al detingut pel crim masclista de Planes - À Punt\nPresó sense fiança per al detingut pel crim masclista de Planes\nLa jutgessa ha prohibit que l'investigat puga acostar-se al fill que tenia amb la víctima, un bebé que es troba actualment amb la família materna.\n14 de febrer 2019 - 18:00\nLa titular del jutjat de primera instància i instrucció número 1 d'Alcoi ha decretat aquest dijous l'ingrés en presó provisional, comunicada i sense fiança, per a l'home detingut com a presumpte autor de la mort de la seua companya sentimental a la localitat de Planes (Comtat).\nSegons ha informat el Tribunal Superior de Justícia de la Comunitat Valenciana (TSJCV), el sospitós ha quedat investigat en una causa oberta per un delicte d'assassinat. La jutgessa, que té competències en violència sobre la dona, ha alçat ja el secret de sumari que hi havia sobre les diligències. Així mateix, ha acordat com a mesura cautelar la prohibició que l'investigat puga acostar-se o comunicar-se amb el fill que tenia amb la víctima, un bebé que es troba actualment amb la família materna.\nEl jutjat no té constància de l'existència de denúncies prèvies de la víctima contra el presumpte assassí. Els fets es van produir dissabte cap a les sis del matí, quan l'home va alertar que havia trobat la seua parella morta. Al principi, la causa es va investigar com un possible suïcidi, però finalment l'autòpsia va determinar que les ferides havien sigut causades per una altra persona.


Amb tu, som una gran Família. Unes comunitats vives, orants, fraternes i evangelitzadores.\n† Francesc Pardo Artigas\nCertament que l’Església som una gran família, la família de Jesús. I en aquesta família, com en totes, necessitem compartir els béns materials per exercir la nostra missió. Però adonem-nos que abans de compartir els béns materials compartim molts altres béns molt més importants: la Paraula de Déu, la fe en Jesucrist, els dons de la salvació, els sagraments, la pregària, la fraternitat i l’ajuda mútua. També oferim a tothom els serveis d’ajuda i promoció dels més necessitats, l’atenció pastoral als malalts i ancians, i les propostes educatives per als infants, joves i adults mitjançant els moviments i altres institucions. No oblidem que les comunitats parroquials tenim les nostres esglésies, que ens acullen per les celebracions cristianes, en els actes de religiositat i en altres moments de la vida. Així mateix, necessitem locals per a les activitats de formació, per a les trobades i per a l’acolliment, i les rectories que cal oferir als mossens com a habitatge. Tinguem present el patrimoni que ens cal mantenir i gestionar. Aquest patrimoni –esglésies, obres d’art, arxius, biblioteques... que són signe de com la fe cristiana s’ha expressat en l’art, la cultura i la vida– no constitueix una «riquesa», sinó sovint una gran despesa de manteniment i restauració, perquè pugui estar al servei de les comunitats parroquials i de tothom. Certament que per al manteniment del patrimoni es reben aportacions de les administracions, però com a Església en tenim la primera responsabilitat.\nAgraïment: En aquesta jornada de l’Església diocesana cal primer donar les gràcies a tots els qui habitualment col·laboreu econòmicament amb les vostres aportacions a les col·lectes i donatius.\nTambé cal reconèixer l’esforç de les comunitats parroquials perquè cadascuna contribueix amb la seva aportació a la Caixa de Germanor de tota l’Església diocesana.\nAlhora, cal donar les gràcies a totes les comissions d’economia de les parròquies per la seva dedicació i esforç.\nComunió: La comunió és comunió amb Déu Pare, Fill i Esperit Sant i entre tots els qui formem l’Església, que vivim en la fe, en l’esperança i en la caritat. Per això la comunió es manifesta i s’aconsegueix en les celebracions, en les activitats pastorals, en la vida de les comunitats, però també en la necessitat de compartir els béns materials. Per això cal que les parròquies amb més recursos contribueixin a les necessitats de les que en tenen menys o molt pocs; i també cal que els creients manifestem la comunió amb les nostres aportacions.\nResponsabilitat: Tots estimem les nostres parròquies, tots desitgem que estiguin en condicions per a les celebracions habituals i per a d’altres moments joiosos o difícils de la vida. Tots desitgem el servei dels preveres i diaques, que estan al nostre costat, multiplicant el seu esforç.\nL’estimació per les nostres parròquies i el valor que els donem ens demana sentir-nos responsables de la seva missió i del seu sosteniment. Que cadascú doni el que pugui, però que ho faci amb el convenciment que la seva aportació serveix perquè l’Església continuï oferint l’Evangeli de la Salvació a tothom, i contribueixi a fonamentar una societat sobre els valors de la fraternitat, de la justícia i de la dignitat humana.\nPer exercir la missió confiada necessitem recursos econòmics, i aquesta jornada de Germanor ens ho recorda.\nGràcies per contribuir al sosteniment de la nostra Església, que és també la teva família.


Pressupostos de l'Estat: destinen un 16,8% a Catalunya\nEl Govern espanyol destina a Catalunya el 16,8% dels pressupostos\nEl total de 2.051 mulions d'euros representen 701 milions més que al 2018, però, tot i així, la xifra no s'ajusta al pes del territori al PIB\nACN Barcelona. 14 de gener de 2019 12:25\nLa ministra d'Hisenda i el seu equip presenten els Pressupostos Generals de l'Estat | ACN\nEl projecte de Pressupostos Generals de l’Estat (PGE) per al 2019 destina a Catalunya 2.051,38 milions d’euros en inversions, un 16,8 % del total a l’Estat. A aquests 2.051 milons cal sumar 200 milions més fruit del compliment d’una sentència del Tribunal Suprem sobre les inversions a Catalunya corresponents a 2008. Són 701 milions més (901 més si es tenen en comptes els 200 milions addicionals de la sentència) que als comptes del 2018, que preveien inversions a Catalunya per valor de 1.349,59 milions d'euros, un 13,3% del total (13,3% al 2017 i 10,7% al 2016). Ara bé, la xifra del 16,8% queda encara per darrere del que representa el PIB català sobre el total a l'Estat, que el 2017 era del 19,2%.\nMés info: Sánchez oferirà invertir a Catalunya l'equivalent al seu pes en el PIB espanyol\nCatalunya és el segon territori que rep més inversió, per darrere d'Andalusia amb 2.132 (17,5% del total). Per darrere seu Madrid, amb 1.249 milions (10,3%), el País Valencià amb 1.189 milions (9,8% del total) i Castella i Lleó, amb 1.04 i 9% del PIB. Les segueixen Galícia, amb 757 milions (6,2%), Castella La Manxa amb 637 milions (5,2%), Aragó amb 539 milions (4,4%) i Extremadura, amb 491 milions (4%). Tanquen País Basc, amb 469,37 (3,9%), Múrcia 374 (3,1%), Astúries amb 295 (2,4%) , Canàries amb 283 (2,3%) i Cantàbria amb 246 milions (2%), Balears amb 152 milions (1,2%), Navarra amb 108 (0,9%), La Rioja amb 38 milions (0,3%).\nEstat i Generalitat ja van acordar en el marc de la comissió bilateral que aquest any els pressupostos inclourien 200 milions d'euros per complir la sentència del Tribunal Suprem de 2 de novembre de 2017 relativa a la disposició addicional tercera de l'Estat que reconeixia el dèficit d'inversió en infraestructures a Catalunya. La sentència estimava que la xifra ascendia a 759 milions d'euros i els dos governs van acordar la compensació de la quantitat durant els exercicis 2019, 2020, 2021 i 2022.


M+S Algemesí: "Els passos de vianant del carrer Cervantes no són legals i són un perill per als vianants" – LA VEU D'ALGEMESÍ\nM+S Algemesí: "Els passos de vianant del carrer Cervantes no són legals i són un perill per als vianants"\nHome/Actualitat/M+S Algemesí: "Els passos de vianant del carrer Cervantes no són legals i són un perill per als vianants"\nMalgrat haver demanat en plenari que es pinten «passos de zebra» d’acord amb la llei, continuen pintats com a passos de ciclistes i no de vianants.\nTot i que M+S ALGEMESÍ demanà fa quasi un mes en plenari que els suposats passos de vianant del carrer Cervantes es pintaren d’acord amb el que indicava l’article 168 del RD 1428/2003 (Reglament General de Circulació), el ben cert és que els responsables polítics municipals han fet cas omís d’aquest prec i no han donat les ordres oportunes per reparar aquesta anomalia. Per a reforçar la seua petició el portaveu va llegir-hi l’apartat c) d’eixe article que descriu els passos de vianants com «una sèrie de línies de gran amplària… paral·leles a l’eix d’aquesta i formen un conjunt transversal a la calçada«. Això és el que la gent coneix com un «pas de zebra» de tota la vida, i allò que el Ministeri de Foment i la normativa designa com a «marca vial M-4.3»\nNo sabem ben bé per què en la principal via d’entrada al casc històric, el recentment remodelat carrer Cervantes, els passos de «vianants» que s’ha pintat sense respectar la normativa vigent. En compte d’eixes franges blanques que el RD diu que han de tenir 4 metres de llargària -o en el seu defecte 2’5 metres en carrers estrets- s’han pintat «dues línies transversals i paral·leles sobre la calçada«. Per tant el que en realitat s’ha pintat és el que la normativa i el Ministeri defineixen com a «pas de ciclistes» o «marca vial M-4.4«.\nEixa substitució de passos de vianants per ciclistes posa en perill la integritat dels vianants que pensen que creuant per ahí tenen preferència, quan en realitat, codi en mà, no en tenen, la té el cotxe. Al mateix temps enviem un missatge equivocat al conductor ja que li diem que per ahí no van a creuar vianants, tot i que existisquen senyals verticals que anuncien passos de zebra que després no estan pintats com a tals. A això cal afegir que el conductor en eixe carrer no té l’impacte visual d’advertència clar que és el pas de vianants o «pas de zebra». Ell sols veu unes línies que li diuen que per ahí poden passar ciclistes, però que no li adverteixen que per ahí poden passar vianants. Els passos de zebra cada pocs metres, en un carrer tan llarg, conviden a anar amb precaució. No obstant la imatge actual és ben diferent. Les marques actuals es veuen molt menys i no criden tant l’atenció del conductor. Adoptar aquesta solució en altres llocs d’Algemesí potser no siga tan preocupant, en aquesta carrer ho és.


Com crear una còpia de seguretat completa de Windows 10 mitjançant Macrium Reflect & bull; - Aplicacions\nMacrium Reflect presenta totes les funcions necessàries que necessiteu per crear una còpia de seguretat completa per protegir la vostra instal·lació de Windows 10 i fitxers personals de fallades de maquinari, programari maliciós i corrupció de dades.\nTot i que Windows 10 encara inclou una funció per crear una còpia de seguretat completa del vostre dispositiu, també podeu utilitzar programari de tercers com Macrium Reflect, que és una solució de còpia de seguretat més robusta per a usuaris domèstics i empresarials.\nMacrium Reflect és un programari de pagament, però també ofereix una edició gratuïta amb funcions limitades. Tanmateix, n'hi ha prou que la majoria dels usuaris crein còpies de seguretat completes i diferencials de forma manual i automàtica per protegir tot un sistema i dades.\nEn aquest guia, aprendreu els passos per crear una còpia de seguretat completa de tot el vostre equip en funcionament Windows 10 i fitxers, així com els passos configuren una planificació per continuar creant còpies de seguretat automàticament.\nCom crear còpies de seguretat completes automàtiques de Windows 10 amb Macrium Reflect\nCom crear un suport de recuperació d'arrencada USB amb Macrium Reflect\nCom restaurar una còpia de seguretat completa de Windows 10 amb Macrium Reflect\nSeguiu aquests passos per configurar còpies de seguretat completes automàtiques de Windows 10 en una unitat externa mitjançant Macrium Reflect.\nConnexió de la unitat de còpia de seguretat\nAbans de començar, connecteu la nova unitat a la placa base del vostre ordinador. El procés per connectar unitats HDD, SSD i M.2 tradicionals serà diferent per fabricant i fins i tot per un model d’ordinador, per la qual cosa assegureu-vos de consultar més informació específica del lloc web de suport del fabricant d’ordinadors.\nSeagate BarraCuda 2TB HDD (60 $) | Veure a Amazon\nSamsung 860 EVO 500GB SSD (78 $) | Veure a Amazon\nSamsung 970 EVO 500GB M.2 (150 $) | Veure a Amazon\nPodeu connectar una unitat mitjançant un adaptador USB, però no heu d’utilitzar una unitat externa ja que no la podeu utilitzar com a unitat d’arrencada. Tanmateix, podeu utilitzar una unitat externa USB si voleu crear una còpia de seguretat, que restablireu a la mateixa o diferent unitat.\nUSB Digital 8TB Western ($ 140) | Veure a Amazon\nInstal·lació de Macrium Reflect\nSeguiu aquests passos per descarregar i instal·lar Macrium Reflect al dispositiu:\nObert Macrium Reflect pàgina de descàrrega.\nFeu clic a la tecla Ús per a la llar botó.\nDescàrrega de l'edició de Macrium Reflect\nFeu doble clic sobre el botó Agent de descàrrega de Reflex Macrium.\nAgent de descàrrega de Macrium Reflect\nAccepteu la llicència per continuar.\nSeleccioneu el botó Inici opció\nInstal·leu l'edició de casa Macrium\nNetegeu la tecla Registreu aquesta instal·lació de Macrium Reflect opció\nRegistre Macrium Reflect\nUn cop finalitzada la instal·lació, podeu procedir a l’ús de l’aplicació per realitzar el procés complet de còpia de seguretat.\nConfiguració de còpia de seguretat completa amb Macrium Reflect\nSeguiu aquests passos per crear una còpia de seguretat completa de l’ordinador a Windows 10:\nObert Macrium Reflect.\nSeleccioneu les unitats que vulgueu fer una còpia de seguretat de Crea una còpia de seguretat pestanya, al costat dret.\nCòpia de seguretat de la unitat de Windows 10\nNetegeu la unitat que s’utilitzarà com a destinació de la còpia de seguretat.\nFeu clic a la tecla Discs seleccionats en aquesta imatge opció a la pestanya 'Còpia de seguretat', al quadre esquerre.\nOpció de còpia de seguretat completa de Macrium Reflect\nA la secció 'Destinació', seleccioneu la secció Carpeta opció\nFeu clic al botó de tres punts de la dreta.\nSeleccioneu la destinació per emmagatzemar la còpia de seguretat completa de Windows 10.\nConfiguració de destinació de còpia de seguretat de Macrium Reflect\nFeu clic a la tecla Opcions avançades botó des de la cantonada inferior esquerra.\nMacrium Reflectiu les opcions avançades\nFer clic a Verifica automàticament la imatge a la pestanya 'Còpia de seguretat', al quadre esquerre.\nReviseu el Verifiqueu la imatge o el fitxer de còpia de seguretat directament després de la creació opció\nMacrium Reflect verifica la finalització completa de la còpia de seguretat\nA la secció 'Afegir / editar programes', feu clic a Afegeix programació i seleccioneu el botó Ple opció\nMacrium Reflectiu una còpia de seguretat completa de la programació de Windows 10\nConsell ràpid: També podeu utilitzar el botó Seleccioneu una plantilla per al vostre pla de còpia de seguretat menú desplegable per seleccionar un pla de còpia de seguretat que inclogui una barreja de còpies de seguretat completes, diferencials i incrementals. (L’opció de còpia de seguretat incremental només està disponible per a la versió de pagament del programari.)\nEstableix un calendari per a la còpia de seguretat completa. Per exemple, podeu configurar Macrium Reflect per crear una còpia de seguretat completa de l’ordinador cada mes.\nEstableix la programació de còpia de seguretat a Windows 10\n(Opcional) A la secció 'Afegir / editar programes', feu clic a la secció Afegeix programació i seleccioneu el botó Diferencial opció (Una còpia de seguretat diferencial és una còpia de seguretat que fa una còpia de tots els canvis des de l'última còpia de seguretat completa. Amb l'opció, sempre necessitareu la còpia de seguretat completa i l'últim diferencial per restaurar les dades més actualitzades.)\nProgramació de còpies de seguretat diferencial amb Macrium Reflect\nEstableix un calendari per a la còpia de seguretat completa. Per exemple, podeu configurar Macrium Reflect per crear una còpia de seguretat completa del vostre equip durant la setmana.\nA la secció 'Definir regles de retenció', especifiqueu quantes còpies de les còpies de seguretat (o dies) s’han de conservar abans d’esborrar les còpies de seguretat antigues per alliberar espai a la unitat de còpia de seguretat.\nMacrium Reflect regles de retenció de còpies de seguretat\nFeu clic a la tecla D'acord botó. (Podeu obviar la còpia de seguretat de la seva execució immediatament, esborreu l’opció Executar una còpia de seguretat abans de guardar la configuració.)\nMacrium Reflect guarda la configuració de còpia de seguretat\nUn cop hàgiu completat els passos, una còpia de seguretat completa de Windows 10 i les unitats que inclogué s’executaran a la programació que especifiqueu. Si el vostre pla de còpia de seguretat també inclou una còpia de seguretat diferencial, també es publicarà de forma programada. Aleshores, si necessiteu recuperar el vostre sistema, necessitareu la còpia de seguretat completa i la còpia de seguretat diferencial més recent per restaurar l’ordinador amb les dades més actualitzades.\nSeguiu aquests passos per crear un suport inicial per recuperar el vostre equip i les dades mitjançant Macrium Reflect:\nFeu clic a la tecla Altres tasques i seleccioneu el menú Create Rescue Mitjana opció\nOpció Macrium Reflectiu altres tasques\nSeleccioneu la unitat per crear un suport inicial. Per exemple, unitat flash USB.\nCrear unitat de rescat de Macrium Reflect\nFeu clic a la tecla Construir botó.\nDesprés de completar els passos, podeu utilitzar el suport d'arrencada USB per iniciar el vostre dispositiu per restaurar la còpia de seguretat completa.\nSeguiu aquests passos per recuperar el vostre equip i dades mitjançant Macrium Reflect a Windows 10:\nInicieu el vostre PC amb el dispositiu d'arrencada USB.\nConsell ràpid: Si el vostre dispositiu no s'inicia automàticament amb el suport USB, potser haureu de canviar l'ordre d'arrencada a la BIOS o a la UEFI. Per obrir el firmware del dispositiu, normalment haureu de prémer una tecla (F2, F12, Eliminar o Esc) immediatament després d’encendre l’ordinador. Per obtenir instruccions sobre l’accés al menú d’arrencada o el canvi d’ordre d’arrencada, consulteu el lloc web d’assistència del vostre fabricant.\nFeu clic a la tecla Navegador d'una imatge o fitxer de còpia de seguretat per restaurar opció des del costat esquerre, a la pestanya Restauració.\nMacrium Reflect entorn de recuperació\nNavegueu cap a .mrimg dossier.\nSeleccioneu la còpia de seguretat.\nRecupera la imatge mitjançant Macrium Reflect\nFeu clic a la tecla Restaura la imatge botó de la mida adequada.\nOpció de restauració de la imatge de Macrium Reflect\nRestaure la còpia de seguretat a Windows 10 mitjançant Macrium Reflect\nInformació ràpida: Macrium Reflect hauria de restaurar de forma intel·ligent la còpia de seguretat completa a la unitat de destinació. Tanmateix, si substituïu o formateu la unitat de destinació, potser haureu d’arrossegar les particions que voleu restaurar des del quadre Font fins al Destinació conduir.\nFeu clic a la tecla Potència botó des de la cantonada inferior esquerra.\nSeleccioneu el botó Reinicieu opció\nUn cop completats els passos, Macrium Reflect restablirà la darrera còpia de seguretat del vostre equip i fitxers.\nWindows 10 es convertirà en un sistema totalment modular amb 'Windows Core OS'\nQuè és i com connectar la impressora amb Google Cloud Print?\nCom importar Gmail, iCloud, bescanviar contactes a l'aplicació People a Windows 10\nMicrosoft elimina els botons de menú i de pantalla completa de la barra de títols a les aplicacions de Windows 10\nL’aplicació per a telèfon de Windows 10 ara sincronitza les notificacions\nEl Windows 10 build 10064 va aparèixer a Internet\nCom fer la barra de tasques totalment transparent a Windows 10\ncompilació de previsualització de Windows Insider 17751\ncarpeta de perfils cromats\nreenviament de finestres de ports **\nelimineu skype del compte de Microsoft


Temps d'incertesa - Superperiodistes en l'era de la sobreinformació - Saül Gordillo\n“Els periodistes estem escrivint la nostra pròpia necrològica.” Li ho vaig sentir dir a Tomàs Delclós, director del Ciberpaís, el gener del 2009 en un sopar-col·loqui de l’Associació de Publicacions Periòdiques en Català (APPEC). Delclós tenia raó. Ens trobàvem en plena onada d’expedients de regulació d’ocupació (ERO) que afectava la majoria de grups de comunicació del país, especialment les plantilles dels rotatius editats a Barcelona com El Periódico de Catalunya i La Vanguardia. L’impacte digital sobre els mitjans de comunicació tradicionals, molt virulent a la premsa de pagament, amb una caiguda de vendes al quiosc i una pèrdua considerable d’anuncis a causa de la crisi de la construcció i financera (les baixades dels ingressos de publicitat oscil·laven el 50%), tenia les empreses i els periodistes molt preocupats. A diferència dels treballadors d’altres sectors econòmics també en crisi, els periodistes som els únics que tendim a amplificar els nostres propis problemes, perquè d’altaveus no ens en falten. En això es barreja una certa vanitat i la idea que el periodisme juga un paper determinant en la societat democràtica i que és un dels seus pilars fonamentals. Que l’anomenat quart poder estigui tocat crida molt l’atenció als altres poders i al conjunt de la població, deuen pensar íntimament alguns companys de professió. Res més lluny de la realitat. La multiplicació de missatges catastrofistes sobre la professió periodística ha acabat com el conte de l’enfadós, una cantarella que contribueix a la depressió col·lectiva del sector. Mentrestant, els ciutadans que no són víctimes de la fractura digital i que es connecten diàriament a Internet (un percentatge creixent entre la població) culminaven allò que el periodista Juan Varela ha anomenat “la fi de l’era de la premsa” a partir de “l’assalt dels ciutadans als mitjans”.\nAbans de sentir dir a Delclós que nosaltres mateixos ens estàvem fent la necrològica, el novembre del 2006 el periodista Joaquim Maria Puyal rebia un merescut reconeixement professional al Col·legi de Periodistes de Catalunya, que aleshores tenia com a degà Josep Maria Huertas Claveria. Amb el títol “L’ofici, amenaçat”, el text que va llegir Puyal en aquell acte deia: “L’ofici de periodista és un ofici amenaçat. Pels interessos de la propietat dels mitjans, que, si redueix la producció de missatges a un simple fons de negoci, ens aboca a un mercantilisme desproporcionat. També pels interessos dels poderosos (que tenen periodistes que, de vegades, deixem que ens facin la feina dels periodistes) quan ens furten la condició de seleccionadors i d’avaladors dels continguts. El màxim damnificat d’aquesta tenalla d’interessos és el receptor. La pèrdua de pes de la figura professional del periodista curiós, compromès, amb mirada pròpia, lliure (més o menys), exigent, rigorós i incòmode que vetlla –abans que per cap altre– pels interessos del receptor, pot ser irreparable si el conjunt de la professió no hi fa front (exigint-nos responsabilitats i protegint-nos). Si ens deixem trepitjar el terreny i permetem la progressiva debilitació del nostre segment professional (imprescindible en un sistema de comunicacions fiables) haurem de renunciar, també, a l’aspiració de consolidar plantejaments democràtics (més o menys) per al conjunt de les nostres societats”.\nFa quatre anys, Puyal posava damunt la taula els difícils reptes de la professió abans de l’impacte més massiu de les tecnologies digitals. Eren amenaces molt vinculades a la propietat dels mitjans i als interessos dels grans grups de comunicació. Però amb Internet i la seva progressiva universalització aquest esquema tradicional de periodisme subordinat a interessos empresarials es complica més: la figura del periodista jerarquitzador de la informació esdevé més necessària en un context d’explosió de continguts i d’allau de participació ciutadana a la xarxa. El “receptor” que esmenta Puyal s’ha anat transformant també al llarg d’aquests últims anys. Ja no és passiu perquè disposa de múltiples recursos per fer-se sentir. En aquest sentit, la fotografia de Puyal del 2006 és avui una imatge de gran angular, més complexa encara.\nLa directora de Televisió de Catalunya, Mònica Terribas, va rebre el segon Premi Quim Regàs de periodisme el 2 de juny del 2009 en un acte al Parlament de Catalunya. El discurs de la periodista va encisar els companys de professió. Deia Terribas: “És més necessari que mai advertir que els principis professionals i les raons de lògica empresarial no sempre regeixen les decisions que es prenen en el nostre entorn. Els interessos dels grups mediàtics i les pressions interessades, polítiques o no, encara estan massa presents en el dia a dia. És més important que mai que aquells qui ocupem en aquests moments llocs de més o menys responsabilitat en els mitjans tinguem clar que no renunciarem als principis professionals, a les nostres obligacions socials i a la nostra devoció a un ofici que vol ajudar els altres a entendre el món. Ja fa massa temps que companys nostres, teòrics o no, adverteixen dels perills que amenacen el nostre ofici en mans dels interessos econòmics i polítics. I així anem, qui dia factura, any empeny; qui permet ingressos, emmudeix la crítica; qui reporta guanys o falses exclusives, es guanya una glòria de titular que cada dia està més lluny de la investigació i de les autèntiques raons del per què de les coses. I tanquem els ulls. Però ja no tenim més temps per mantenir aquesta actitud”.\nLes paraules de Puyal (2006), de Varela (2007), de Delclós (2009) i de Terribas (2009) em serveixen per il·lustrar la depressió que viu la professió al nostre país d’un temps ençà, induïda per un context global de sacseig. A això cal afegir unes condicions laborals que no sempre són les més envejables els primers anys d’exercici de la professió. Em remeto a l’Acord de Bones Pràctiques Contractuals en què s’apel·la els editors i les administracions públiques a respectar “un quadre d’honoraris i condicions mínimes orientatives per a beques, contractes en pràctiques i col·laboradors”. La reclamació de les entitats del gremi no podia ser més explícita: “Reiterem la crida a la societat perquè prengui consciència que una informació de qualitat, vital per a la democràcia, necessita periodistes que disposin d’unes condicions laborals dignes i decents”.


L´alcalde i el regidor d´Urbanisme de Platja d´Aro declaren al jutjat – Arxiu d'actualitat local\nL´alcalde i el regidor d´Urbanisme de Platja d´Aro declaren al jutjat\nSegons Informa Diari De Girona L’alcalde de Platja d’Aro i president de la Diputació de Girona, Joan Giraut, declara aquest matí als jutjats imputat pels delictes de prevaricació urbanística i tràfic d’influències. També hi ha imputat el regidor d’Urbanisme. L’origen de la querella són unes obres a la urbanització Mas Nou-Mas Semis, que pugen a 36,3 MEUR i que el consistori vol fer pagar als propietaris. Els afectats s’hi neguen i asseguren que l’ajuntament ha tramitat el projecte ocultant informació als veïns i aprovant canvis a última hora. Giraut i el regidor, per contra, s’emparen en una sentència del TSJC que els obliga a tirar endavant les obres, i en la Llei del Sòl que explicita que l’import l’han d’assumir els parcelistes.\nLa querella que ha derivat en la imputació tant de l’alcalde com del regidor es va interposar el juny de l’any passat, quatre mesos després que l’ajuntament donés llum verda al projecte de reurbanització del Mas Nou-Mas Semis. El cost d’aquestes obres puja a 36,39 MEUR, un import que l’ajuntament revertirà als 600 propietaris que viuen a la zona.\nL’import mitjà que haurà d’abonar cadascun dels parcelistes se situa en 60.000 euros, tot i que hi ha empreses a la zona a qui els tocarà pagar quantitats que superen el milió d’euros. El projecte de reburbanització del Mas Nou-Mas Semis inclou asfaltar carrers, aixecar xarxa elèctrica i connectar el clavegueram amb el municipi, entre d’altres.\nEls propietaris sostenen que, de cap manera, el cost de l’obra ha de sortir de les seves butxaques. L’advocat dels querellants, Benet Salellas, assegura ja d’entrada que els parcelistes -la majoria d’ells, pensionistes- no poden assumir els elevats imports. “Hem interposat la querella sense ànim partidista o polític, sinó amb la voluntat de defensar el lloc on viuen”, ha subratllat l’advocat. El lletrat adverteix que, si el projecte tira endavant en aquestes condicions, molts veïns es veuran obligats a vendre les seves propietats “i a abandonar les parcel·les”.\nD’esquenes als propietaris\nA més, a la querella, els afectats sostenen que l’ajuntament ha tirat el projecte d’esquenes a ells, i que durant la tramitació hi ha hagut irregularitats i canvis de darrera hora. “En un principi, es parlava només de completar la urbanització, però en un punt de la tramitació, això va canviar per fer l’obra de bell nou”, ha explicat Salellas.\nL’advocat també té dubtes que una obra d’aquestes característiques no hagi passat per ple, i s’hagi aprovat en junta de govern local, i subratlla que el projecte és incomplert. Entre d’altres, diu que falten plànols, que enlloc apareix un dipòsit d’aigua que es troba sobre terreny, i que es preveuen aixecar infraestructures -sobretot, elèctriques- per abastir la construcció d’una futura promoció de 80 habitatges nous al Mas Nou-Mas Semis.\n“No té sentit que petits parcelistes hagin d’assumir el cost de construcció d’aquesta xarxa elèctrica, encarregada amb una potència altíssima”, concreta Benet Salellas. I hi afegeix: “Això ens fa presumir que hi ha certs interessos per part de l’ajuntament en afavorir determinades empreses immobiliàries, carregant les despeses als veïns”.\nDesprés de presentar la querella, el Jutjat d’Instrucció Número 1 de Sant Feliu de Guíxols, va obrir diligències prèvies i va encarregar diverses proves. Finalment, va citar a declarar l’alcalde Joan Giraut i el regidor d’Urbanisme, Josep Maria Solé, com a imputats pels delictes de prevaricació urbanística i tràfic d’influències.\nA més d’ells, al procés també hi ha imputats l’exregidor d’Urbanisme Antonio Cano, tres tècnics de l’ajuntament que van elaborar el projecte d’urbanització, i un quart que es va encarregar de redactar el Pla General. A més dels esmentats delictes, també se’ls acusa de falsedat documental.\nL’alcalde de Platja d’Aro, que també és president de la Diputació, ha assegurat que té “la consciència molt tranquil·la”. Joan Giraut ha dit que l’ajuntament va fer tots els passos que calien, que es va reunir diverses ocasions amb els propietaris afectats, i que allò que fan és complir la llei. En aquest sentit, Giraut ha recordat que una sentència del TSJC, que data del 2006, obligava el consistori a abordar les obres, i que un aclariment judicial posterior va concretar que el cost s’havia de revertir en els propietaris de les parcel·les.\n“Porto molts anys en política i entenc els drets dels ciutadans; això són coses que poden passar, però des del meu punt de vista la querella no té cap mena de fonament”, ha assegurat Giraut. Més contundent, però, s’ha mostrat l’actual regidor d’Urbanisme. Josep Maria Solé ha parlat obertament de “tripijoc” dels parcelistes i els ha acusat de basar la querella “en mentides”.\n“Es tracta d’una martingala dels veïns per intentar alentir un procés inexorable, que obliga a desenvolupar el projecte d’urbanització del Mas Nou-Mas Semis”, ha dit el regidor. Solé també ha precisat que el projecte que es vol tirar endavant s’ha rebaixat i només inclou “serveis bàsics”. Per exemplificar-ho, ha precisat que en els 38 quilòmetres de carrers no s’hi inclou “ni un banc ni una paperera”.\nPer últim, el regidor també ha recordat que la Llei del Sòl inclou un article on, explícitament, es recull “que l’obligació principal a l’hora d’assumir costos d’aquest tipus serà dels propietaris”. Després de prendre declaració als diferents imputats, la pilota es trobarà ara en mans del jutjat de Sant Feliu de Guíxols. El seu titular haurà de decidir si tira endavant o no la imputació i si el cas acaba arribant a judici.\nL´alcalde i el regidor d´Urbanisme de Platja d´Aro declaren al jutjat added by Redacció on 02/10/2013\nVerificació (no es una màquina) * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. vuit + = 12


El sorprenent colíder de l'OK Lliga, Citylift Girona, posa a prova la seva ratxa a Caldes - Empordà\nEl sorprenent colíder de l'OK Lliga, Citylift Girona, posa a prova la seva ratxa a Caldes\nEl Lloret rep el Noia (16.00) i el Palafrugell visita la díficil pista del Reus (21.00) en la quarta jornada del campionat\nDDG 28.10.2017 | 06:30\nEl Citylift Girona està entrenat per Ramon Benito. aniol resclosa\nLa visita a la complicada pista del Caldes posarà a prova aquest vespre (20.30) el gran inici del Citylift Girona a l'OK Lliga, on comparteix el lideratge al costat de dos grans com Barça i Liceo. Els tres equip són els únics que sumen nous després de les tres primeres jornades. En el cas del Girona gràcies a haver guanyat a Igualada (2-1), Arenys de Munt (3-4) i Vic (4-1). El rival d'avui, Caldes, ocupa el quart lloc amb sis punts i ha encadenat dues victòries després de la seva derrota a Palafrugell en el primer partit.\nPer la seva part, el Palafrugell té un altre desplaçament molt complicat, juga a les nou del vespre a la pista del Reus; mentre que el Lloret juga a casa contra el Noia (16.00). Lloret i Palafrugell porten una victòria i dues derrotes en aquest inici de campionat.


Inicio Arrels i tradicions Xàtiva rep una donació de més de 8.000 documents per part del...\nLa regidora de Cultura, Raquel Caballero, i el professor Antoni Martínez.\nEl professor Antoni Martínez Revert ha decidit donar a Xàtiva la seua col·lecció particular que compta amb una extensa documentació gràfica i literària, en un anunci que s’ha donat a conèixer aquest dijous en una roda de premsa realitzada a l’Arxiu Municipal de Xàtiva.\nLes fotografies provenen de l’Arxiu Cuenca, de Toni Marzal, de Miguel Sala i Julián García i d’autors diversos, i tracten temes històrics vinculats a Xàtiva com ara paisatges i persones, la processó del Corpus o rutes turístiques i edificis. A més a més també es compta amb l’arxiu del setmanari ‘La veu de Xàtiva’ i la seua col·lecció d’exemplars, l’arxiu fotogràfic de la Bicicleta Teatre i una gran col·lecció bibliogràfica i de premsa o revistes d’Arts Gràfiques i de distints gèneres tant de la Segona República com de la Transició.\nL’extensa donació del professor Antoni Martínez destaca pels documents i les col·leccions vinculades al disseny gràfic i a la tipografia. Així, entre els arxius també es troba la col·lecció completa de la revista ‘El Temps’ i edicions de les revistes ‘Hermano Lobo’ o ‘Estudios’, on van col·laborar alguns dels millors escriptors i dibuixants de l’època, així com de la ‘Cartelera Turia’. També es poden trobar altres magazins com ‘Saó’, ‘Cambio 16’ o ‘Acció Cultural del País Valencià’.\n«Les meues activitats en l’àmbit cultural m’han fet acumular molts arxius que consideres valuosos. Alguns són d’exposicions que es van fer a Xàtiva, però que molta gent no coneix perquè van tindre lloc fa molt de temps», ha manifestat el professor\nAntoni Martínez, qui ha recordat que Xàtiva ha pegat un pas endavant i ja ha adquirit el fons de Blai Bellver per a tenir un futur museu de la Impremta. «Molts dels arxius donats, com cartells, llibres o gravats; estan condicionats a que formen part del futur museu de la Impremta, per a dotar-lo de contingut».\nEstà previst que cap al proper mes d’octubre es realitze una exposició amb part de la documentació donada per Antoni Martínez Revert. Aquesta no serà l’única donació prevista, ja que el propi professor ha assegurat que compta amb més documentació que serà donada futurament.\nAntoni Martínez Revert (Xàtiva, 1946), és llicenciat en Filologia Romànica per la Universitat de Barcelona i doctor en Enginyeria Gràfica per la Universitat Politècnica de València, a més d’haver sigut Catedràtic de Llengua i Literatura castellanes a l’IES Josep de Ribera fins l’any 2007. Escriptor, editor, home de teatre i docent, va editar el setmanari ‘La veu de Xàtiva’ els anys 1982 i 1983, va coordinar col·leccions i va dirigir el grup ‘La Bicicleta Teatre’ entre 1988 i 2018.\nArtículo anterior‘Curts Comunitat Valenciana 2021’ presenta su segundo volumen con cinco cortos\nArtículo siguienteAlzira posa en marxa el voluntariat ambiental en prevenció d’incendis forestals de la campanya d’estiu\nLa Fira de l’Automoció i el sopar de jubilats destaquen en el segon dia de la Fira de Xàtiva


Calendari Deixallería 2015\nLa morfologia escarpada i de forts desnivells de Mont-ral, proporciona un seguit de parets veticals i agulles idònies per a la pràctica de l'escalada, d'això ja se'n va adonar, cap als anys 40, els escaladors de la zona, que feren les primeres ascensions a les agulles i parets més característiques.\nPerò és a la dècada del 80 que aquest esport arrela a totes les muntanyes de Prades i lògicament també a Mont-ral. Es comencen a obrir així nombrosos itineraris en els seus cingles.\nAra per ara, podem presumir de tenir més de 300 vies o itineraris diferents que solquen les parets del nostre terme i que juntament amb les altres zones de muntanyes de Prades s'han convertit en punt de mira dels escaladors dels cinc continents.\nEls principals llocs on podem escalar al municipi de Mont-ral són: el Cingle Serè (a sota mateix del poble), la Mola Roquerola i la Roca Mulnera a Farena. Si us cal més informació, al Refugi la podeu trobar.


26 | Setembre | 2011 | Grup d'Arxivers de Lleida\nDay / 26 Setembre 2011\n26 Setembre 2011 26 Setembre 2011 by gruparxiverslleida\nFinalitza la implantació del Portal de la Xarxa d’Arxius Comarcals (XAC)\nAquest mes de setembre ha finalitzat la implantació del Portal de la XAC. El projecte, impulsat per la Subdirecció General d’Arxius adscrita al Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, començava el 10 de juny de 2010 amb l’objecte de disposar d’un espai web per a cada arxiu comarcal i d’oferir, als usuaris d’Internet, tota la informació i els serveis disponibles del centre.\nAl Portal s’hi accedeix a través d’un mapa o d’un llistat alfabètic per comarques. La pàgina principal del Portal disposa d’un apartat d’Actualitat, on es mostra un recull de les principals notícies de la Xarxa, i d’un apartat de Destacats, on es dona accés als principals serveis on line. Amb aquesta darrera publicació, ja són gairebé 400 les pàgines web que integren el Portal de la XAC.\nPer cadascun dels arxius comarcals de la Xarxa es disposa d’ un menú de navegació principal que consta dels nou apartats següents:\nPàgina principal de presentació, amb una breu ressenya sobre la història, característiques i fons de l’Arxiu. També ofereix un noticiari, accés als principals serveis i activitats i enllaços a les institucions comarcals.\nDades generals i serveis, que enllaça amb el directori d’Arxius de Catalunya i mostra informació general i de cerca bàsica (adreça, telèfon, correu electrònic..)\nQuadre de fons, on es descriuen amb detall els fons documentals.\nEls documents escollits, amb una selecció d’alguns dels documents més rellevants que es custodien.\nServei didàctic, on es dona informació sobre aquest servei i els seus materials.\nPublicacions, amb les monografies editades o coeditades per l’Arxiu i consulta dels butlletins periòdics.\nFormularis, que dona accés ràpid al formularis disponibles.\nArxiu Comarcal dela Noguera\nArxiu Comarcal dela Segarra


Manual D'història De La Dona | Librería Online TROA. Comprar libro\nMANIFEST PER A UN FUTUR MILLOR\nL?any 2013, el Departament d?Història Moderna i Contemporània va programar l?assignatura Història i Gènere a l?Època Moderna i em va fer l?encàrrec d?impartir-la. Em vaig haver d?acarar amb la meva pròpia ignorància, bastida a còpia de llegir, durant lustres, les vides d?homes cèlebres i llurs gestes immortals. En aquell moment, vaig trobar a faltar un manual, no només per a universitaris, que expliqués l?evolució històrica de les dones estructuralment, però també en conjuntures concretes. Aquesta mena de llibre m?hauria orientat a tall de brúixola sobre allò que pagava la pena d?explicar; però, per més que el vaig buscar, no el vaig poder haver. Per això vaig decidir que, si ningú no l?escrivia abans, quan en tingués l?oportunitat ho faria jo. Sabia, de bell antuvi, que gaudiria enormement del procés de construcció de l?arquitectura cognitiva que reflecteixen els meus mots en cada pàgina del manual, que comença amb l?antiga Grècia i l?epíleg del qual és aquest bocí d?Occident en el segle XXI. Tanmateix, hi ha un capítol conceptual i genèricament biològic que espero que sigui d?utilitat. El meu enfocament ha estat feminista, però espero no molestar ningú amb afirmacions intemperants. Des del primer moment en què vaig imaginar-me?l, vaig batejar el llibre amb el nom de Manual d?història de la dona. No del gènere, perquè jo no soc un gènere, ni un nombre, ni un sintagma preposicional (senyora de?). Soc una dona molt orgullosa de ser-ho, però també soc respectuosa amb el que decideixin ser els altres. Tinc sort perquè, amb les lògiques dificultats inherents a la vida, he fet i faig el que sempre he volgut fer. Quantes dones del passat podrien pronunciar aquesta frase?


Club de fans de "La Riera": Els nous amors de "La Riera"\nA la pàgina oficial de "La Riera" han fet una enquesta preguntant quines noves parelles creus que hi hauran a La Riera... Aquí ho hem ampliat amb fotografies:\nDani i Míriam\nNil i Alba\nÓscar i Marina\nTeo (soci d'en Nil de la discoteca) i Ona\nTeo i Judit\nQuina d'aquestes cinc parelles us agradaria més? Tot i que és difícil perquè la Marina en teoria marxa de la sèrie, creieu que és possible una parella Marina-Òscar? Podria ser que estiguessin junts i llavors matessin a la Marina a la fonda i per aixó l'Óscar té protagonisme, com va dir l'Esteve Rovira? I el nou soci d'en Nil, en Teo Saporo a la sèrie, quina impressió us va fer? Podria tenir una relació estable amb la Judit o la Ona? Opineu als comentaris!\nEtiquetes de comentaris: Alba, Dani, Judit, Marina, Míriam, Nil, Ona, Óscar, Teo\nAnònim 26 de març de 2013 a les 14:47\nEns dona mandra sincerament, les parellles que agraden se las carreguen i les novas no ilusionan ja que perque? si no duren res, en canvi parellas poc creibles duren molt de temps, en fi es una opinió pero si l'audiencia li agrada això endavant.


Òptica Pasteur: Nº1 d'Andorra en ulleres i muntures | Viure al màxim… tant de dia com de nit\n28 gen. Viure al màxim… tant de dia com de nit\nPosted at 09:10h in Consells\tby\tgestor_optica\nInspira’t de l’aspecte més càlid de la temporada d’hivern amb unes ulleres Vogue!\nViu el dia i la nit a Andorra amb Vogue Eyewear\nPer començar, ara que ha arribat l’hivern a Andorra, aprofita el dia per posar-te morena a pistes amb el model de Vougue Eyewear solar que més t’agradi. La nostra aposta és optar per muntures acolorides i d’esperit modern.\nDesprés, acomiada la llum del sol amb els dissenys per graduar més atrevits de la firma durant l’après ski més esbojarrat. Per aportar el factor wow elegeix unes ulleres en forma d’ull de gat, com més pronunciat millor!\nCom no pot ser d’altra manera, caldrà que elegeixis el disseny d’ulleres perfecte per complementar el teu look de nit, que lluiràs fins a altes hores de la matinada! En aquest cas, recorda que optar per models geomètrics aportarà tot el glamur que necessites al teu outfit, sigui amb ulleres de sol o per graduar.\nMatins amb energia i nits inoblidables… Això és el que t’espera amb Vogue Eyewear!\nL’estiu Etnia Barcelona està ple de palmeres, piscines i sol!\nDescobreix les Glued Visor de Porsche Design


CAT de Setmana: Pel Valles Occidental, resseguint el riu Ripoll des de Sant Llorenç Savall\nPel Valles Occidental, resseguint el riu Ripoll des de Sant Llorenç Savall\nAquest CAT de Setmana pel Vallès Occidental és una caminada fàcil que travessa dos ambients ben diferents: un primer tram pel costat del riu Ripoll fins a gairebé el seu orígen, i un segon tros més elevat per les muntanyes de Vallcàrquera, que ens porten fins a l'església de Sant Feliu i travessen una zona cremada que poc a poc va recuperant. Una ruta fàcil, amb poc desnivell, de camins gairebé sempre amples, i bones vistes a la vessant Nord de la Mola.\n🔀 Recorregut: 11 quilòmetres\n🔝 Desnivell: 220 metres\n🔄 Ruta circular.\n🔛 Data: 2020\nWikiloc de CAT de Setmana per Sant Llorenç Savall i el riu Ripoll\n🔁🔁 Rutes Wikiloc similars: Pere Bosch Costa\n😸 CAT de Setmana pel Bages/Vallès: l'Hospital de Sang de la Serra de l'Obac\n😸 CAT de Setmana pel Berguedà: de Bagà a Guardiola per la Via Nicolau\n➔ Aquesta sortida és força fàcil i es pot fer en família, però el segon tram transcorre per una zona afectada per un dels molts incendis forestals que cada dos per tres assolen la Catalunya Central, de manera que si decidiu anar-hi a l'estiu, tingueu en compte que té poques ombres. El bosc es va regenerant de mica en mica, però la vegetació encara és de poca alçada. Només els pins que han sobreviscut al foc recorden les dimensions dels anteriors exemplars d'aquest bosc.\nSORTIDA DES DE SANT LLORENÇ SAVALL\nPer arribar a Sant Llorenç Savall cal agafar, sí o sí, la carretera C-642, tant sí us hi arribeu des de Sabadell i Castellà del Vallès, com si ho feu pel Nord, des d'Artés.\nLa sortida la fem des dels ponts que travessen el riu Ripoll pel nucli antic del poble, un punt de partida molt fàcil de trobar. Als mateixos ponts hi veureu rètols indicatius de la ruta pel costat del riu que ens porten cap al petit polígon industrial de les Conques. D'allà en surt un petit pont sobre la riera de l'Ermengol. El creuem i anem seguint el camí ample que va en paral·lel al riu. Veureu que el Ripoll sempre ens queda a la nostra esquerra.\nBen aviat el camí es bifurca, amb l'opció d'anar cap a la dreta en direcció a l'Armengol i el camí de la Salallassera. No. Aquesta opció no l'agafarem perquè de fet, d'aquí serà d'on vindrem quan tanquem la ruta circular. Ara agafem la ruta que va seguint el riu, que ja veureu que discorre entre camps, arbredes, harts, cabanes, i alguns trossos cremats amb pins que tenen l'escorça ennegrida però que van aconseguir sobreviure.\nPassem pel costat de la resclosa del Raio (que des del camí no es veu) i per molts altres indrets agradables, sempre amb un desnivell gairebé nul, fins que al cap d'un quilòmetre ben bo arribareu a un petit pont que travessa el riu. Just abans del pont veureu que el camí continua, una mica més estret, per la mateixa riba, amb un rètol que ens indica que al cap de 400 metres ens trobarem el gorg de Vilaterçana.\n🙉 ATENCIÓ: Apunt de despistats\nEl prestigios equip del CAT de Setmana vam seguir la ruta indicada, esperant trobar un gorg al cap de 400 metres. Però no va ser el cas. Només ens vam trobar una parella de noies despistades que ens van demanar si sabíem on era el gorg. Tot un consol! El cert és que al cap de pocs minuts, i després d'haver creuat per un rierol, vam arribar a un punt elevat amb uns rètols que indiquen que allà hi ha el gorg. No els veiem, però segons l'ICGC, està just a sota nostre.\nLA FONT DE CAL LLOGARI\nAquesta primera part del recorregut s'acaba a la font de Cal Llogari, que ens apareix en un punt on sembla que el camí perdi pistonada. És una font amb una pèrgola i una bassa, tot en força bon estat. Un lloc per Llogar-hi cadires.\nPassada la font, enllacem amb un encreuament de pistes forestals i agafem el camí de la dreta que s'enfila amunt en direcció a Vallcàrquera. El nostre objectiu és arribar fins a l'església de Sant Feliu, que de seguida es deixa veure entre les muntanyes semi-pelades. La pista és ampla però es nota que es fa servir poc. Pels voltants, romaní i farigola per dar i per vendre.\nAra que caminem per pista forestal i deixem el riu, el paisatge canvia com un mitjó: guanyem alçada, però perdem ombres perquè ens endinsem en una zona que anys enrere va patir un greu incendi forestal. A mesura que ens enfilem, això sí, guanyem panoràmica:\nLa C-642 enfilant-se cap a Calders\nLa Mola vista des de la pista cap a Sant Feliu de Vallcarquera\nEn alguns punts hi trobem unes cabanes de pedra amb crisantems al sostre, i també algun trencant que teòricament ens podria escurçar la ruta. De fet, provem d'agafar-ne algun per fer drecera seguint els mapes de l'ICGC, però ens suposa un greu fracàs: al cap d'uns metres el camí alternatiu se'ns torna impracticable i hem de girar cua i continuar per la pista original. (Si entreu a la ressenya de Wikiloc d'aquesta ruta ho notareu per una petita ziga-zaga infructuosa que ens va fer perdre vint minutets ben bons).\nEl trajecte per la pista forestal són uns 4 quilòmetres i mig (no hi afegim el tros perdut intentant fer la drecera frustrada) fins que voregem el Roc del Cornut i enllacem amb un altre camí. L'agafem i trenquem a la nostra dreta. El camí ens porta de dret a l'església de Sant Feliu i ens mostra el paisatge de la vessant Est que fins ara encara no haviem vist: la Serra de Salallassera (O Salallacera).\nAl cap de no res arribem a l'església de Sant Feliu de Vallcàrquera, d'orígen romànic i documentada des del S.XI. Malauardament, està bastant feta pols. És el que hi ha:\nPassada l'esglesia, connectem amb la pista que baixa de Granera en direcció a Sant Llorenç. L'agafem amb il.lusió i acabem de fer el tram final de baixada, entre basses, camps, el bosc que poc a poc es va regenerant, i imponents torres d'alta tensió. Al final d'aquest camí enllacem de nou amb l'inici de la ruta i arribem de nou al poble.\nCom sempre, acabem amb uns links d'interès i una estampa Bonus-Track:\nLink a Wikiloc de Sant Feliu de Vallcàrquera (o Vallcarca)\nLink de Sant Llorenç Savall a la web Femturisme.cat\nTorres d'alta tensió amb cel de pluja. Sí, la tempesta ens va enganxar de ple.