El drama de TV3 - Converses a Catalunya\nFa un parell d’anys vam visitar amb un grup d’alumnes de la UAB, on imparteixo diverses matèries com a professor associat en el Grau de Periodisme, les instal·lacions de TV3, Televisió de Catalunya, a Sant Joan Despí. Ens va atendre molt amablement la directora de comunicació que va explicar als alumnes en què consistia la seva feina. I ens va advertir que des de feia un temps (especialment des dels esdeveniments de setembre i octubre de 2017 emmarcats en l’anomenat “Procés” cap a la independència), TV3 estava de manera permanent a l’ull de l’huracà. Els uns i els altres criticaven la línia editorial i la programació de l’emissora, per a alguns bolcada en excés en favor de la causa independentista i per altres, massa pusil·lànime, poc compromesa.\nDesprés ens van acompanyar en una breu gira per la redacció d’informatius i els platós de televisió. Una de les alumnes em va comentar que no reconeixia els decorats de cap programa, que en realitat a casa mai havien vist TV3. Ni tan sols el Club Super 3 quan era petita. Que només veia alguns programes de Telecinco i les sèries de Netflix. No era l’únic cas, molt xocant en alumnes de Periodisme nascuts i educats a Catalunya (en el cas d’aquesta alumna a l’àrea metropolitana de Barcelona). Vaig preguntar a altres alumnes i vaig trobar uns quants que sí veien TV3, però amb prou feines algun informatiu, “Polònia” i de manera excepcional alguna sèrie, algun programa de debat o alguna retransmissió esportiva (tot i que ara amb prou feines disposa de drets sobre les competicions més importants), i sovint a través d’Internet, a la carta. La resta del temps destinat a veure televisió el dedicaven a veure sèries en plataformes de pagament o vídeos a Youtube (i sovint no en el televisor, sinó a l’ordinador, tauletes o mòbils).\nLes dades oficials de Kantar Media, l’empresa que mesura les audiències de televisió mitjançant audímetres col·locats en algunes llars com a mostra estadística, indiquen que TV3 és líder d’audiència a Catalunya des de fa tres anys de manera ininterrompuda. El passat mes de juny, per exemple (el juliol i l’agost descendeix el consum i no són dades representatives), els canals de televisió de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA) van sumar una quota del 15,7%. Això suposa que el 85% restant de l’audiència de Catalunya va veure altres canals, en obert o de pagament, majoritàriament en castellà (excepte 8TV i algun programa de Televisió Espanyola per a Catalunya, amb audiències molt poc significatives). Són dades referides a l’audiència tradicional a llars a través de la televisió. No al consum per Internet, que presenta unes dades una mica diferents.\nCrec que la discussió recurrent sobre l’idioma en què ha d’emetre TV3, analitzat el panorama audiovisual català i el canvi absolut en els usos i consum de continguts audiovisuals especialment entre el públic jove, no té gaire recorregut. Un dels objectius fundacionals de la CCMA és la difusió del català, i està plenament justificat que aquest sigui l’idioma habitual dels seus programes. El que no implica, per descomptat, que no es pugui entrevistar personatges d’actualitat que s’expressin en castellà (ni en altres idiomes), o convidar a experts o professionals que utilitzin l’altra llengua cooficial a Catalunya (i en l’actualitat, en la meva opinió, tan pròpia dels catalans com el català). O que hi hagi personatges en alguna sèrie que s’expressin en castellà (sempre que això no impliqui identificar-los amb certs estereotips de classe o de raça) i per descomptat em sembla absurd doblar pel·lícules o documentals produïts originalment en castellà, encara que avui dia és fàcil accedir al visionat d’un programa en versió original, amb o sense subtítols.\nAixí que el debat sobre la llengua em sembla obsolet. El problema de TV3 no és la llengua, sinó els continguts, la seva línia editorial. El problema de TV3, i de Catalunya Ràdio, és que es van convertir en estructures d’estat “avant la lettre” quan algú va decidir transformar-les en “la ràdio i la televisió nacional” de Catalunya. El problema de TV3 és que els seus directius i la major part dels seus professionals (inclosos alguns “conversos” que han abraçat la causa per mantenir la seva presència en pantalla o els seus càrrecs de responsabilitat i els seus sous) estan convençuts que la millor sortida per a Catalunya és la independència, i que estan prestant un gran servei al país. I per això no tenen cap rubor a manifestar-ho en els perfils de les seves xarxes socials, i en traslladar aquest (respectable) pensament als seus espectadors, sense cap altre dissimulació que oferir determinades quotes de presència en alguns dels seus programes a persones no independentistes per justificar una aparent neutralitat que ni ells mateixos es creuen.\nEl drama de TV3 és que en un moment determinat de la història va apostar per una opció que només representava a una part dels catalans i va expulsar a la resta (de moment segueixen sent una mica més de la meitat) que no voten partits independentistes. TV3 va decidir convertir-se en instrument de propaganda sense cap rubor. És més, des de l’home del temps, les maquilladores, els càmeres, les persones de producció, els periodistes esportius … sovint no tenen inconvenient a manifestar clarament la seva aposta per la independència com una cosa consubstancial a tots els treballadors d’aquella casa. Els pocs que no es manifesten o que estan en contra, deambulen pels passadissos a l’espera de temps millors, envoltats de llaços grocs repartits per totes les instal·lacions (públiques) de Sant Joan Despí. Treballar a TV3 equival, sembla, a ser independentista. I això no reflecteix la pluralitat de la societat catalana, partida en dues meitats des de fa temps.\nPerò sobretot, el drama de TV3 és que és una televisió atrapada per un sostre d’audiència que no aconsegueix superar. Si recorre al castellà, o si apareix algun opinador més crític amb l’independentisme, la seva audiència es queixa, amenaça amb canviar de canal o apagar la televisió. I en canvi, no aconsegueix recuperar l’espectador d’abans, el què valorava els seus continguts de qualitat però que va desertar quan es va adonar del bagatge ideològic que de manera persistent pretenien transmetre a la seva audiència.\nAvui dia, TV3 sembla més aviat tenir adeptes, abans que espectadors. Ni tan sols pot ja retransmetre partits del Barça (que sempre ha estat més que un club i que representa molt bé la pluralitat de Catalunya, encara que hi hagi molt interès en apropiar-se dels seus colors per part de l’independentisme) per captar nous espectadors. Els joves amb prou feines consumeixen televisió convencional, i un 85% de l’espectador tradicional català de televisió no veu gairebé mai TV3, i tot indica que en el futur aquesta xifra anirà en augment.\nEl drama de TV3, i de tota la CCMA, és com revertir aquest panorama i justificar l’alt cost de mantenir aquesta estructura amb diners públics (253 milions € el 2020, dels quals 240 provenen de transferències directes de la Generalitat) en temps de crisi i pandèmies. Aquest és el veritable drama de TV3.\nEfectivament és un drama que la “Televisió Nacional de Catalunya” tingui una quota de pantalla del 15,7 % en la “Nació Catalana”. Un no s’imagina per exemple a Gran Bretanya, que la BBC només la miressin un 15,7 % de la població, i la resta miressin TV d’altres països.\nJo no la miro perquè m’acaba avorrint sempre el “mateix” (propaganda informativa)\nCert! Així és!


Els consumidors contra Vodafone – El Blog de La Torre\nConsum, Notícies imprescindibles, Trendy Barcelona\nEls consumidors contra Vodafone\nLa banca lidera el rànquing mundial de queixes dels consumidors, les telecomunicacions cocupen el segon lloc i el sector automobilístic completa el podi.\nVodafone va ser la companyia de telecomunicacions més denunciada pels usuaris de FACUA-Consumidors en Acció durant 2017. Així ho posa de manifest el balanç de l’organització, on la multinacional britànica va acaparar més de quatre de cada deu reclamacions a les grans telecos, encapçalant el rànquing a una enorme distància del segon operador.\nComparant les reclamacions dels principals grups de telecomunicacions que operen a Espanya, Vodafone va acaparar el 44,6%, seguida de France Telecom, amb el 31,0% (repartides gairebé a parts iguals entre les seves marques Orange i Jazztel). En tercer lloc es troba Movistar amb el 18,4% de les denúncies, i després MásMóvil (incloses les seves marques Yoigo i Pepephone), amb el 6,1%.\nLa banca encapçala el rànquing\nEl de les telecomunicacions va ser el 2017 el segon sector en reclamacions plantejades pels consumidors en FACUA, amb el 10,3% del total de 22.703 casos oberts pels equips jurídics de l’organització. El primer lloc del rànquing el va ocupar la banca, on es van disparar les queixes fins al 63,7%. En tercera posició, el sector automobilístic, amb el 5%, com a conseqüència de les denúncies contra el grup Volkswagen pel frau en la manipulació dels seus motors dièsel.\nDenúncies per incompliments\nEl percentatge de reclamacions contra companyies de telecomunicacions va representar el 2017 cinc punts menys que l’any anterior, quan es van situar en el 15,3%. Al costat de les pujades fraudulentes de tarifes aplicades per les principals companyies, van destacar les denúncies per incompliments d’ofertes comercials, enviaments de factures després que els usuaris hi hagin sol·licitat la baixa o amenaces amb penalitzacions abusives per anul·lar contractes abans de finalitzar els compromisos de permanència. Així mateix, el cobrament de trucades no realitzades o l’alta en serveis de missatges no sol·licitats o publicitats de forma fraudulenta són altres de les queixes plantejades pels consumidors.\nA més de la llarga llista de fraus comesos en el sector davant la passivitat del Govern i les autoritats de protecció al consumidor de les comunitats autònomes, en 2017 es van repetir un any més les pujades de tarifes de les tres principals operadores. Actualment, han tornat a encarir els seus paquets convergents telefonia fixa i mòbil, Internet i televisió, el que ha motivat una denúncia de FACUA davant la Comissió Nacional dels Mercats i la Competència (CNMC) per possible pacte de preus.\n24 Març, 2018 20 Març, 2018 elblogdelatorrefeatured\nSegüent Entrada següent: És possible un fast food saludable?


La fam d'Ucraïna (1932-1933), o Holodomor, va ser una de les més grans catàstrofes d'Ucraïna en la història moderna, amb la pèrdua de diversos milions de vides humanes -la quantitat exacta no n'és pas clara. Mentre que, en general, es parla de la fam a Ucraïna com a part de les fams a Rússia i l'URSS, que van afectar diverses regions de l'URSS, el terme Holodomor s'usa específicament per als esdeveniments que van ocórrer als territoris poblats pels ucraïnesos. La majoria d'estudiosos moderns estan d'acord que la fam va ser causada per les polítiques governamentals de la Unió Soviètica sota Stalin, i no per causes naturals. L'Holodomor també fa referència, de vegades, al genocidi ucraïnès , la qual cosa implicaria una enginyeria social soviètica dirigida a destruir la nació ucraïnesa com a factor polític i com a entitat social. Mentre que els historiadors continuen sense posar-se d'acord en si les polítiques que van dur a l'Holodomor cauen en la definició legal de genocidi, Espanya i deu estats més l'han reconegut com a tal. El 28 de novembre del 2006, el Parlament d'Ucraïna va aprovar una proposta de llei segons la qual la fam forçada de l'època soviètica va ser un acte de genocidi contra el poble ucraïnès. (ca)\nLa fam d'Ucraïna (1932-1933), o Holodomor, va ser una de les més grans catàstrofes d'Ucraïna en la història moderna, amb la pèrdua de diversos milions de vides humanes -la quantitat exacta no n'és pas clara. Mentre que, en general, es parla de la fam a Ucraïna com a part de les fams a Rússia i l'URSS, que van afectar diverses regions de l'URSS, el terme Holodomor s'usa específicament per als esdeveniments que van ocórrer als territoris poblats pels ucraïnesos. (ca)


L'Ajuntament inicia la diagnosi del protocol contra les violències sexuals en espais festius - Revista Cambrils\nL'Ajuntament inicia la diagnosi del protocol contra les violències sexuals en espais festius\nPublicat el Dilluns, 8 de febrer de 2021 10:18h\nCartell de l'enquesta participativa | Cedida\nL’Ajuntament de Cambrils, a través de l’àrea de Polítiques d’Igualtat, ha iniciat aquest mes de febrer la diagnosi que permetrà l’elaboració del protocol municipal d’actuació davant les violències sexuals en espais festius i/o d’oci nocturn. El protocol recollirà les accions transversals necessàries per millorar la prevenció i l’abordatge de les violències sexuals, establint els mecanismes adients i incidint en la prevenció com a eix fonamental per tal de construir una societat lliure de violències masclistes.\nMetodologia participativa i deliberativa\nEl marc d’actuació d’aquest treball, que permetrà l’elaboració consensuada d’aquest protocol, estarà basat en una metodologia participativa i deliberativa tenint en compte criteris de diversitat, inclusivitat i legitimació democràtica, comptant amb el màxim nombre d’agents del territori vinculats amb l’àmbit d’intervenció i adaptant-se a la realitat i especificitats de la ciutat. Al llarg de la diagnosi es fomentarà en especial el recull de les vivències i les mirades de les dones i dels col·lectius LGBTIQ+, així com d’aquelles persones, professionals i entitats a qui les actuacions del protocol interpel·lin més directament.\nIdentificació dels elements socials i urbans generadors d’inseguretat en les dones


cap de setmana – Pàgina 4 – TV Digital Ontinyent\nUn total de 19 persones entre personal municipal i representants de la Policia local, de Protecció civil i dels clubs de Bocairent van participar el cap de setmana passat, divendres 9 de desembre i dissabte 10, en un curs d’onze hores de durada per a conèixer el funcionament del nou desfibril·lador municipal donat per la fundació laCaixa. La formació, realitzada per un membre de l’agrupació de la Creu roja de Banyeres de Mariola, va incidir en la realització de les pràctiques de respiració cardiopulmonar ajudats de l’aparell com a primera intervenció d’urgència en cas de necessitat fins l’arribada dels serveis sanitaris. Així doncs, les sessions van aprofundir en les bones pràctiques i en allò que cal evitar; per això, la regidora de l’Àrea Ludicoesportiva, M. Luz Pascual, va destacar “la importància de comptar amb unes nocions bàsiques per a poder reaccionar ràpidament amb l’objectiu, ni més ni menys, que de …\n06/12/2016 Destacat, Successos\n29/11/2016 Cultura, Festes i tradicions\nEl “Black Friday” arriba a la Fira d’Ontinyent amb descomptes especials\nLa Fira de Novembre d’Ontinyent viurà des d’aquest divendres i fins diumenge el seu particular “Black Friday” amb descomptes especials. Després de registrar una gran afluència de públic de tota la comarca i localitats veïnes durant el passat cap de setmana, els i les visitants podran gaudir de les 38 atraccions mecàniques per majors i menuts al preu reduït de 1’5 euros. Estos preus especials, que segons consta al plec de condicions signat per l’Ajuntament amb l’organització s’havien d’oferir un mínim de dos dies, seran oferits finalment des de divendres de vesprada a les 17 :00 hores fins al tancament, i tant dissabte com diumenge de 11 :30 a 15 :00 i de 17 :00 hores al tancament, ampliant així l’acord inicial. A més a més, algunes de les paradetes i llocs de venda que envolten oferiran també preus especials, segons es confirmava des de l’organització, des d’on s’ha volgut …


Ferit de bala el porter d'una discoteca en la 'zona anglesa' de Benidorm\nEl porter no va deixar entrar als dos hòmens perquè anaven alcoholitzats\ndimecres, 11 de setembre 2019 - 13:20h\nDiscoteques en la 'zona anglesa' de Benidorm | Google Maps\nDurant la matinada d'este dimarts, s'ha produït un tiroteig en la coneguda com a 'zona anglesa' de Benidorm, en la comarca de la Marina Baixa (Alacant). Com a conseqüència, el porter d'una discoteca de la zona, de 36 anys i nacionalitat romanesa, ha resultat ferit de bala. Un britànic, de 46 anys, ja ha sigut detingut i hui passarà a disposició judicial.\nSegons han assegurat testimonis del succés al diari 'Información', dos hòmens que es mostraven prou alcoholitzats van intentar entrar a la discoteca, però el porter no els va permetre accedir, donades les condicions en què es trobaven. Més tard, un d'ells va tornar a la discoteca amb el seu cotxe, es va parar al davant i va disparar fins a tres vegades. Finalment va conseguir que una de les bales impactara en la cama del porter.\nFonts de la Policia han senyalat que la ferida s'ha produït en la zona del bessó i que no és molt gran perquè l'arma era de xicotet calibre. El porter va poder córrer darrere del cotxe de l'agressor a peu fins que va trobar molt prop de la discoteca una patrulla de la Policia Local, a qui va informar dels fets. L'avís es va donar a totes les unitats per a fer una batuda i donar amb l'agressor. Minuts més tard, van conseguir detindre'l en l'avinguda Ametlla del Mar i la Policia va trobar en el seu cotxe l'arma i la munició.\nBenidorm, la 'meca' del sexe, drogues i alcohol dels jubilats britànics.


Interior introduirà a la matrícula dels cotxes distintius autonòmics\nPot crear polèmica per mostrar la residència dels amos dels vehicles\nEuropa Press | 28 setembre 2004\nConduir per les carreteres espanyoles i reconèixer la província d'origen dels conductors dels vehicles només mirant-ne la matrícula podria tornar a ser una realitat en breu. Ahir la consellera catalana d'Interior, Montserrat Tura, anuncià, després de reunir-se a Madrid amb el ministre de l'Interior, José Antonio Alonso, que hi ha un «nivell de sintonia molt elevat» entre ambdós departaments per incorporar un distintiu autonòmic a les matrícules dels cotxes.\nAquesta proposta podria reobrir la polèmica sorgida a finals de 2000 sobre la necessitat d'incloure o no distintius regionals en les matricules dels vehicles, donant a conèixer així la residència del propietari del cotxe.\nEl Govern està sospesant diverses iniciatives perquè els vehicles espanyols puguin portar algun tipus de distintiu relatiu a la comunitat autònoma en la qual resideixi el seu propietari. La directiva comunitària fa obligatòria la presència del símbol de la Unió Europea i del país, però no prohibeix la inclusió de distintius locals o d'un altre àmbit. Alemanya inclou l'escut del land corresponent i les inicials de la ciutat; Itàlia, les inicials de la província, i França, el número del departament.\nLa consellera catalana Montserrat Tura anuncià ahir que l'aparició del distintiu autonòmic a les matrícules espanyoles podria ser qüestió de mesos. «Si no de manera immediata sí en els pròxims mesos, es donarà la possibilitat d'incorporar entre el grup dels números i el de les lletres de les actuals matrícules un distintiu autonòmic».\nTot i que encara s'està estudiant el tema per part del Ministeri d'Interior, s'està avançant en elements homologats, per la qual cosa sembla que la inclusió del distintiu autonòmic es produirà en breu. «Però per la consonància establerta en la conversa em sembla que és oportú que no ho avanci jo, sinó que sigui el Ministeri qui ho anunciï quan ho estimi oportú», afirmà la consellera.\nLa consellera catalana qualificà aquest fet de «bona notícia» per al Govern i per a la comunitat que representa, «una notícia que és en consonància amb una reivindicacion històrica, però no només a la comunitat».\nLa diferenciació regional de les matrícules dels cotxes podria reobrir un dels debats més polèmics de l'any 2000, que s'inicià quan el PP es basà en la majoria absoluta per treure endavant la seva proposta de noves plaques, que excloïa referències autonòmiques.


Arrimat a marge i des del meu exili forçós enyore temps que foren millors. Aquest 9 de febrer he tingut el plaer de retrobar una antiga amistat. Es tracta de dues germanes de l'Énova de qui sempre he tingut un bon record: Rosa i Maruja Doménech. I és que, del temps de l'adolescència –tan diferent a la dels jóvens d'ara– certes coses se m'han quedat gravades per sempre.\nCom dic, recorde aquestes germanes allà pels anys... finals dels 60 i primers dels 70 del segle passat, que sona ja a molt vell però no ho és tant. El cas és que, quan jo anava a Xàtiva a l'institut Josep de Ribera en l'autobús que cobria la línia Rafelguaraf-Xàtiva, i poc després de passar el Tossalet entrava el vehicle a la plaça de l'Énova, allà estaven aguardant un grup de persones, entre les quals hi havia Rosa i Maruja amb els seus uniformes del col·legi de les dominiques. Rosa tenia sovint agafada de la mà la seua germana Maruja, tres anys més menuda. Supose que els pares li dirien que tinguera cura de la germaneta, aleshores una xiqueta amb la cara redoneta, ulleres i aspecte de bona estudiant i obedient. Mentres que Rosa, així la recorde, sempre molt formal i gens revoltosa com eren algunes altres un poc més donades a rebolicar la tranquilitat de l'autobús, tot i que sense passar-se'n tampoc.\nLa bona qüestió és que el dia 9 de febrer havia quedat amb elles per donar-los un exemplar de La subcomarca de Castelló i les Énoves. A més, de pas, volia justificar el per què, anteriorment, farà cosa d'uns tres anys o poc més, els vaig fer a través del meu amic pintor i artista faller Albert Abril uns exemplars de les meues novel·les, pensant, sobretot, que potser a Maruja li servirien un poc de distracció. Però me n'he assabentat que per qüestions de vista té dificultats per a la lectura, de manera que en realitat els llibres en tot cas els podran fer servir els fills de Rosa, encara que siga perquè estan en edat d'estudi.\nI em pregunte ara, per què les persones perdem certes amistats? ¿Per què la vida ens separa tant, quan la distància entre els llocs en què vivim no ho és gens? Vull dir, m'haguera agradat mantenir aquella amistat. I ara, un bon grapat d'anys després, ens retrobem. Jo els he dit que estic fet un fregall, i elles em fan algun comentari que pareix que volen competir en això. Els anys no passen debades, diu Rosa. Sí, es nota que ha passat el temps, però elles em pareix que mantenen el seu tarannà. Tot i que em va semblar que es trobaven un poc... incòmodes. Sobretot quan jo, burret com sóc, no m'aclaria en el funcionament de la màquina de fotografiar de la meua filla Flàvia! No estic segur, però el meu caràcter "patidor" em fa pensar en això.\nI és que la vida és injusta. Des del moment en què naixem estem en perill que l'atzar ens jugue una mala passada i ens puga ocórrer qualsevol cosa... bona o dolenta, que la sort pot ser bona i pot ser mala. Encara que sovint interpretem el concepte de "sort" únicament en sentit positiu. En fi, al remat, per unes qüestions o per altres te n'adones que per damunt dels diners i les coses materials, per damunt de moltes més coses... no hi ha res més bonic que una autèntica amistat. Així que, em venen al pensament, una vegada més, els versos del meu estimat amic i poeta Robert Cortell,...\nQue no és injust l'adéu, sinó l'oblit.\nRosa i Maruja, una amistat retrobada? El temps dirà.


Llicència d'activitat per a obrir una fruiteria - verdureria | Llicència d'apertura d'activitat per a nous negocis\nLlicència d’activitat per a obrir una fruiteria – verdureria\nPer a obrir o muntar una fruiteria verduleria fa falta tramitar els permisos d’obertura necessaris com són la llicència d’activitat o obertura, la legalització de la instal·lació elèctrica i la llicència d’obres menors en cas si es fes obres d’adequació o reforma en el local.\nSom una enginyeria amb molta experiència en la tramitació de permisos d’obertura de tota mena d’activitats, treballem a Barcelona ciutat i en totes les poblacions de la província de Barcelona.\nTràmits per a l’obtenció de la llicència d’activitat o d’obertura de la fruiteria verduleria a Barcelona\nLes fruiteries verduleries es classifiquen a nivell de llicència d’activitat a l’ajuntament de Barcelona com un annex III.3 o annex III.2, es classifica en un o un altre annex en funció de diversos paràmetres com són la superfície del local i la potència de l’aire condicionat.\nAlgunes activitats estan considerades com a locals de pública concurrència en el Reglament Electrotècnic de Baixa Tensió i, per tant, per a la legalització de la instal·lació elèctrica farà falta un projecte elaborat per un enginyer. Aquest projecte es lliura a una Entitat d’Inspecció i Control (EIC) que fa una inspecció del local per a comprovar que la instal·lació elèctrica compleix la legislació vigent i està muntada segons projecte. Si el resultat de la inspecció és favorable queda legalitzada la instal·lació elèctrica.\nRequisits a tenir en compte per a poder obtenir la llicència d’activitat d’una fruiteria verduleria\nL’altura lliure mínima del local ha de ser de 2,5 m que es pot veure reduïda a 2,1 m en zones com les condícies, magatzems o cambres de residus. L’altura lliure es refereix, en cas d’haver-hi fals sostre, a l’altura des del sòl fins al fals sostre.


Gema Martín: “S’ha d’entendre el món àrab per tal de solucionar els problemes existents”. – LH Espai de Debat\nEl passat dilluns 1 de desembre a la tarda a la Masia de Can Riera – Espai de Memòria, va tenir lloc el darrer L’H amb els Drets Humans de l’any. Aquest cop, l’acte, que va aplegar una trentena de persones, va versar sobre els conflictes que s’estan donant actualment a l’Orient Mitjà i com això repercuteix en els drets humans de la seva població. L’acte va comptar amb dos grans experts en la matèria: Gema Martín Muñoz, arabista i catedràtica de la UAM i Antoni Segura, catedràtic d’Història de la UB i director del Centre d’Estudis Internacionals de Barcelona. I va ser moderat per Nicolás Cortés, historiador i gran coneixedor de temes de desenvolupament i cooperació internacional.\nLa conferència es va iniciar amb una intervenció del catedràtic d’història per la UB, el Sr. Segura, que va parlar de la complexitat d’aquesta regió del món i de la falta de comprensió que les potències occidentals fan gala a l’hora de tractar els conflictes que allà es donen. Segons el ponent, els anàlisis i projeccions que es fan des d’Occident estan esbiaixats i plens de prejudicis, a més d’estar basats en la venjança com a objectiu o els interessos occidentals, habitualment energètics. Aquesta ceguera ens fa optar per la via militar a l’hora d’intervenir en aquella zona, creant uns efectes devastadors que acaben tenint greus conseqüències politiques i civils per als països occidentals. L’exemple més clar és el terrorisme.\nPer a l’arabista i catedràtica de la UAM, la Sra. Martín Muñoz, la falta de visió política i de recolzament als moviments populars que es van alçar contra l’autoritarisme durant la Primavera Àrab ha creat els monstres del salafisme, en especial l’Estat Islàmic. La deixadesa en el suport als moviments democràtics de la Primavera Àrab i el recolzament econòmic i logístic als grups d’islamistes radicals van fer que els processos constituents que es van donar al 2011 en una multitud de països àrabs hagin significat una involució, una contrareforma política, una guerra o hagin engendrat la barbàrie, com es el cas de l’Estat Islàmic.\nTots dos ponents, per tant, van coincidir en la necessitat de reorientar la política exterior occidental en aquella zona basant-la en la defensa dels drets humans, en especial, de la llibertat i de la democràcia, per tal d’acabar amb el radicalisme i amb la desafecció per part de la població local. Únicament entenent aquesta regió en la seva complexitat i fent política en majúscules, podrem solucionar els conflictes que hi tenen lloc i que afecten, no només a la població local, sinó que creen inestabilitat arreu del planeta.\nAula de Drets Humans, Sin categoría\nNou domicili social a c/Josep Mª de Segarra nº29


ENTREVISTA A ORIOL BONJOCH - Pistes gel\nENTREVISTA A ORIOL BONJOCH\nDIRECTOR DE N-ICE SKATING\n“una pista de gel en poblacions a partir de 75.000 habitants es pot finançar, amb l’objectiu de que no tingui cap tipus de cost directe per l’Ajuntament”\nSobre N-ICE Skating: empresa especialitzada en el lloguer, gestió i explotació de pistes de gel d'última generació. Des d'un simple lloguer de pistes de patinatge tant de gel com sintètiques, fins a un esdeveniment complet amb tarima, carpes, gestió de personal, espectacles de patinatge, DJ, il·luminació, etc.\n- Com va començar N-ICE Skating?\nVam crear l’empresa al 2005, com una distribuïdora de pistes de patinatge sintètiques o ecològiques d’un fabricant anglès. Després d’uns 3 anys de funcionament, l’empresa estava mot enfocada al lloguer i venda de pistes sintètiques arreu del mon. Vam veure que molts clients ens demanaven pistes de patinatge de gel real i vam decidir invertir en un parell de pistes de gel comprades a Estats Units. Poc a poc ens vam anar fent un espai en el mon de les pistes de gel, i actualment ja el 70% de la nostra facturació es gel, respecte a les pistes sintètiques.\nEn el 2011, l’empresa es va desvincular de l’empresa anglesa i va a passar a ser accionariat 100% català.\n- Quins són els requeriments per instal·lar una pista de gel?\nCreiem que actualment els únics requisits per gaudir d’una pista de gel mòbil durant els Nadals, a qualsevol ciutat, son la voluntat de la gent (Ajuntament, Associacions de comerciants...) i, en alguns casos, disposar del pressupost per poder-ho fer viable.\nDes del punt de vista tècnic tot és viable actualment, l’únic necessari es disposar d’un espai cèntric amb una superfície lliure mínima de 250 m2.\n- Quan comença a ser rendible instal·lar una pista de gel?\nLa rendibilitat d’una pista de gel és difícil d’avaluar, ja que com qualsevol projecte depenen molt dels costos i aquests depenen de la dimensió de la pista de gel, de la necessitat d’anivellar el terra amb tarima o no, de la il·luminació de la pista o decoració nadalenca, del període del lloguer i gestió de la pista o de si hi ha necessitat de vigilància nocturna.\nPerò com a norma general, la nostra experiència ens diu que una pista de gel en poblacions a partir de 75.000 habitants es pot finançar, amb l’objectiu de que no tingui cap tipus de cost directe per l’Ajuntament.\n- És pràctica habitual finançar una pista de gel amb publicitat?\nSí, les dos fonts d’ingressos de les pistes de gel son els tiquets venuts i la publicitat que es pot posar a les tanques, a les casetes o carpes, i inclús al centre de la pista.\n- Quantes persones calen per gestionar una pista de gel?\nÒbviament depèn molt de l’afluència de patinadors que hi hagi i de la mida de la pista, és per això, que el nostre compromís és sempre aportar el número de personal necessari per donar un bon servei al patinador, i en el cas de que la gestió de la pista no la fem nosaltres, assessorar al client per tal de trobar la relació servei-cost més adient.\n- Quin és el consum elèctric i d’aigua en una pista de gel?\nCal dir que amb maquinaria moderna i els nous materials, els consums d’electricitat s’ha reduït molt. N-ICE Skating està fent esforços importants per tal de reduir al màxim el consum, ja que també és un cost per nosaltres quan gestionem pistes.\nConcretament les nostres màquines de fred d’última generació, disposen de 2 o 4 compressores que poden treballar a diferents nivells de potència per donar sempre la necessària i no més. També posem un aïllant entre la pista de gel i el terra per tal d’aïllar al màxim el fred i reduir així la pèrdua de fred i per tant el consum elèctric.\nRespecte el consum d’aigua es calcula uns 100 litres per m2.\n- Avui dia gairebé tot té una versió ecològica, les pistes de gel també?\nSí, existeix una alternativa a les pistes de gel, que son les pistes de patinatge sintètiques o ecològiques, on es substitueix el gel per una superfície plàstica (Polietilè d’alta densitat molecular).\nA N-ICE tenim l’experiència en els dos productes i tot i que amb els dos es pot patinar “sobre gel”, considerem dos tipus de productes diferents i enfocats a públics diferents. Òbviament si el sintètic fos igual o semblant al gel, no s’instal·larien pistes de gel real.\nPodem dir que les pistes sintètiques van dirigides a un públic infantil i normalment amb mides petites, de 80 m2 a 200 m2.\n- Normalment un projecte de pista de gel es demana claus en mà?\nCada cop més la tendència és aquesta, el client, normalment, ajuntament, associacions de comerciants, centres comercials... no volen assumir tot el que envolta a una pista de gel: tarima, carpes, il·luminació, mobiliari, instal·lació elèctrica, personal, seguretat, cartellera, tiquets, etc. ... i busquen proveïdors que els puguin oferir el projecte claus en mà.\n- Els ajuntaments cada vegada més es plantegen aquest tipus d’oferta lúdica per les seves ciutats, perquè?\nLa realitat és que molts ajuntaments i Associacions de Comerciants es plantegen aquesta activitat per la temporada de Nadal, amb la intenció de promoure i activar el comerç de la ciutat.\nLes ganes i la disponibilitat hi son, però desgraciadament, no hi han recursos econòmics per tirar-ho endavant per ciutats amb pocs habitants, on l’activitat per si sola no es pot rendibilitzar. La nostra experiència ens diu que a partir de ciutats amb més de 70.000 habitants una pista de gel es pot autofinançar. També és important que la ubicació sigui molt cèntrica, una bona comunicació, i òbviament com tots els negocis fer-ho atractiu, donar un bon servei i que els patinadors i visitants gaudeixin al màxim.\nN-ICE realitza un projecte personalitzat a cada ajuntament o associació de comerciants que es planteja l’activitat, en funció de l’espai disponible, mida de la pista, número d’habitants de la ciutat i rodalies, necessitat d’anivellar el terra o no ,etc. ... i s’analitzen les diferents opcions de gestió per veure la viabilitat del projecte. També s’intenta explicar dins el projecte la part intangible que aporta una activitat d’aquest tipus per una ciutat com és l’increment de visitants, increment de ventes per part dels comerciants, donar a conèixer la ciutat a nous visitants... i totes les accions que es poden fer per aprofitar les sinèrgies entre els comerços i la pista de gel.\n- Quins pobles o ciutats catalanes han equipat amb les seves pistes de gel?\nN-ICE Skating SLU en els últims anys ha instal·lat pistes de gel a Barcelona (Plaça Catalunya, Pedralbes Centre, La Maquinista, Les Glòries), Sabadell, Lleida, Ciutadella, Dènia, La Coruña, Las Palmas de Gran Canaria, Andorra, Saragossa, Cervera, Vilafranca del Penedès...\nEl que valorem, i creiem que és molt important, és que a tot arreu on lloguem o gestionem una pista, el client i sobretot els comerciants, queden satisfets, tant en l’aportació de la pista de gel al comerç com de la qualitat i servei del projecte, i repetim de nou l’any següent.\n- De fet, la pista de gel de Plaça Catalunya a Barcelona és la instal•lació més gran que s’ha fet a Europa. Quina és la seva complexitat tècnica?\nLa pista de gel de Plaça Catalunya, que aquest any complirà la 4arta edició, serà de 1.500m2. La màxima complicació és logística, de coordinació durant els dies de muntatge i desmuntatge, i durant el seu funcionament és bàsic garantir la bona qualitat del gel i disposar de tots els plans de contingència necessaris per tal d’evitar una errada que pogués fer tancar l’activitat amb les pèrdues econòmiques i d’imatge que això suposaria.\nPer nosaltres és un gran test cada any, portem 3 anys, i tenint en compte que passen en 5 setmanes més de 100.000 patinadors, és un orgull dir que tot el material funciona perfectament. Jo sempre ho comparo dient que es com si a un cotxe se li fan 100.000 Km llavors, és més fàcil veure la seva fiabilitat, desgast dels materials, confort, etc... i es pot dir si és un bon cotxe o no.


Mas guanyar a les llibreries - Carles Llorens - Els blogs d'e-noticies\nTot allò va ser un miratge que retrata molt bé Polanski al seu darrer fins “The ghost writter” (El escritor) i que, ahir, les eleccions britàniques -definitivament- van arxivar en el bagul de la història. En l’informe que vaig fer d’aquelles eleccions i que està als arxius de Convergència apuntava, però, una lliçó que el declivi de Blair no desdiu i que en David Madí mai ha deixat de considerar: la primera de les moltes batalles que es lliuren en unes eleccions es guanya a les llibreries!\nBlair, al 1997, va derrotar estrepitosament a Major a les llibreries. El llibre de Guidens sobre la Tercera Via, el de Mandelson sobre el nou laborisme, les diverses biografies del candidat eren best-sellers. Més recentment hem vist confirmar aquesta llei a les eleccions americanes: Obama ocupava llibreries amb els seus propis llibres autobiogràfics i de reflexió política, mentre McCain senzillament no existia en els prestatges.\nDic tot això per posar de manifest que Artur Mas ha guanyat la primera batalla de les eleccions catalana quan, per Sant Jordi, el llibre de la Pilar Rahola “La màscara del rei Artur” ha estat un dels més venuts, mentre “Descobrint Montilla” ha passat completament desapercebut. Del llibre de Gabriel Pernau només n’ha quedat l’espaterrant confessió de l’esposa del president respecte a les dificultats familiars per tal d’arribar a final de mes...\nEn el seu moment vaig defensar la idea que Mas fes un llibre com el “Libre” de Sarkozy, una obra del 2001 on l’actual president de la República fa una confessió molt personal, arran de la desfeta de la campanya del RPR que ell ha dirigit a les eleccions europees de 1999. A partir de la confessió, Sarkozy agafa volada i ens desgrana unes idees que són les que l’han portat a l’Elisi. Creia que una confessió d’aquest calat podia ajudar a fer conèixer el Mas que realment hi ha darrera els tòpics.\nLa fórmula finalment no ha estat, però, la de “Libre” sinó la de “L’aube le soir ou la nuit”, quan Pilar Rahola ha emulat a Yasmine Reza i, si aquella va seguir la campanya de Sarkozy, ella ha seguit la d’Artur Mas. RBA no podia encarregar a ningú millor que a la Rahola aquest exercici. Per bé que després ha fet molt tombs polítics, les seves complicitats amb el món convergent de quan dirigia la Fundació Acta li permeten conèixer molt bé les entranyes del carrer Còrsega. I hem d’admetre que és un treball interessant per saber d’en Mas, per bé que hi ha alguns episodis que -a alguns de l’aparell convergent- ens incomoden una mica...\nPere (Lausanne) 10-05-2010 - 08:08\n"El escritor": �s sorprenent que encara utilitzem la traducci� que els Espanyols fan dels t�tols dels films. La S�ndrome d'Stockholm �s m�s profunda del que pensava.\nEls blogs d'e-noticies - Carles Llorens - Mas guanyar a les llibreries


Novembre 2018 – meteocalonge\nOctubre va acabar plovent i novembre va començar fent-ho. Dels 6 primers dies van precipitar-ne 5, dels quals dos ip’s. Tot i això, semblava que volia arribar el famós «estiuet de St. Martí». Almenys pel que fa a temperatura, ja que se’n va enregistrar alguna superant els 20º. La inestabilitat però, no ens volia abandonar i les pluges ens anaven visitant. Per exemple, la nit del 5 al 6, allà 2/4 de 3 ens va despertar una calamarsada acompanyada de força vent en la que van caure 8,2 mm en poqueta estona.\nDesprés d’uns dies amb una mica de bonança, «l’estiuet» es va acomiadar i van arribar les pluges. 9 dies seguits recollint alguna cosa i amb un total recollit de poc més 100 litres. Va ser curiós el dia 14, a primera hora vaig rebre una trucada i em preguntaven que què havia passat la passada nit. «Quan ha caigut? Només 4 litres? però si a La Bisbal m’han dit uns 90!! I a Castell d’Aro uns 40!! i a Llagostera havien superat els 80!!» Les pluges no ens havien afectat directament; havien passat més per interior, amb direcció de SW a NE.\nLa nit del 17 al 18, just passada la mitjanit, va començar a bufar un fort vent, en una estona la pluja es va tornar torrencial i es va barrejar amb calamarsa. En poca estona el terra va quedar ben blanc. A més, la tempesta, amb forts trons i llamps, va ser tant violenta que ens vam quedar sense llum. La intensitat que va enregistrar el pluviòmetre va ser de 199,8 litres per hora. En uns 10 minuts, es van enregistrar uns 20 mm. Els carrers es van convertir en rieres i l’aigua anava de costat a costat. Va ser poca estona, però va caure amb molta força. Si mirem el radar d’aquell moment (gràcies a la xarxa de radars del SMC), veurem que hi havia una «taqueta» de color lila just sobre del poble:\nAl dia següent, vam anar a fer una volta per veure afectacions a la nostra zona i aquí us en deixo una petita mostra:\nEn les fotos anteriors podem veure ones trencant a l’escullera del Port d’Aro a Platja d’Aro, uns fent kayac a la platja de La Fosca a Palamós, la riera de Molins al seu pas a Cabanyes a uns metres de l’entrada a Can Pere Pla i la «porqueria» portada per la mar a la platja de Torre Valentina.\nI no acabava de fer net del tot. Els dies següents, tot i que amb quantitats molt menys significatives, continuava plovent, remullant el terreny. En definitiva, que van precipitar 20 dies dels 30 que té aquest penúltim mes de l’any. No és el rècord des que agafo dades pròpies (des de 2006 – de les dades anteriors només tinc totals, sense comptabilitzar els dies de pluja). El rècord està en els 24 dies que va precipitar el novembre de 2011 però igualant els 20 dies del març de 2011 i del novembre de 2010.\nEl dia 23, tot anant cap a la feina, anava plovent i el sol que s’estava ponent, es va escolar per sota dels núvols deixant veure l’arc de St. Martí acompanyat per uns núvols que anaven «agafant» forma i es van deixar veure uns impressionants mammatus (que és la foto que us mostro i que no reflecteix l’espectacle que hi havia en el cel en aquell moment).\nI fins aquí aquest resum. Pel que fa a la pluja (tal i com hem dit abans) es van recollir 136,7 mm en tot el mes. Comparats amb la mitjana dels últims 36 anys (77,2 mm) suposa el 177,1% de la pluja que climatològicament es recull a Calonge en el mes de novembre. Pel que es veu, molt per sobre del normal. Com sempre, us mostro un climograma amb la comparació de les temperatures mitjanes dels últims 12 anys (color blau clar), amb les mitjanes d’aquest any (color vermell) i la precipitació recollida (blau fosc).\nAutor meteocalongePublicado el 5 diciembre, 2018 30 abril, 2019 Etiquetas 2018, novembre, Novembre2018\nAnterior Entrada anterior: Octubre 2018\nSiguiente Entrada siguiente: Tardor (meteorològica) 2018


Carlet i la Pobla de Vallbona coneixen el patrimoni de la Diputació amb Sona València\nEls majors d'ambdós municipis han visitat la seu provincial, el MuVIM i la Beneficència\nMés d'un centenar de veïns de Carlet i la Pobla de Vallbona han disfrutat d'una jornada de visites a la corporació provincial, el MuVIM i la Beneficència a través del programa Sona València per als Majors de la Diputació de València.\nDesprés del recorregut pels palaus dels Scala i la Batlia, que constituïxen la seu provincial, les persones majors d'ambdós municipis s'han traslladat al MuVIM, i posteriorment han acudit a la Beneficència per a concloure el dia de visites amb una menjar de germandat i un espectacle musical.\nEls veïns de Carlet i la Pobla de Vallbona han estat acompanyats de les seues alcaldesses respectives, Mari Ángeles Crespo i Mari Carmen Contelles.\nLa diputada de Benestar Social, Amparo Mora, també ha volgut estar present en este dia i s'ha reunit amb les persones majors en la Sala Alfons el Magnànim de la Beneficència per a explicar-los que este programa «començà fa uns anys i tracta d'oferir l'oportunitat de conéixer part del patrimoni de la Diputació, que és de tots els veïns de la província i què menys que obrir les portes de la institució perquè puguen disfrutar d'ella».\nA més, Mora ha destacat que «tots els alcaldes tenen moltes coses que fer, però que ho deixen tot per acompanyar els seus veïns en un dia com hui és d'agrair».\nMari Ángeles Crespo, alcaldessa de Carlet, ha mostrat el seu agraïment a la Diputació perquè «és l'ajuntament dels ajuntaments i sempre està al costat dels municipis xicotets, per això la major part d’allò de què disposa Carlet és gràcies a esta institució».\nAixí mateix, sobre este programa ha manifestat que «és una bona oportunitat de conéixer el patrimoni que és de tots i disfrutar d'un dia amb la gent del poble».\nPer la seua banda, l'alcaldessa de la Pobla de Vallbona, Mari Carmen Contelles, ha dit que «este programa ens enriquix tots perquè és molt bonic conéixer tot el patrimoni dels ciutadans de la província i és una manera de valorar encara més el que tenim».\nFinalment, Contelles ha expressat que «és un orgull mostrar el patrimoni amb la Diputació perquè esta corporació no sols aposta pels pobles, principalment aposta per les persones».


Tres detinguts per traficar amb marihuana amb una autocaravana - Teleponent\nInici Succesos Tres detinguts per traficar amb marihuana amb una autocaravana\nImatge de l'autocaravana utilitzada pels tres detinguts per traficar amb marihuana\nEls Mossos d’Esquadra han detingut a Puigcerdà tres persones d’entre 39 i 35 anys que formaven un grup criminal itinerant dedicat al tràfic de drogues mitjançant una autocaravana.\nEl grup utilitzava una autocaravana per guardar marihuana. En concret, els Mossos van intervenir en el vehicle 86 kilograms de marihuana empaquetada en fardells i 6.000 euros que presumptament provindrien de la venda de la droga.\nEl 10 d’octubre, una patrulla va detectar un vehicle que entrava a gran velocitat i en contra direcció en una rotonda direcció l’Hospital de Puigcerdà. Allà, els agents van comprovar que una dona acompanyava un home ferit d’arma blanca i que el conductor del vehicle havia fugit. Arran de diversos indicis, l’home ferit va ser detingut per tràfic de marihuana.\nArticle anteriorAlpicat remodela el nucli històric amb Cal Negre com a seu del nou Ajuntament\nArticle següentPer uns ajuntaments sobirans, democràtics i amb recursos


La gastronomia local lleidatana es donarà a conèixer a través de la Ruta de la Tapa San Miguel, amb la participació de 61 establiments\nterritoris.cat 21:49 30/05/18\nseva edició reuneix 4a establiments miguel\nFood Explorers de ruta Lleida 2018\nLa Ruta de la Tapa de San Miguel comptarà amb un total de 61 establiments d'hostaleria de Lleida que participaran del 7 al 10 de juny i del 14 al 17 de juny a la quarta edició d'aquesta iniciativa. La ruta està organitzada per la Federació d'Hostaleria de Lleida, amb la col·laboració de l'Ajuntament de Lleida, Turisme de Lleida, el Consorci de Comerç, Artesania i Moda de Catalunya i San Miguel.\nEls establiments adherits a la campanya oferiran durant dos caps de setmana, de dijous a diumenge, una tapa dissenyada expressament per l'ocasió, que es servirà acompanyada d'una cervesa San Miguel amb un preu total de 2,50 euros.\nLes creacions que es podran degustar són Sonia (torrada amb base de tomata i ceba caramel·litzada amb un remenat de botifarró), Tosca (pa torrat amb olivada, cruixent de pernil, filet de porc ibèric, formatge brie i melmelada de tomàquet), el Secret de l'Àvia (carn de porc adobada, salsa agredolça i amanida amb pebre) i el Remenat del Destí (torrada integral amb remenat de botifarra, ceba caramel·litzada i ou).\nTotes elles han estat dissenyades pel xef Juan Pozuelo i tenen com a objectiu mostrar les tendències emergents que fusionen la cuina tradicional amb la d'innovació.\nUn jurat, format per experts de la Federació d'Hostaleria de Lleida, puntuarà la presentació, la qualitat, l'elaboració i l'originalitat de la tapa i seleccionarà entre totes les propostes, la Millor Tapa 2018. A més, el públic podrà valorar les tapes a través de l'app Estamos de Tapas i, d'aquesta manera, assessorar el jurat.\nEl premi consisteix en el lliurament d'una distinció representativa de l'hostaleria lleidatana i la possibilitat de participar amb estand propi per als tres primers finalistes a la fira Cervisia.


Com recuperar l'historial de trucades suprimides de manera fàcil i ràpida a l'iPhone - Consells De Recuperació De Fitxers Per A Ios\nAlguna vegada heu suprimit o perdut l'historial de trucades de l'iPhone per error? Sabeu com recuperar l'historial de trucades suprimides de forma gratuïta en un iPhone? Solució MiniTool introduirà dues solucions útils per ajudar-vos a recuperar el vostre historial de trucades perdudes o suprimides en aquest article.\nPer què falta l’historial de trucades de l’iPhone\nL’historial de trucades de l’iPhone conté totes les trucades sortints, entrants i perdudes de l’iPhone, que forma part de la vostra privadesa. La filtració de l’historial de trucades pot causar problemes.\nPer exemple, les transaccions de diners fraudulentes i altres activitats il·legals podrien tenir lloc sota el vostre nom. Per tant, podeu suprimir l'historial de trucades de l'iPhone regularment per garantir la vostra privadesa.\nO potser, les situacions són diferents: heu perdut l'historial de trucades després d'actualitzar iOS; o bé el vostre iPhone s’ha quedat enganxat al logotip d’Apple i l’heu de restaurar a la configuració de fàbrica per tornar a la normalitat; Potser les situacions són encara pitjors: el vostre iPhone es va perdre o es va malmetre l’aigua.\nSi el vostre iPhone té danys per aigua, és possible que també vulgueu recuperar altres tipus de dades de l'iPhone al mateix temps. Aquí us oferim una guia útil que pot resoldre perfectament aquest problema: Guia per assecar l'iPhone mullat i recuperar dades de l'iPhone danyat per l'aigua .\nLlavors, quina és la reacció en cadena després que falti un historial de trucades a l'iPhone?\nPotser heu oblidat comprovar l'historial de trucades a l'iPhone i desar alguns números importants a l'aplicació Contactes.\nEn aquest moment, se us acudeixen moltes preguntes: és possible veure l'historial de trucades suprimides al meu iPhone? Puc recupera l'historial de trucades esborrades al meu iPhone ?\nPer descomptat, la resposta és SÍ. La següent secció tracta de les dues solucions per recuperar l'historial de trucades suprimides a l'iPhone.\nSolució 1: restaurar l’historial de trucades de l’iPhone des de la còpia de seguretat anterior d’iCloud o iTunes\nPel que fa a la cerca d’una solució gratuïta per recuperar el vostre historial de trucades, el primer pensament podria ser restaureu-lo des d'una còpia de seguretat d'iCloud o iTunes. Aquesta solució també és la recomanació oficial d'Apple per a la recuperació de dades de l'iPhone.\nTot i això, heu de saber que, d’aquesta manera, el fitxer de còpia de seguretat especificat substituirà totes les dades existents al vostre iPhone. És a dir, això pot provocar la pèrdua d'altres dades. La majoria de les vegades perdreu més del que guanyeu.\nA més, si no heu fet cap còpia d’iCloud o iTunes amb antelació, no podreu restaurar l’historial de contactes de l’iPhone mitjançant aquest mètode.\nPer tant, és possible recuperar els registres de trucades de l'iPhone per separat? O és possible recuperar-les encara que no hi hagi cap còpia de seguretat per endavant? CLAR, TOT ÉS POSSIBLE!\nActualment, alguns programes especials de recuperació de dades de l’iPhone estan dissenyats per ajudar-vos a resoldre aquest problema d’una manera segura i eficaç. MiniTool Mobile Recovery per a iOS és una bona eina.\nPer tant, a la solució 2, parlarem d’aquest programari i us explicarem com utilitzar-lo per recuperar l’historial de trucades de l’iPhone de forma gratuïta.\nSolució 2: recuperar l'historial de trucades de l'iPhone amb MiniTool\nUna breu introducció de MiniTool Mobile Recovery per a iOS\nMiniTool Mobile Recovery per a iOS és una peça de programari gratuït de recuperació de dades de l'iPhone , que es pot utilitzar per recuperar diferents tipus de dades de l'iPhone, l'iPad i l'iPod Touch.\nEls tipus de dades admesos són diversos, com ara fotos, fotos de l’APP, vídeos, missatges, fitxers adjunts de missatges, contactes, WhatsApp, fitxers adjunts de WhatsApp, notes, calendari, recordatoris, Marcadors Safari, notes de veu, historial de trucades i documents de l’APP.\nA més, té tres mòduls de recuperació: Recuperació del dispositiu iOS , Recupereu-vos del fitxer de còpia de seguretat d'iTunes , i Recupereu-vos del fitxer de còpia de seguretat d'iCloud .\nAmb l’edició gratuïta d’aquest programari, podeu restaurar 10 històries de trucades cada vegada. Per tant, primer podeu descarregar i instal·lar aquest programari gratuït al vostre ordinador per provar-ho.\nSi descobreix que pot trobar els registres de trucades suprimits que voleu recuperar, podeu actualitzar-lo a una edició completa per recuperar tots els fitxers necessaris amb èxit.\nCom recuperar l'historial de trucades de l'iPhone amb MiniTool?\nRecupereu l'historial de trucades directament de l'iPhone\nRecupereu l'historial de trucades de l'iPhone des del fitxer de còpia de seguretat d'iTunes\nRecupereu l'historial de trucades de l'iPhone des del fitxer de còpia de seguretat d'iCloud\nMètode 1. Recupereu directament l'historial de trucades de l'iPhone\nRecuperació del dispositiu iOS es pot utilitzar per recuperar directament els registres de trucades suprimits del vostre iPhone. És especialment útil en el cas que no hàgiu fet una còpia de seguretat d'iCloud o iTunes abans de la pèrdua de l'historial de trucades de l'iPhone. A més, per evitar sobreescriure dades, hauríeu de deixar d’utilitzar l’iPhone el més aviat possible.\nAbans d'utilitzar aquest mòdul de recuperació per recuperar l'historial de trucades suprimides a l'iPhone, heu d'assegurar-vos que heu instal·lat la darrera aplicació d'iTunes a l'ordinador que utilitzeu.\nDesprés, podeu seguir aquests passos per iniciar el procés de recuperació de dades de l'iPhone:\nPas 1. Connecteu l'iPhone a l'ordinador mitjançant un cable USB i obriu aquest programari per accedir a la seva interfície principal.\nNormalment, aquest programari pot detectar el vostre iPhone i fer que es mostri automàticament a la interfície. Quan vegeu la interfície següent, heu de fer clic a Escaneja per iniciar el procés d’escaneig.\nPas 2. Quan finalitzi el procés d’escaneig, accedireu a la interfície del resultat de l’escaneig. A la llista esquerra podeu veure tots els tipus de dades escanejades i, per descomptat Historial de trucades apareix al submenú de Registre de missatges i trucades .\nDesprés, heu de fer clic Historial de trucades per llistar per separat tot l'historial de trucades escanejades. Després d'això, el Nom , Número de telèfon , Data , Tipus i Durada de l'historial de trucades de l'iPhone es mostrarà detalladament a la part dreta de la interfície de resultats. Només cal que seleccioneu els que vulgueu recuperar i feu clic al botó blau inferior dret Recupera per continuar.\nPas 4. Aleshores, aquest programari apareixerà en una finestra petita de la següent manera.\nHi haurà un camí d’emmagatzematge que s’especifica per defecte. Podeu fer clic a Recupera per desar directament l'historial de trucades seleccionat.\nSi bé, si voleu desar-los en un altre camí, podeu fer clic a Navega per triar la ubicació que vulgueu.\nPer fi, els registres de trucades de l'iPhone necessaris es desen a la ubicació d'emmagatzematge especificada. A continuació, podeu obrir-los i utilitzar-los immediatament.\nHi ha una altra condició: si l'historial de trucades iPhone important eliminat s'inclou a la còpia de seguretat anterior d'iTunes o a la còpia de seguretat d'iCloud, doneu prioritat Recupereu-vos del fitxer de còpia de seguretat d'iTunes o bé Recupereu-vos del fitxer de còpia de seguretat d'iCloud .\nLlegiu per saber quan i com aplicar aquests dos mòduls de recuperació.\nMètode 2. Recupereu l’historial de trucades de l’iPhone des del fitxer de còpia de seguretat d’iTunes\nAquesta manera és un mode de recuperació molt recomanable.\nQuan esteu segur que l'historial de trucades suprimit de l'iPhone s'inclou als fitxers de còpia de seguretat anteriors d'iTunes i iCloud alhora, haureu de donar prioritat a l'ús del mòdul de recuperació Recupereu-vos del fitxer de còpia de seguretat d'iTunes .\nAbans d’utilitzar aquest programari, heu d’assegurar-vos que el fitxer de còpia de seguretat d’iTunes que restaurareu estigui desat a l’ordinador que utilitzeu. També en podeu fer una còpia aquí.\nEls passos detallats són els següents:\nPas 1. Després d’entrar a la interfície del programari, seleccioneu Recupereu-vos del fitxer de còpia de seguretat d'iTunes de la llista superior de mòduls de recuperació.\nA continuació, els fitxers de còpia de seguretat d'iTunes emmagatzemats a l'ordinador es mostraran en aquesta interfície amb el seu fitxer Nom , Darrera data de còpia de seguretat i Número de sèrie . Trieu la corresponent i feu clic Escaneja per iniciar el procés d’escaneig.\nSi el fitxer de còpia de seguretat d'iTunes que voleu utilitzar s'emmagatzema en un altre camí d'accés i no apareix en aquesta interfície, podeu fer clic al botó blau de la part inferior Seleccioneu per seleccionar-lo a l’ordinador i, a continuació, feu clic a Afegeix perquè es mostri a la interfície manualment.\nSi el fitxer de còpia de seguretat de l'iTunes seleccionat està xifrat, heu d'introduir la contrasenya i fer clic a Confirma per desbloquejar-lo.\nPas 2. Quan finalitzi el procés d’escaneig, obtindreu la interfície del resultat de l’escaneig. Trieu Historial de trucades al menú de l'esquerra i feu que el programari mostri per separat l'historial de trucades escanejades. Seleccioneu els que vulgueu recuperar i feu clic al botó blau de la part inferior Recupera per continuar.\nPas 3. Només cal que seguiu l'assistent per triar un camí d'emmagatzematge adequat i recuperar l'historial de trucades seleccionat. L'operació detallada és similar al pas 4 del mètode 1.\nTambé podeu veure l'historial de trucades recuperades segons les dues maneres esmentades al mètode 1.\nMètode 3. Recupereu l’historial de trucades de l’iPhone des del fitxer de còpia de seguretat d’iCloud\nÉs molt possible que només hàgiu fet una còpia de seguretat d'iCloud abans de suprimir l'historial de trucades de l'iPhone. En aquest cas, podeu utilitzar el tercer mòdul de recuperació Recuperar del fitxer posterior iCloud per restaurar l'historial de trucades de l'iPhone.\nAvís! A causa de la limitació de la còpia de seguretat d'iCloud, aquest programari no pot detectar fitxers de còpia de seguretat d'iCloud d'iOS 9 o de la seva última versió.\nEls passos especificats són els següents:\nPas 1. Obriu MiniTool Mobile Recovery per a iOS i introduïu la seva interfície principal. A continuació, feu clic a Recupera del fitxer de còpia de seguretat d'iCloud a la part superior de la interfície i obtindreu una interfície com segueix. Introduïu l'identificador i la contrasenya d'Apple i feu clic a Inicieu la sessió per continuar.\nPas 2. El programari enumerarà els fitxers de còpia de seguretat d'iCloud disponibles a la interfície de la següent manera. Podeu seleccionar el corresponent a partir del fitxer Darrera data de còpia de seguretat i Mida de l'arxiu . A continuació, moveu el cursor a la corresponent Cap del bar de l'Estat i Cap canviarà a Descarregar automàticament. Només cal que feu clic Descarregar per continuar.\nPas 3. Podeu triar el tipus de fitxers que voleu descarregar des de la finestra emergent de la manera següent. Només cal que feu clic Historial de trucades del submenú de Registre de missatges i trucades i premeu Confirmeu per iniciar el procés de descàrrega.\nPas 4. Quan finalitzi el procés de descàrrega, entrareu a la interfície de resultats. A diferència del mètode 1 i del mètode 2, aquesta interfície només tracta de l'historial de trucades. Trieu els que vulgueu restaurar i feu clic a Recupera i després seguiu l'assistent per completar l'operació.\nEn comparació amb el mètode 1 i el mètode 2, aquesta manera us ofereix la possibilitat de baixar només l’historial de trucades de l’iPhone i us permet carregar els fitxers descarregats. Aquests dos dissenys us estalviaran molt de temps.\nCada mòdul de recuperació té els seus bons punts. Només cal que seleccioneu la adequada per al vostre ús personal.\nCom s’ha esmentat anteriorment, amb MiniTool Mobile Recovery for iOS Free Edition, només podeu recuperar 10 registres de trucades cada vegada. Per trencar el limitacions podeu utilitzar l’edició completa d’aquest programari per recuperar tots els fitxers que necessiteu.\nLa importància de fer una còpia de seguretat de les dades de l’iPhone\nLa pèrdua de dades és un problema força comú en l’actualitat. Afortunadament, alguns serveis i programes de còpia de seguretat al núvol estan dissenyats per protegir les vostres dades. Per als usuaris d'iPhone, els dos mètodes de còpia de seguretat proposats són la còpia de seguretat d'iCloud i la còpia de seguretat d'iTunes. Quan es perdin les dades d’IOS, podeu recuperar-les dels fitxers de còpia de seguretat amb l’ajuda d’un programa de tercers.\nPer protegir les vostres dades, us recomanem que llegiu aquesta publicació, Com fer una còpia de seguretat del vostre iPhone, iPad i iPod touch , per fer fitxers de còpia de seguretat ara.\nEn aquesta publicació s’introdueixen dues solucions útils per recuperar l’historial de trucades suprimides a l’iPhone. En comparació, podeu veure que realitzar una recuperació gratuïta de l’historial de trucades de l’iPhone amb MiniTool Mobile Recovery per a iOS és més fàcil i flexible.\nPer què no proveu aquest programa per recuperar l'historial de trucades de l'iPhone eliminat?\nSi teniu cap dubte quan utilitzeu el programari MiniTool, no dubteu a posar-vos en contacte amb nosaltres enviant un correu electrònic a Nosaltres o deixant un missatge a la zona de comentaris de sota. Aquí també s’agraeixen les vostres solucions útils.\nPreguntes freqüents sobre com recuperar l'historial de trucades suprimides a l'iPhone\nPuc recuperar l'historial de trucades suprimides? El programari professional de recuperació de dades de l'iPhone us pot ajudar a recuperar dades de l'iPhone suprimides, inclòs l'historial de trucades. MiniTool Mobile Recovery per a iOS és un programa d’aquest tipus. Mentre l'historial de trucades suprimit no sigui sobreescrit per dades noves, podeu utilitzar aquest programari per recuperar-lo. Com puc trobar l’historial de trucades antic al meu iPhone? Només podeu obrir l’Historial de trucades al vostre iPhone per veure l’historial de trucades anterior. En general, podeu veure 100 registres de trucades. Si voleu veure els anteriors, heu de suprimir alguns registres que podeu veure actualment. A més, si heu fet una còpia de seguretat de les dades de l'iPhone, també podeu restaurar l'historial de trucades de la còpia de seguretat anterior i trobar-ne les necessàries. L'iPhone suprimeix l'historial de trucades automàticament? Tret que suprimiu l'historial de trucades manualment, l'iPhone us guardarà 1000 registres de trucades. Però només podeu veure les darreres 100 peces. Si voleu veure els anteriors, haureu de suprimir alguns dels registres de trucades que podeu veure actualment. A més, l’actualització d’iOS també pot suprimir algunes dades de l’iPhone, inclòs l’historial de trucades. Quantes trucades pot conservar l'iPhone al seu historial de trucades? En teoria, un iPhone pot guardar 1.000 registres de trucades, incloses les entrants i sortints. Però només es poden veure els 100 registres recents. Si voleu veure l'historial de trucades més antic, heu de suprimir alguns dels registres de trucades que podeu veure ara a l'espai de llançament de l'iPhone per als més antics.\ncom desinstal·lar els controladors nvidia de Windows 10\nper què el meu controlador ps4 no es connecta al meu ordinador?\nper què es reinicia el meu iphone 5?\nel controlador ha detectat un error del controlador al dispositiu harddisk1 dr2


Josep Ma Guinart: 2006-12-03\nLA MOTIVACIÓ DEMOCRÀTICA\nAvui tinc un matí mogut, amb constants entrades i sortides de l’ajuntament, per visites d’obres i reunions. Però veig que no sóc l’únic que he tingut un dia atapeït, perquè a l’OAC, l’Oficina d’Atenció al Ciutadà, també treballen a ple rendiment. Entre la gent que ja és atesa i la que s’espera, veig a una cara coneguda que és a punt de marxar.\n- Bon jour monsieur Ablart –li dic–. Je suis content de vous voire.\n- Bon jour monsieur le maire. Ja em podeu parlar en català, ja l’entenc. Porto molts anys a l’Escala i he estudiat la vostra llengua en les classes d’adults que organitza l’ajuntament. A més, practico l’idioma sempre que puc, perquè és la millor forma d’aprendre’l –em diu mentre es corda l’americana.\n- Així m’agrada! –li contesto, content de sentir la seva defensa del català–. I, digueu-me, què us ha portat al consistori?\n- He vingut a comprovar el meu empadronament a l’Escala. Per una banda, em vull assegurar que podré votar a les properes eleccions municipals, i per l’altra, vinc a constatar que no tindré problemes quan vingui a demanar el certificat per excusar-me per no votar al meu país, a Bèlgica.\n- Ah, sí! És veritat, a casa vostra el sufragi és obligatori, i en cas que no hi pugueu anar cal que presenteu un document que justifiqui el perquè no hi heu assistit, com per exemple que éreu fora a l’estranger.\n- Sí! A Bèlgica la participació a les eleccions és molt més elevada que aquí, perquè és obligatori votar. Per cert, és veritat que a les darreres eleccions al Parlament de Catalunya hi ha hagut una participació força baixa?\n- Sí, efectivament. Segurament si fos obligatori votar hi hauria més participació, però no sé si això va en contra de la llibertat personal. La democràcia imposada potser no és la millor.\n- Qui sap!\n- Per altra banda, també hi pot haver altres factors que expliquin el perquè d’aquesta davallada de la participació, que ara sembla que preocupa tant als polítics de forma unànime. Podria ser per la reiteració de cites a les urnes en un breu període de temps: fa pocs mesos vàrem tenir el referèndum de l’Estatut. O bé, el rebuig de molta gent als enfrontaments polítics que es generen en campanya. Qui sap si la culpa és dels mitjans de comunicació que recullen un reflex esbiaixat de la política, ja que reprodueixen més els atacs entre partits que no pas les propostes en positiu. O simplement es podria tractar d’un desencant de la política.\n- Voleu dir que ha estat positiu convocar eleccions el dia de Touts Saints? –diu mentre es col·loca la boina perquè a fora plou.\n- Tal vegada... Ha estat un experiment novedós i arriscat, i pot qüestionar-se comparant-ho amb altres eleccions fetes en diumenge.\n- És que jo tinc uns veïns que són de Barcelona, que sempre havien vingut a votar. Passaven el weekend a l’Escala i participaven a les eleccions. Ho sé perquè tenim molt bona relació. Però aquesta vegada, com que s’han fet entre setmana, no han vingut.\n- Teniu raó. No sabem exactament quanta gent està empadronada a l’Escala i no hi viu. Són gent que fan constar aquest domicili com el de primera residència, encara que no hi visquin, perquè els aporta avantatges fiscals.\n- Però penseu una altra cosa, les societats benestants com la nostra, tenen menys motivació per anar a votar, perquè ja no ens queden grans fites per aconseguir, democràticament parlant. Fixi’s que precisament al nord d’Europa és on hi ha menys participació. I Déu n’hi do, com s’hi viu de bé a Catalunya!!! S’ha avançat molt. Per això nosaltres ens estem aquí tot l’any –em diu amb confiança, i amb un volum de veu perceptiblement més baix.\n- Segur que hi ha teories que expliquen aquesta baixada de la participació, però el que em sorprèn és que no hi hagin enquestes postelectorals. Un sondeig que busqui les causes de la “no participació”, perquè segurament un cop ja passada la cita a les urnes, la gent seria més sincera responent. I a partir d’aquí es podrien elaborar mecanismes de correcció per fer alguna cosa més raonable.\n- Doncs mira, això t’ho pots aplicar a tu mateix que estàs en el món de la política.\n- Ui, jo no en sóc pas de polític.\nI amb aquesta qüestió, que es mereix una altra conversa, m’acomiado d’aquest agradable jubilat de nacionalitat belga. Com explicar, que tot i portar gairebé dotze anys d’alcalde, no em considero un polític? És difícil, però el que a mi m’agrada, és la gestió, l’organització... i no pas el debat i la discussió. Perquè... és això la política???!!!\n* Article publicat a L'Escalenc del mes de novembre.\na les 1:31 p. m. 1 comentari:


Generalitat donarà protagonisme a 70 ciutadans i ciutadanes triats per sorteig en la convenció sobre salut mental i llança una enquesta per a conéixer els temes que més interés susciten – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nGeneralitat donarà protagonisme a 70…\nLa Generalitat Valenciana donarà protagonisme a 70 ciutadans i ciutadanes que visquen en la Comunitat Valenciana triats de manera aleatòria per sorteig entre persones majors de 15 anys en la Convenció sobre Salut Mental que està preparant el Comissionat de la Presidència de la Generalitat per al Pla Valencià d’Acció per a la Salut Mental, Drogodependències i Conductes Addictives. El primer pas d’aquesta convenció serà precisament una enquesta que ja està activa i que servirà per a definir l’agenda de temes que s’abordaran allí, així com per a recollir els suggeriments i necessitats sobre els problemes de salut mental que més interés susciten en la ciutadania.\nAixí ho ha explicat el comissionat de la Presidència de la Generalitat per al Pla Valencià d’Acció per a la Salut Mental, Drogodependències i Conductes Addictives, Rafael Tabarés, qui ha destacat que es tracta d’una iniciativa de “innovació democràtica” salut mental sobre la qual no existeixen precedents.\nTal com ha detallat Tabarés, les persones majors de 15 anys triades per sorteig escoltaran en la convenció a especialistes en la matèria, persones malaltes i familiars de pacients per a elaborar una cartera de recomanacions que servisca de base per a dissenyar un pla específic de salut mental.\nEs pretén així que aquests ciutadans i ciutadanes responguen a la pregunta de “com abordarien els problemes de salut mental, drogodependències i conductes addictives, facen un exercici de deliberació, es posen d’acord i consensuen una cartera de recomanacions perquè després, a partir d’ací, els grups polítics i experts elaboren un pla específic sobre salut mental”, ha indicat.\nTabarés ha subratllat que, donat l’actual context de pandèmia i les seues repercussions en la ciutadania, s’està davant un “moment propici” perquè “els problemes de salut mental, moltes vegades apartats, amagats per la vergonya, estiguen en l’agenda política de gestió, i la millor manera d’aconseguir-lo és amb la participació directa dels ciutadans”.\nL’enquesta prèvia, en la qual es podrà participar fins al pròxim 20 de gener, consta de cinc preguntes destinades al fet que la ciutadania determine la importància, -de poc important a molt important-, d’una sèrie d’assumptes referents a la salut mental. Es proposa valorar els assumptes plantejats i suggerir aquells grans temes que la ciutadania considere han d’incloure’s en alguna de les sessions d’aprenentatge de la convenció ciutadana, que se celebrarà durant aquest any.\nEls temes que es proposen en el qüestionari han sigut elaborats pel comité de persones expertes del Comissionat de la Presidència de la Generalitat per al Pla Valencià d’Acció per a la Salut Mental, Drogodependències i Conductes Addictives mitjançant una dinàmica de grup nominal. L’objectiu de llançar l’enquesta és poder enriquir les seues aportacions amb la incorporació de la visió de qualsevol persona de la Comunitat Valenciana, que podrà participar, de manera anònima fins al pròxim 20 de gener, mitjançant aquest enllaç.\nDurant els primers mesos de 2022\nDurant els primers mesos de 2022 i en quatre reunions diàries es deliberarà per a aconseguir un conjunt de recomanacions i respondre a la següent qüestió: Com ha d’abordar-se la salut mental, les drogodependències i les conductes addictives en la Comunitat Valenciana?\nPer a respondre el qüestionari previ a la convenció ciutadana, el comissionat encoratja a efectuar un exercici d’empatia en el qual cada persona participant pense, en cas de ser triada com a membre de la convenció, quina informació necessitaria per a contestar a la pregunta plantejada.\nEn aquest sentit, l’exercici deliberatiu i de consens permetrà identificar les necessitats en matèria de salut mental, en l’actual conjuntura de pandèmia de COVID-19 que ha provocat un impacte sense precedents sobre la salut física i mental. Es tracta d’aconseguir que la ciutadania intervinga en l’agenda de govern o de gestió de la salut mental.\nLa convenció ciutadana està en fase de preparació i compta amb la intervenció d’un comité de persones expertes en diverses àrees (filosofia, literatura, sociologia, història, educació, clínica, etc.) amb caràcter consultiu.\nAixí mateix, el procés compta amb un comité de seguiment format per representants dels grups polítics parlamentaris de la Comunitat Valenciana, associacions de persones amb malaltia mental i familiars, agents socials (sindicats i empresariat), col·legis professionals i associacions científiques afins a la psiquiatria, que vetlaran pel seguiment del resultat del procés.\nEl Comissionat de la Presidència de la Generalitat per al Pla Valencià d’Acció per a la Salut Mental, Drogodependències i Conductes Addictives, creat en el context de la pandèmia per la infecció de COVID-19 en la Comunitat Valenciana, té per objecte l’estudi, la preparació i la proposta d’un nou Pla Valencià d’Acció per a la Salut Mental, Drogodependències i Conductes Addictives, dirigit a afrontar les necessitats que la pandèmia de COVID-19 han posat de manifest en la Comunitat Valenciana.\nAmb el propòsit que la ciutadania participe en l’elaboració d’aquest pla d’acció, el comissionat està impulsant, juntament amb el seu equip de la Universitat de València, el procés pioner d’innovació democràtica per a involucrar a la ciutadania en la definició de les polítiques públiques en matèria de Salut Mental.\nEl Decret 14/2021, de 22 d’abril, del *President de la Generalitat nomena comissionat de la Presidència de la Generalitat per al Pla Valencià d’Acció per a la Salut Mental, Drogodependències i Conductes Addictives, a Rafael Tabarés Seisdedos.\nEl professor Rafael Tabarés-Seisdedos, és psiquiatre i psicoterapeuta, catedràtic de Psiquiatria a la Universitat de València, Investigador Principal (IP) en el Centre d’Investigacions Biomèdiques en Xarxa de Salut Mental (CIBERSAM) del Ministeri de Ciència i Innovació, director de la Unitat d’Investigació en Autonomia Personal, Dependència i Trastorns Mentals Greus de la Universitat de València. És Acadèmic de la Reial Acadèmia de Medicina i Ciències Afins de la Comunitat Valenciana. És col·laborador del Institute for Health Metrics and Evaluation i de la University of Washington – USA. Ha publicat més de 190 articles, és membre del comité editorial i del panell de revisors de diverses revistes internacionals de prestigi. A més, ha obtingut diversos reconeixements i premis científics com The Aristotles Reserch Award, el Premi Investigador de Referència de la Societat Espanyola de Psiquiatria Biològica i el Premi de la Reial Acadèmia de Medicina i Ciències Afins de la Comunitat Valenciana a la millor investigació.


FIRA DELS EMPRENEDORS. CURS D’EMPRENEDORIA PER ALS GUANYADORS DEL CURS PASSAT 2016-17. - Aula Balear\nFIRA DELS EMPRENEDORS. CURS D’EMPRENEDORIA PER ALS GUANYADORS DEL CURS PASSAT 2016-17.\nQuan està a punt de posar-se en marxa la tercera edició de la Fira dels emprenedors, és l’hora de donar el premi que havia quedat pendent per als guanyadors de l’edició del curs passat. Com molts de vosaltres ja sabeu, aquest premi consisteix en un curs d’emprenedoria valorat en 300 euros que ofereix l’IDI (Institut d’Innovació empresarial), com a forma de valorar l’esforç de l’alumnat. Aprofitam l’avinentesa per tornar-los agrair la seva col·laboració.\nEls equips guanyadors del curs passat, i que podran gaudir d’aquest curs, varen ser els següents:\nCATEGORIA 1r, 2n i 3r d’ESO:\n- Primer premi: "Colors collaboration". Consultora amb subdepartaments que s’encarreguen de garantir que altres empreses siguin socialment responsables i respectin el medi ambient.\n- Segon premi: 2n d’ESO. "Gafas superdotadas". Ulleres amb valor afegit: els vidres no es rompen i les patilles s’ntercanvien i s’ajusten.\nCATEGORIA 4t d’ESO, CF i Batxillerat:\n- Primer premi: "Hidràulica per un tub". Conjunt d’invents que utilitzen els principis de la hidràulica per solventar problemes diaris.\n- Segon premi: "Llibre de valors". Es pretén que amb aquest llibre es puguin conèixer els valors que més identifiquen a cada persona i així tenir una ajuda a l’hora de prendre decisions.\nACCÈSSIT: "Ens n’haurem de sortir, com se’n surt de tot..." Llibre amb un conjunt de relats autobiogràfics que conviden a la reflexió, a la identificació i a l’aprenentatge per donar sentit positiu a la vida, a pesar de tot.\nEl curs es durà a terme en el nostre centre els dies 21 i 22 de febrer.\nOportunament, s’informarà a cada un dels grups dels dies i les hores que els hem adjudicat.\nSi aquest premi és important, molt més ho és la satisfacció personal que tenen els alumnes de veure com la seva creativitat es veu valorada.\nÉs per això, que aprofitam per animar-vos a participar en la Fira que es durà a terme aquest curs. Engrescau-vos en una nova aventura creativa! Ben aviat traurem les bases i els fulls d’inscripció. Us esperam amb nous projectes!\nComissió III Fira dels emprenedors


Un càrrec ja és efectiu, és el de MIquel Torres i l’altre, el de Pau Roca, es només una proposta. Ara bé, qui la fa és el Comitè Europeu de les Empreses de Vins, una organització amb molta infuència en el sector del vi a Europa. Si tira endavant, dos catalans estaran al front de les principals organismes empresarials del món del vi a l’Estat i a tot el continent.\nMiquel A. Torres, president dels Cellers Torres, ha assumit la presidència de la Federació Espanyola del Vi (FEV) en el marc de la darrera Assemblea Extraordinària. Torres substitueix Christian Barré, que assumirà responsabilitat a Cuba dins el grup Pernod Ricard. El responsable de Torres ocupava, fins ara, la vicepresidència primera de l’organització i l’àrea d’internacionalització.\nPel que fa a l’àmbit internacional “és fonamental aconseguir que el vi sigui una prioritat en les negociacions comercials” -explicava el nou president-, treballar per eliminar obstacles al comerç a través de la globalització, i posar en marxa una gran campanya per a la recuperació del consum de vi a tot l’Estat”.\nL’altre català que es podria situar a dalt de tot de l’Organització Internacional de la vinya i el vi és el també català Pau Roca, que des de 1992 és el secretari general de la Federació Espanyola del Vi, la FEV que ara presideix Torres.


Hotels del segle XXI, l'hotel del 2025\nEl que avui considerem nou i diferent serà un record per a la història\nActualitzada 17/05/2021 a les 07:27\nElisabeth Caubet Alfredo Lachos\nEl segle XXI representa una ruptura total amb el passat. La humanitat, a pesar de les desigualtats socials, que continuen existint, ha entrat en un nou escenari, d’una obra “el primer capítol” de la qual ha finalitzat amb l’entrada del nou segle i el post-Covid-19. El turisme és un dels sectors més significatius per veure aquest canvi.\nEls sistemes de comunicació en totes les direccions, tant individuals com col·lectius o en xarxa; la transparència provocada per la comunicació, que informa de manera subjectiva però que s’ha convertit en una eina de consulta cada vegada més utilitzada, en què la gent consulta hotels, restauració, etc., i els coneixements i experiències que determinen les eleccions i anàlisis, avaluades pels consumidors. Es poden realitzar funcions, tant simples com complexes, sense necessitat de grans recursos més que les que implica la mateixa tecnologia.\nCal destacar com influeixen aquestes noves tecnologies en el nou escenari per respondre davant els reptes del món globalitzat.\nCal destacar de forma molt important la sostenibilitat, que s’ha convertit en un “full de ruta” de la societat del segle XXI. En definitiva, no hi ha un missatge més clar i clarivident que l’expressat per Gro Harlem Brundtand (president des de 1983 de la Comissió Mundial de les Nacions Unides, per al Medi ambient i desenvolupament) va presentar, sota el títol El nostre futur en comú, més conegut per informe Brundtand, que va desenvolupar el concepte de desenvolupament sostenible, que després va ser incorporat a tots els programes de l’ONU i va servir d’eix i exemple a la Cimera de la Terra, celebrada a Rio de Janeiro i que va definir el desenvolupament sostenible com el model que atén les necessitats del present sense comprometre la possibilitat que les futures generacions atenguin les seves pròpies necessitats.\nEls seus quatre aspectes fonamentals són economicoestratègic, mediambiental, social i cultural i defineixen les característiques essencials de les institucions, organitzacions i empreses generadores de valors, els seus agents d’interès i la comunitat on s’estableixen.\nLa Creativitat i Innovació són dos conceptes que poden convergir a un resultat d’encert total, es pot crear i no tenir èxit, però la innovació gairebé sempre arriba a un bon resultat. Si som capaços de crear i al mateix temps innovar, de forma positiva, estem en el “full de ruta”.\nL’any 2025, el món haurà donat un gran salt, en tots els aspectes, el que avui considerem nou i diferent serà un record per a la història. Seguint les tendències de la societat del segle XXI, qui són i seran els clients? Pensem el següent, persones amb diferents edats:\nANY 2010 ANY 2025\n10 anys 25 anys\n15 anys 30 anys\n20 anys 35 anys\n25 anys 40 anys\n30 anys 45 anys\n35 anys 50 anys\n40 anys 55 anys\n45 anys 60 anys\n50 anys 65 anys\nPodem assegurar que aquest grup de persones que avui es troben en unes edats determinades es trobaran en un escenari diferent l’any 2025: hauran crescut formant part del “full de ruta” de la sostenibilitat, i estaran integrats amb els quatre motius fonamentals dels quals hem parlat al principi.\nEls humans del 2025 especialment, els que corresponen als quatre primers grups (de 15 a 30 anys), estaran tecnològicament ensinistrats per a respondre als avenços que es vagin produint, uns pel seu nivell de formació i altres per estar en un entorn tecnològic. Els quatre grups restants de persones són receptors de les tecnologies, que les comparteixen i les utilitzen, encara que no estan tecnològicament ensinistrats.\nLes tecnologies que existeixen i aquelles altres que existiran i encara no estan al mercat marcaran en definitiva el nostre “escenari tecnològic de l’any 2025”: tot més simple, tot més ràpid, tot més eficaç i natural per una societat que assumeix ràpidament qualsevol canvi que faciliti les seves activitats, siguin d’oci, professionals o empresarials.\nPer altra banda, cada vegada més tots els grups de persones seran més conscients de la importància i la influència de la sostenibilitat, en la seva vida i la seva comunitat s’anirà imposant la consciència de “viure i actuar” per a les pròximes generacions.\nLes tecnologies afectaran el turisme i les seves empreses, en particular els hotels, a les quals ens haurem d’adaptar, les podem classificar de la següent manera:\nles tecnologies personals que facilitaran la comunicació lingüística, la interacció amb el client intern i extern, les tecnologies que facilitaran els treballs, la robòtica, tecnologies que facilitaran el desplaçament de les persones i les coses, tecnologies que podran reduir el consum energètic entre un 30 i un 40% i evitaran l’emissió de milions de tones de CO2 a l’atmosfera, tecnologies constructives que milloraran i potenciaran l’edificació, fent-la més sostenible, tecnologies que milloraran la confortabilitat dels allotjaments, tecnologies per al màxim aprofitament de l’aigua, en tots els seus processos o utilitats, tecnologies per “entrar a un hotel” a temps real i comprovar les seves instal·lacions i ser acompanyat per un “assistent personal” i les tecnologies per a l’elecció d’un producte i serveis en un entorn virtual.\nEn primer lloc, l’aire net a l’interior, amb instal·lacions i equips que depurin de manera constant l’atmosfera viciada, creada pels mateixos éssers humans i l’establiment. La utilització de plantes naturals, si són autòctones millor, i espais verds, aprofitant superfícies no productives. La pràctica constant de les quatre rutes de la sostenibilitat i l’ús de tots els productes ecològics que responguin als criteris de sostenibilitat.\nAquest és el nou escenari dels hotels del segle XXI, l’hotel del 2025, sostenibilitat i tecnologia.\n* Elisabeth Caubet, Empresària & Innovadora\n* Alfredo Lachos, Senior Asset Manager & #HRinfluencers


Unificació fiscal a Europa\nActualitzada 04/03/2018 a les 19:04\nAra que sembla que la Unió Europea no passa pels seus millors moments, tema Brexit, Polònia i altres, s’ha plantejat un tema que pot ser molt interessant si els governs estatals són capaços de reduir el seu «poder» en un tema tan complicat com és la unificació fiscal en impostos ben concrets.\nJa sé que la pèrdua de sobirania és un «tabú» que costa tractar pels líders europeus, que s’omplen la boca «d’amor a Europa» però que no volen perdre competències a cap preu, ara bé, no estaria de més una reflexió al respecte si per un cop es vol passat dels grans discursos a una autèntica «unió» de fet.\nL’exemple en un tipus impositiu, tan emblemàtic com l’IVA, on el seu tipus general pot passa del 19% que es paga a Alemanya, al 27% que es grava a Hongria, és un fet objectiu de difícil entesa en aquell anhel de buscar una unitat fiscal necessària i urgent, malgrat les evidències particulars que tota dinàmica legislativa comporta per la mateixa idiosincràsia de cada país.\nD’acord amb tot l’anterior, crec que la notícia que la Comissió Europea ha plantejat a principis d’any una reforma de «l’Impost sobre el Valor Afegit», és una bona nova si realment el que es vol és simplificar la dinàmica reglamentària per les petites i mitjanes empreses, parlant-se fins i tot de l’exempció de l’impost per aquelles opcions empresarials amb ingressos de menys de 100.000  euros.\nLa nova dinàmica fiscal que es debat és un fet que segurament no ha tingut la transcendència que la qüestió posa sobre la taula de debat, perquè realment seria un primer pas per buscar aquest acord comunitari previ per seguir aprofundint en altres variables també molt importants si realment es «vol fer» una autèntica Unió Europea amb respostes conjuntes a tota la realitat de conflicte que ens ve a sobre.\nLa voracitat fiscal dels Estats, bàsica per fer front a autèntiques «prefallides» públiques, amb un sobre endeutament insostenible, fa que el tema dels ingressos públics siguin un punt de discussió complicat i molt polièdric a l’hora de la seva implementació posterior, però no estaria de més que per part de les grans opcions partidistes es fos capaç de posar aquest apartat en el debat general, com un fet en què s’haurien de prendre decisions urgents per garantir determinats pagaments de futur, en perill evident, malgrat l’interès per «amagar» la seva transcendència com el tema de la viabilitat de les pensions.\nTornant al tema europeu i la fiscalitat conjunta de tots els membres, és cert que «unificar» és complicat per la mateixa singularitat dels Estats i les seves evidències financeres tant públiques com privades, però entenc que començar a parlar de tot això, és una bona nova que no hauria de caure en l’oblit pels mateixos interessos polítics puntuals dels diferents «líders», sinó que hauria de constituir un objectiu de data fixa.\nOptar per seguir en una Europa buida de continguts, en la que hauria de ser la mateixa capacitat conjunta d’exercir el poder, crec que no podria ser de rebut i ens condemnaria a tots a continuar en una virtualitat evident, on cadascú fa la seva en funció dels seus particulars interessos, només buscant el suport comunitari en funció del particularisme avantatgista puntual.\nComenta el contingut : Unificació fiscal a Europa


Èxit de participació en la 8a Plantada Popular al riu Francolí | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nLa vuitena edició d’aquesta activitat organitzada, un any més, per Fundación Repsol i l’Associació Aurora, amb el suport de l’Ajuntament de Tarragona, va reunir el passat dissabte al matí més de 800 participants al riu Francolí de Tarragona.\nLa Plantada d’enguany s’ha celebrat de nou al marge dret del riu (al costat del pont de Santa Tecla). En aquesta edició, s’ha tornat a comptar amb la col·laboració de la Federació d’Associacions de Veïns de Tarragona. Els centenars de participants han plantat 1.500 plantes de sis espècies diferents d’arbustos.\nEnguany, tal com es va fer l’any passat, a més de plantar, també s’han dut a terme tasques de manteniment de les plantacions de la darrera edició i aquestes s’allargaran durant els pròxims vuit mesos. Aquesta feina la realitzaran els treballadors de l’Associació Aurora.\nA banda de l’acte de plantar i millorar l’estat ecològic del riu Francolí i el seu entorn, l’objectiu d’aquesta iniciativa és el d’integrar socialment i laboral, persones en risc d’exclusió. Un equip de 18 persones amb discapacitat mental realitza les tasques de preparació del terreny, com el desbrossat de la canya i altres plantes, la retirada de la brossa i les deixalles del tram on s’ha d’actuar, etc.


Global icon-chevron-right Espanya icon-chevron-right Barcelona icon-chevron-right Yoga Studio\nEsports, Ioga i pilates Sant Antoni\nSi heu fet ioga alguna vegada i no sabeu quina modalitat heu practicat, segurament devia ser hatha, la més habitual a Occident. Es basa en la pràctica d’asanes sincronitzades amb la respiració per tal de treballar alhora el cos i la ment, o per arribar a la ment, assolint un estat pròxim a la meditació, a partir del cos. Si busqueu en el ioga una gimnàstica amb què millorar la flexibilitat de la columna o, per què no, el vostre aspecte –el ioga afavoreix: combat la flaccidesa dels músculs sense inflar-los–, proveu el ioga hatha: el benestar psíquic que en traureu us enganxarà més que l’operació biquini. A Yoga Studio el podeu practicar amb vinyasa, modalitat de ioga dinàmic en què les asanes s’enllacen amb salts i moviments.\nPlaça de la Universitat, 4, 1r 2a\nwww.estudiodeyoga.com Trucar 93 451 29 28


Quina diferència hi ha entre un iogurt batut i un de quallat? - La Fageda Quina diferència hi ha entre un iogurt batut i un de quallat? - La Fageda\nIogurt grec, líquid, amb sabor, ensucrat, desnatat, natural, cremós, sense lactosa… Hi ha diverses famílies i diferents tipus de iogurts. A La Fageda n’elaborem i comercialitzem una gran varietat. Voleu saber quina diferència hi ha entre ells i quines característiques té cada un? Anem-ho a veure de la mà de la companya Júlia Gómez, del Departament d’Innovació.\nLa classificació principal dels iogurts s’estableix a partir del seu procés de producció i de la tecnologia utilitzada. “D’aquesta manera, parlem de dos tipus de producte: els de quall ferm i els de quall trencat” destaca la Júlia.\nEls iogurts de quall ferm.\nParlem de quall ferm quan el producte, un cop homogeneïtzat i pasteuritzat, fermenta dins el mateix vas. En aquest cas el procés de producció consisteix doncs a envasar la llet i els ferments làctics dins el vas individual definitiu i portar-lo posteriorment a un forn de fermentació a una temperatura d’entre 38 i 43 graus durant unes tres hores per aconseguir que gelifiqui i es vagi solidificant a poc a poc. “Els controls del pH durant la fermentació són continuats i molt minuciosos per aconseguir la màxima qualitat del producte” afegeix.\nDesprés cal fer-lo passar pel túnel del fred per parar l’activitat de fermentació i deixar reposar el producte durant unes hores més a temperatura de nevera amb la finalitat d’assolir la consistència definitiva.\nA conseqüència d’aquest procés obtindrem la majoria de les famílies de iogurts que consumim: els naturals, ensucrats, aromatitzats, desnatats i edulcorats. El iogurt amb gust de maduixa, amb gust de llimona, o el sense lactosa són, doncs, alguns exemples de producte de quall ferm. La diferència entre ells ve donada per la fórmula utilitzada o cosa que és el mateix, pels ingredients que portin afegits a la llet (sucre, estèvia, aroma, lactasa…)\nEls iogurts de quall trencat.\nPer altra banda, hi ha famílies de làctics que no necessiten fermentar dins l’envàs definitiu.\nEs tracta del iogurt grec, del líquid i del cremós. Quin procés productiu segueixen? “La diferència principal respecte als anteriors és que la solidificació del producte té lloc dins un tanc o dipòsit de fermentació a una temperatura i durant un temps molt concret”. Després, la barreja obtinguda s’agita durant uns minuts, es refreda dins un nou dipòsit i finalment s’envasa. Si es tracta del grec, s’envasarà dins el vas individual, si és el líquid, dins l’ampolla corresponent, i si es tracta del cremós, dins la galleda.\nDe la mateixa manera que els iogurts de quall ferm, els de quall trencat també es poden subdividir en famílies d’acord amb la seva formulació o els ingredients que conté. Així, els grecs es diferencien sobretot pel seu contingut extra en nata; els cremosos pel seu afegit de proteïnes i els líquids no estan enriquits ni amb proteïna ni amb nata.\nEl iogurt natural cremós, la novetat d’aquesta tardor.\nLa Fageda hem posat aquesta tardor un nou producte per a l’hostaleria: el iogurt natural cremós.\nEs tracta de gran format i de quall trencat, i se serveix en galledes de 3 i 5 kg sobretot per a restaurants i gelateries. Té una textura molt cremosa que l’acosta a la untuositat del iogurt grec i no té sucres afegits. S’elabora únicament amb ingredients làctics.\nSi et queda algun dubte sobre els diferents tipus de iogurts o tens ganes de descobrir sobre el terreny com es produeixen els làctics de La Fageda no dubtis a participar en alguna de les nostres visites guiades. En tenim per a tots els públics i gustos!


El poble de l'Alt Camp que acaba d'estrenar la plaça de l'1 d'Octubre\nÒscar Peris, Marta Blanch i Francesc Xavier Pagès inaugurant la plaça 1'Octubre a Mont-ral. | cedida\nMont-ral inaugura la renovada plaça 1 d'Octubre\nEl pressupost de les obres, d'uns 40.000 euros, ha estat finançat per la Diputació de Tarragona\nRedacció dilluns, 24 d’agost 2020 - 14:55h\nMont-ral va inaugurar aquest diumenge, 23 d'agost, les renovacions fetes a la plaça 1 d'Octubre en un acte celebrat a les onze del matí que va comptar amb la participació d'alguns polítics. L'alcalde de la localitat, Francesc Xavier Pagès, el delegat de la Generalitat a Tarragona, Òscar Peris, i la diputada delegada del Pla d'Acció Municipal de la Diputació de Tarragona, Marta Blanch, van ser els encarregats de retirar la bandera del panell commemoratiu penjat en una de les parets de la plaça.\nUna plaça que ha canviat de nom i ha patit una sèrie d'obres de millora del seu espai durant els darrers mesos. Sufragades per la Diputació de Tarragona mitjançant el Pla d'Acció Municipal i en una menor mesura per la Generalitat, amb un cost de 40.000 euros, les renovacions han constat de la pavimentació de l'espai i de l'arranjament de la xarxa de clavegueram.\nEl raval Baix també ha estat pavimentat\nEls treballs també han inclòs la pavimentació del raval Baix, contigu a la plaça i obert al trànsit, amb la qual cosa s'ha millorat la seguretat dels veïns i visitants del municipi, atès que l’anterior paviment es trobava molt deteriorat.\nEl conegut programa que ha guanyat el Premi Cristina Requena i Giró 2020 de Valls\nNou pas endavant en les obres del túnel del Coll de Lilla\nÒscar Peris Mont-ral Diputació de Tarragona obres


El Consell Insular de Menorca aprova el projecte i la licitació de la millora i reforç de ferm de la carretera Me-7 de Maó a Fornells entre els punts quilomètrics 2+190 i 8+230\nEl Consell Insular ha aprovat en consell executiu de dia 15 d’octubre de 2018 el projecte i la licitació de les obres de Reforç de ferm i millora de la carretera Me-7 de Maó a Fornells del pk 2+190 la pk 8+230, al terme municipal de Maó. Aquesta actuació s’emmarca dins el Pla de d’Inversions en Carreteres del Consell Insular de Menorca i té un pressupost de licitació de 932.048 euros.\nL’objectiu de les obres és la millora de la pavimentació de la carretera Me-7, competència del CIM, entre els pk 2+190 i 8+230, reforçant-lo estructuralment i renovant les característiques superficials de la capa de trànsit, cosa que afecta a la seguretat de la circulació i a la durabilitat del paviment.\nCal recordar que aquest tram, d’aproximadament 6 km de longitud, no va entrar en la darrera millora de la carretera Me-7 portada a terme entre els anys 2002 i 2004, i que aquesta serà la major actuació de millora, i l’única de caràcter integral, del ferm d’aquest tram que s’executarà des de l’any 2002 en què el Consell Insular va rebre les competències en matèria de carreteres.\n- Segellat de les fissures existents amb beurada bituminosa.\n- Estesa de les capes de reforç del ferm i de trànsit amb aglomerat asfàltic.\n- Construcció de cunetes revestides amb formigó.\n- Senyalització horitzontal i abalisament.\nEl termini d’execució de les obres serà de 2 mesos des de que conclogui el procediment per adjudicar les mateixes, i s’hagin signat el contracte d’obres i l’acta de replanteig.\nD’aquesta manera, mitjançant l’execució del reforç integral del paviment de la carretera Me-7 de Maó a Fornells, entre els punt quilomètrics 2+190 i 8+230, l’equip de govern del Consell Insular de Menorca segueix apostant per la conservació i manteniment de la xarxa viària de carreteres i camins.\nMaó, 16 d’octubre de 2018


Projecte | Institut Català de l'Ansietat\nTRACTAMENT DE L'ANSIETAT I L'ESTRÈS A SANT CUGAT\nL'institut català de l'ansietat (ICA) és un centre privat de psicoterapia, formació i recerca que neix com a resposta a un problema ampliament estés a la nostra societat: l'ansietat i l'excés d'estrès.\nSóm un centre altament especialitzat en el tractament de l'ansietat en les seves diverses manifestacions i en la gestió de l'estrès.\nPartim d'una visió humanista i per tant holista de l'ésser humà i treballem d'una forma integrativa i personalitzada.\nPer tal de poder complir amb aquesta forma d'entendre l'ajuda terapèutica comptem amb un equip de psicòlegs, metges i altres professionals amb amplia experiència i coneixements en el tractament de l'ansietat, la gestió de l'estrès i les problemàtiques relacionades.\nMirem a la persona més enllà de la seva simptomatologia o de la seva etiqueta diagnòstica i per això la nostra forma de fer teràpia s'adapta a cada individu, treballant sempre desde l'acceptació incondicional i el respecte per les vivències de cadascú.\nDesde la nostra vocació de servei i ajuda, i desde la nostra visió humanista i oberta, utilitzem tots els enfocaments i tècniques terapèutiques que han demostrat ser d'utilitat en els tractaments, ja sigui des de la pràctica clínica o desde la validació científica. Afortunadament disposem i som coneixedors de multiples alternatives terapèutiques, incloent-t'hi les més novedoses psicoteràpies de tercera generació, i les tècniques de biofeedback d'alta tecnologia.\nEl nostre objectiu amb les persones que ens visiten no és només que millorin en la seva simptomatologia, sino que sobre tot el tractament els aporti unes eines i coneixements que els puguin servir per desenvolupar-se millor en la vida i assolir un grau de satisfacció i felicitat més gran del que tenien abans.