IMI Pla de Transformació Digital de... by Ajuntament de Bar... 2007 views\nBcndigitalroadmap by Francesca Bria 4525 views\nIMI L'Institut Municipal d'Informàtica by Ajuntament de Bar... 2131 views\nIMI Full de Ruta Pla de Transformac... by Ajuntament de Bar... 1245 views\nBCN DIGITAL/ The DSI potential of m... by Ajuntament de Bar... 261 views\nBCN DIGITAL/ Disrupting the Mobile ... by Ajuntament de Bar... 191 views\nMesura de govern "Pla Barcelona Ciutat Digital", per la transició cap a una sobirania tecnològica. Comissionat de Tecnologia i Innovació Digital. Presentada a la Comissió d'Economia i Hisenda de l'Ajuntament de Barcelona del 18 d'octubre de 2016.\nLola Gándara Sanz , ICT Librarian at Biblioteques de Barcelona\n1. 1 Mesura de govern: Transició cap a la Sobirania Tecnològica PLA “BARCELONA CIUTAT DIGITAL” Octubre 2016\n2. 2 Índex 1. SOBRE LA MESURA DE GOVERN ......................................................................3 2. INTRODUCCIÓ: Transició cap a la sobirania tecnològica......................................5 2.1 Introducció......................................................................................................5 2.2 Més enllà de la Smart City..............................................................................6 2.3 Visió i Missió...................................................................................................9 2.4 Eixos de treball i objectius estratègics ............................................................9 3. GOVERNANÇA ...................................................................................................12 3.1 Principis........................................................................................................12 3.2 Principals elements de governança ..............................................................13 4. FULL DE RUTA 2017 – 2020...............................................................................15 Eix 1. GOVERN i CIUTAT: ......................................................................................16 4.1 Transformació digital del govern de la ciutat i programari de codi obert........16 4.2 Tecnologies digitals per transformar la ciutat................................................18 4.3 Infraestructures de dades de ciutat...............................................................20 Eix 2. EMPRESES I ENTITATS SOCIALS: .............................................................22 4.4 Desenvolupant l’Economia tecnològica i l’ecosistema d’innovació................22 4.5 Innovació Social Digital i plataformes cooperatives.......................................24 4.6 Compra pública innovadora i oberta .............................................................26 Eix 3. CIUTADANIA:................................................................................................27 4.7 Coneixement i capacitació per a l’ocupació del segle XXI.............................27 4.8 Democràcia Digital........................................................................................30 4.9 Sobirania, llibertat i drets digitals de la ciutadania.........................................31 5. MESURANT L’IMPACTE: ESTÀNDARDS D’EVIDÈNCIA COMUNS ...................32 6. PRINCIPALS LINIES PRESSUPOSTÀRIES I ACCIONS A CURT TERMINI.......33\n3. 3 1. SOBRE LA MESURA DE GOVERN Aquesta Mesura de Govern recull les línies mestres en què es basa el Pla Barcelona Ciutat Digital, un pla viu que s’anirà conformant i detallant. Aquest vol ser un Pla tranversal i paraigües que vol assegurar una política tecnològica coherent i homogènia dins l’Ajuntament, amb una visió que inclou les iniciatives i estratègies que s’implantin en els diferents àmbits. Està elaborat sota els següents prismes:  GOVERN: Inclou la definició i implantació de la política tecnològica municipal i l’organització interna dins el propi Ajuntament. L’Institut Municipal d’Informàtica (IMI) és el principal organisme que lidera aquest procés, tot i que implica la col·laboració de totes les àrees municipals, amb una implicació especial de la Gerència municipal i la Gerència de recursos.  CIUTAT: Aborda la millora dels serveis municipals oferts (habitatge, salut, mobilitat, espai públic, serveis socials, ...) gràcies a un ús més eficient i democràtic de la tecnologia, incorporant la visió territorial i prioritats com les dels plans de barris o plans de districtes. Per portar-lo a terme es requereix l’estreta col·laboració entre les polítiques tecnològiques liderades per l’IMI i les diferents àrees municipals responsables de l’oferta de serveis específics: Àrea d’ecologia, urbanisme i mobilitat i Àrea de drets socials, entre d’altres. TEIXIT SOCIO-ECONÒMIC DIGITAL i ECOSISTEMA D’INNOVACIÓ LOCAL: Fomenta i dóna suport al desenvolupament i diversificació del teixit sòcio- econòmic de la ciutat. D’aquesta forma, s’aprofundeix en una economia més plural, amb un major impacte social i més creació d’ocupació. Barcelona Activa i l’Àrea d’Empresa, Cultura i Innovació són els principals actors en aquest àmbit i tenen un rol cabdal en el desenvolupament de les iniciatives que es desenvoluparan, si bé altres àrees com drets socials tenen també un rol significatiu.  CIUTADANIA: Empoderament de les persones, capacitació i instruments de participació activa. Les iniciatives de capacitació a la ciutat, i per tant les d’aquest pla, es lideren principalment des de Barcelona Activa així com des de la Xarxa d’Ateneus de Fabricació. L’àrea de Participació és l’encarregada de definir i executar els projectes de foment de la participació ciutadana. A continuació, doncs, es descriuen les línies mestres del Pla Barcelona Ciutat Digital, que serà un pla viu, que s’anirà construint amb la participació de diferents àrees\n4. 4 municipals, així com amb la col·laboració d’altres administracions, la ciutadania i el teixit sòcioeconòmic.\n5. 5 2. INTRODUCCIÓ: TRANSICIÓ CAP A LA SOBIRANIA TECNOLÒGICA 2.1 Introducció La tecnologia i Internet estan transformant pràcticament tots els sectors de la nostra societat i de la nostra economia –des de la manufactura i el transport, a l’energia o l’atenció sanitària. Aquesta canvis són molt ràids i radicals , fins a tal extrem que podem trobar exemples tan sorprenents com:  L'empresa de taxis més gran al món no té taxis (Uber)  El major proveïdor d'allotjaments del món no té propietats (Airbnb)  La companyia telefònica més gran no és propietària de la infraestructura de telecomunicacions (Skype)  El major detallista del món no té inventaris (Alibaba)  El més popular dels propietaris de mitjans de comunicació no crea continguts (Facebook)  La major companyia de cinema al món no té pel·lícules (Netflix)  Els proveïdors de programari més grans del món no desenvolupen les aplicacions (Apple i Google) Ens trobem davant d’una intersecció històrica de dues grans tendències: el creixement de la urbanització i la ràpida evolució de la tecnologia de la informació. Les ciutats com Barcelona afronten la necessitat urgent de crear noves estratègies d’innovació urbana que impulsin el desenvolupament de la nova economia i que comportin alhora grans beneficis socials. Les nostres institucions i els sectors socials i econòmics també estan canviant. Les institucions existents semblen no ser capaces de crear les condicions per fer front a la crisi. S'observa una falta de confiança de la ciutadania, així com una crisi de legitimitat política, i el creixement dels valors d'internet entre els joves. El contracte social entre els ciutadans i ciutadanes, les empreses i els governs està sofrint un canvi radical. Es necessiten noves normes i models de govern i benestar. En aquest nou entorn global, la prioritat de Barcelona és anar molt més enllà de la simple construcció d’una SmartCity. Barcelona vol esdevenir una ciutat oberta, equitativa, circular i democràtica, que aprofiti les oportunitats de la innovació basada en dades per millorar la ciutat i la vida dels ciutadans i les ciutadanes. El compromís, ambiciós i responsable, és el d’enfocar els reptes reals que aquestes manifesten i centrar els esforços en la prestació d’uns serveis públics actualitzats i de major qualitat, en l’impuls d’una economia més sostenible i col·laborativa i en el foment del talent públic i l’empoderament del ciutadà. Barcelona vol liderar una transició cap a la sobirania tecnològica, una sobirania tecnològica, del govern i de la ciutadania, que permeti decidir i actuar sobre les prioritats sobre l’ús de la tecnologia a la ciutat, que permeti decidir sobre com es desenvolupa la nostra ciutat, que permeti recuperar el coneixement de la gestió de la ciutat amb eines tecnològiques – coneixement que fins ara massa sovint ha estat en mans de poques empreses – i per últim una sobirania que permeti deixar aquest coneixement com a llegat per a la pròpia ciutat. A més, aquesta sobirania tecnològica, promoguda amb estàndards oberts, ha de ser una eina per al bé comú, que generi nova economia i faciliti també compartir coneixement entre diferents ciutats.\n6. 6 Els serveis digitals públics interoperables i de pròxima generació suposaran temps de resposta més ràpids i comunitats més segures. Xarxes de transport públiques més intel·ligents portaran menys congestió, millor mobilitat per a tots els ciutadans i les ciutadanes i costos més baixos d’energia. I una infraestructura digital cívica amb un ampli desplegament permetrà un millor aprenentatge i una millor adquisició de les competències digitals per part de la nostra ciutadania. Disposar d’una estratègia clara i una bona gestió de la innovació i la tecnologia és un element clau a l’hora de desenvolupar millors polítiques socials com l’habitatge social, la reducció de la pobresa o la creació de llocs de treball del futur. Des d’un punt de vista econòmic, és necessari orquestrar una estratègia d’innovació pública inclusiva, amb una participació forta d’actors clau de la ciutat (indústria, món acadèmic, centres d’investigació, ciutadania, desenvolupadors, emprenedors socials, cooperatives, proveïdors locals de serveis, etc.) que contribueixin a la dinamització de l’ecosistema innovador digital. Amb les polítiques públiques adequades, la tecnologia pot ser la força que permeti un desenvolupament econòmic més equitatiu i sostenible, reduint les desigualtats socials i econòmiques, i assegurant el lideratge en la innovació tecnològica urbana, la sobirania de la tecnologia i les dades, democratitzant-ne l’accés i la propietat, protegint els drets i la privacitat dels ciutadans i les ciutadanes, l’autonomia i l’autodeterminació quant a la informació. Barcelona vol generar una nova força i una visió on la tecnologia sigui un instrument per a la gent i la ciutat. En una ciutat democràtica de veritat, els ciutadans i les ciutadanes han de poder fer servir un patrimoni comú de coneixements, l’open data i la infraestructura d’informació pública de la ciutat per tenir un millor accés als serveis públics i una millor qualitat de vida. Els processos innovadors de baix a dalt (bottom- up) han de permetre l’atracció de talent, la participació activa de la ciutadania en la resolució dels reptes de la ciutat, i l’apoderament de les persones per als reptes que comporta el nou entorn global. 2.2 Més enllà de la Smart City Mes enllà de la Smart City: Cap a una ciutat oberta, equitativa, circular i democràtica Les Smart Cities són ecosistemes urbans dinàmics i complexos amb gent, fluxes d’energia, serveis (i finançament) que catalitzen el desenvolupament econòmic sostenible i una gran qualitat de vida a través d’un ús responsable de la tecnologia i una planificació urbana transparent i innovadora que està estretament relacionada amb l’activitat social i econòmica i les necessitats de les comunitats. Molts serveis de la ciutat (transport, electricitat, aigua, residus, contaminació, enllumenat, aparcament, seguretat, etc.) estan gestionats sobre una infraestructura intel·ligent amb moltes dades. Cada cop més, aquesta infraestructura intel·ligent està “coneixent la gent”, acumulant informació de dades públiques i dades personals i socials a grans centres de dades amb poca privacitat i seguretat. Avui les ciutats disposen de més dades que mai (90% de les dades que hi ha en l'actualitat no existien fa 3 anys). Es tracta d'informació que no està ni organitzada ni és fàcilment accessible. Hi ha una part a la web però molta de la informació es troba dividida entre els múltiples departaments i empreses que componen un ajuntament. Des d’un punt de vista econòmic, les Smart Cities representen un nou mercat genuí i potencialment massiu per al sector privat (segons un estudi d’IBM del 2013, el 28% del\n7. 7 PIB global), insuflant vida econòmica en les velles estructures i els vells patrons de les ciutats. En els darrers anys i en el darrer mandat, la ciutat de Barcelona ha invertit importants sumes en projectes Smart City, seguint principalment una forta visió tecnològica (technology push), que van resultar en una sèrie de dependències de proveïdors d’infraestructures i de serveis primordials, i en alguns casos això va impedir que la ciutat aprofités tot el potencial de l’open data i construís nou coneixement sobre la gestió pública i innovadors serveis públics. L’actual govern no renuncia a la feina feta i el posicionament de Barcelona, sinó que vol anat més enllà i superar l’actual model d’Smart City per fer de Barcelona una ciutat oberta, equitativa, circular i democràtica. En quant a la nova política tecnològica, l’Ajuntament és conscient de que les dades de ciutat seran un part clau de la infraestructura urbana de ciutat. Es volen usar per prendre millors decisions, més democràtiques i més ràpides, incubar innovació i impulsar creixement socioeconòmic, així com millorar la contractació pública i els serveis públics i empoderar a la gent. La prioritat de l’actual govern és aprofitar el poder de la tecnologia i la innovació digital perquè beneficiï tots els ciutadans i les ciutadanes, millori l’ocupació i desenvolupi una economia més sostenible i col·laborativa. Cal crear incentius per a l’ecosistema d’innovació urbà, facilitant a les PIMES, cooperatives i emprenedors socials que accedeixin a les dades per construir solucions innovadores i crear nous llocs de treball. Concretament, i per situar objectivament l’ocupació professional del sector tecnològic de la ciutat, cal destacar que el 2015 un total de 42.437 persones (afiliades a la Seguretat Social) van treballar en les TIC a la ciutat. Això significa un 13,7% més que un any endarrere. Pel que fa al número d’empreses, el 2015 se’n van quantificar 1.987 amb ocupació a les TIC, un 4,5% més que el quart trimestre de 2014. Però la creació de llocs de treball, tant d’aquestes empreses de mida realment petita com a través de persones autònomes i start-ups, no serà homogènia. Segons la Comissió europea, el 2020 el nombre de llocs de treball, per a persones altament qualificades, augmentarà en 16 milions, mentre que el nombre de llocs de treball ocupats per treballadors poc qualificats es reduirà al voltant de 12 milions i afegeix que aquest tipus de reequilibri econòmic només podrà aconseguir-se mitjançant la millora de l'alfabetització digital i l'educació, i, en particular, impulsant la integració de la ciència, la tecnologia, l’enginyeria, l’art i les matemàtiques (STEAM). Falten perfils que puguin cobrir aquestes necessitats i cal reforçar la capacitació a tots nivells, des de les aules al sector professional. De fet, EUROSTAT estimava que, al maig del 2016, 21 milions de dones i homes a Europa, estaven a l’atur, alhora que el 40% dels ocupadors europeus declaraven no poder trobar persones amb els coneixements i les habilitats adequades per créixer i innovar, i cal prendre accions per equilibrar aquesta balança. La Smart City també ha de servir com a palanca per desenvolupar noves eines per fer polítiques socials més justes per a tothom, on qualsevol persona tingui accés a les tecnologies de la informació. En aquest sentit, és important destacar algunes dades extretes de l’estudi sobre “l’escletxa digital a la ciutat de Barcelona”, creat per la Mobile World Capital el febrer de 2016, sobre el nivell d’accés i usos de la ciutadania a Internet. L’estudi destaca que hi ha col·lectius més vulnerables a l’hora d’accedir i utilitzar les TIC. Per exemple, el 84% dels barcelonins i les barcelonines disposen d’internet a casa, tot i que a les Corts aquesta xifra arriba al 96% de les llars i a Torre Baró tan sols estan connectades el 62%. L’edat també és una escletxa important, sobretot a partir dels 64 anys. L’escletxa digital apareix amb més força als barris de renda baixa si el ciutadà és dona i té entre 65 i 74 anys.\n8. 8 Font: Ajuntament de Barcelona Febrer 2016 – Estudi MWC En definitiva, el nostre objectiu és mostrar que implantar tecnologies en xarxa en l’entorn urbà va més enllà d’instrumentalitzar la ciutat amb tecnologia, sensors i actuadors, i té un objectiu molt més ampli i ambiciós d’abordar reptes urbans socials a llarg termini com la desigualtat salarial, el canvi climàtic, l’escassetat de recursos naturals i l’ocupació, alhora que s’implica a la població a través de processos participatius (bottom-up). Això necessita el desenvolupament d’una agenda de ciutat oberta, equitativa, circular i democràtica que aprofiti les oportunitats de la innovació basada en dades per millorar les ciutats i la vida dels ciutadans i les ciutadanes. Si les ciutats digitals es construeixen sense implicar activament els ciutadans i les comunitats, fracassaran.\n9. 9 2.3 Visió i Missió Visió : Més enllà de la Smart City: Que Barcelona esdevingui una ciutat oberta, equitativa, circular i democràtica, i un referent en política tecnològica per un clar lideratge públic i ciutadà. Missió: Resoldre els reptes de la ciutat i la ciutadania a través d’un ús més democràtic de la tecnologia, impulsant la innovació tecnològica i digital per un govern més obert, com a eina pel desenvolupament d’una economia plural que fomenti la transformació social i ambiental, i que afavoreixi l’empoderament de la ciutadania. El Pla “Barcelona Ciutat Digital” ha d’assegurar que la tecnologia i la innovació digital actuen de facilitadors en la consecució d’unes polítiques públiques equitatives i eficients orientades a cobrir millor les necessitats dels ciutadans i ciutadanes i potenciar les seves capacitats, per a conformar uns serveis públics de major qualitat, amb l’òptima assignació i utilització dels recursos i el talent públic. S’abordarà sota tres eixos: 1. GOVERN I CIUTAT: La tecnologia per a la transformació i la innovació pública: un govern més obert i eficient 2. EMPRESES I ENTITATS SOCIALS: Desenvolupament del teixit socio- econòmic digital i de l’ecosistema d’innovació local 3. CIUTADANIA: Empoderament de les persones 2.4 Eixos de treball i objectius estratègics Els principals eixos de treball i objectius estratègics són:\n10. 10 Eix 1: GOVERN I CIUTAT La tecnologia per a la transformació i la innovació pública. Un govern més obert i eficient Objectius: 1. Guiar la transformació i innovació digital en el sector públic, establint estàndards de servei centrats en l'usuari que siguin “digitals per defecte” basats en principis de codi obert i estàndards oberts i desenvolupats seguint metodologies àgils. 2. Assegurar que la ciutat disposa de les tecnologies digitals de ciutat per facilitar l’abordatge dels seus principals reptes urbans: com l’habitatge, l’atur, l’exclusió social, l’energia o la mobilitat. 3. Millorar els serveis (accés a l’habitatge, salut, energia, mobilitat…) gràcies a un ús més democràtic i accessible de la tecnologia. 4. Desenvolupar una infraestructura de dades de ciutat pública, oberta i distribuïda i desenvolupar una estratègia de dades, involucrant la ciutadania, desenvolupadors, PIMES, empreses , tercer sector, universitats i centres de recerca. Eix 2: EMPRESES I ENTITATS SOCIALS Desenvolupament del teixit socio-econòmic digital i l’ecosistema d’innovació local Objectius: 1. Promoure i enfortir l’ecosistema i el teixit econòmic digital i innovador 2. Reforçar la cooperació local per facilitar una economia plural, que inclogui economies col·laboratives i una transformació i retorn social: Innovació Social i Digital. 3. Facilitar l’accés de les PIMES a la compra pública 4. Fomentar la creació d’ocupació de qualitat. Eix 3. CIUTADANIA Empoderament de les persones Objectius: 1. Disposar d’una àmplia oferta de formació i capacitació digital personalitzada pels diferents col·lectius (inclusiva, professionalitzadora, ocupacional, ciutadana, …) 2. Desenvolupar el talent per la feina del futur, per l’ocupació del segle XXI, usant també la tecnologia per crear un millor encaix de la oferta i demanda laboral (Big Data, mineria de dades o business intelligence de les tendències del mercat laboral, les qualificacions necessàries i altres elements que ajudin a dissenyar polítiques actives d’ocupació).\n11. 11 3. Facilitar una democràcia activa i participativa fomentant l’intercanvi de talent en comunitats i àgores públiques 4. Incrementar la sobirania digital de la ciutadania de Barcelona, augmentant la seva consciència tecnològica, i defensant els seus drets i les seves llibertats digitals.\n12. 12 3. GOVERNANÇA Per tal d’ implementar el Pla “Barcelona Ciutat Digital” definit i assegurar la consecució d’aquesta estratègia, cal una governança que respongui als principis que persegueix aquest govern, principis de col·laboració, de proximitat i d’empoderament ciutadà. 3.1 Principis Col·laboratiu Pel desenvolupament d'una política municipal tecnològica activa i integral és necessària la col·laboració dels diferents agents de l’ecosistema d’innovació. Es planteja un model amb el ciutadà com a centre de les polítiques públiques, treballant amb la implicació dels diferents agents: organismes públics, teixit econòmic, acadèmia i ciutadania en el centre. A nivell institucional caldrà col·laboració també a tots nivells de l'administració pública, tant a nivell català, com a nivell estatal i internacional. El paper actiu dels ajuntaments en l'impuls de polítiques tecnològiques que fomentin un model distribuït, democràtic, i cooperatiu més d'acord amb les capacitats disponibles i les demandes socials, que ha de venir recolzat per una legislació tant autonòmica com estatal favorable a aquest nou model. A nivell econòmic i universitari, s’implicarà els diferents agents del món de la recerca i acadèmia així com emprenedors, PIMES i grans empreses de l’entorn de la ciutat. La riquesa d’associacions empresarials, patronals i clústers digitals de la ciutat aportarà també valor a aquest pla. La ciutadania tindrà un rol de centralitat com agent actiu del sistema d’innovació. De proximitat amb vocació de lideratge global L’àmbit d’actuació del pla serà la ciutat de Barcelona, si bé tindrà mirades més àmplies i també més properes. A nivell local existirà un focus especial que permeti baixar polítiques i actuacions i adaptar-les a les especificitats de cada un dels barris, i assegurant la proximitat en les iniciatives endegades. Els aspectes de transformació digital no es limiten, però, a les fronteres municipals sinó que abasten una escala més gran, com a mínim metropolitana. Per aquest motiu, es considera oportú analitzar certes variables des d’una perspectiva metropolitana, establint les sinèrgies i col·laboracions necessàries entre les diferents administracions per tal d’assolir els objectius plantejats. Així doncs, el plantejament realitzat té una visió metropolitana pel que fa a l'impuls i coordinació amb iniciatives desenvolupades en matèria tecnològica, la qual cosa permetria ampliar i estendre iniciatives més enllà dels límits pròpiament de Barcelona, podent arribar a assolir objectius més ambiciosos i teixint una àrea metropolitana que treballi per reduir les desigualtats caminant cap a un nou model socioeconòmic. Pel que fa a l’àmbit internacional, la relació amb altres organismes internacionals permet donar visibilitat i coneixement a les polítiques de ciutat més enllà del nostre territori. A més, permet buscar aliances i sinèrgies amb altres països per fer front comú en el desenvolupament de directives i polítiques i que reforcin l’estratègia tecnològica de la ciutat. L’impacte d’aquestes actuacions va més enllà de l’horitzó d’aquest mandat i contribueixen positivament al posicionament internacional tant de la nostra ciutat, com\n13. 13 del nostre país i la nostra economia. Per tot això, les actuacions de Barcelona en l’àmbit internacional tenen consideració d’estratègiques. Barcelona treballarà per re-posicionar Barcelona en el món com a ciutat referent en política tecnològica. Des del 2008 Barcelona s’ha donant a conèixer també pels seus treball en l’aplicació de les tecnologies a la prestació dels serveis urbans de forma més eficient. Aquest fet ha portat Barcelona a les posicions mes altes dels rànkings de ciutats intel·ligents del món. Tanmateix, aquest pla que neix amb la voluntat de superar el concepte de Smart City per aprofundir en els problemes socials de la societat urbana vol que Barcelona esdevingui un referent en l’impuls de la innovació tecnològica i digital al servei de la transformació social i ambiental, com eina per al desenvolupament d’una economia plural, i per afavorir l’apoderament de la ciutadania i la seva participació en la governança de la informació pública. Les principals accions en l’àmbit internacional són:  Participació activa en xarxes i fòrums internacionals per coordinar estratègies i liderar polítiques públiques en l’ús de la tecnologia i la innovació digital.  Col·laboració amb altres ciutats, universitats, centres de recerca, empreses, tercer sector i col·lectius ciutadans per treballar en projectes d’innovació en polítiques públiques i de desenvolupament d’accions i solucions de forma conjunta.  Establiment d’un marc de col·laboració amb la Comissió Europea, Nacions Unides, Banc Mundial i altres institucions rellevants en aquest àmbit.  Participació en esdeveniments de referència en l’àmbit de les tecnologies aplicades al desenvolupament social urbà, a la prestació de serveis urbans i a la transformació de l’administració pública.  Cerca de finançament Apoderament ciutadà La democràcia a la ciutat ha de ser viva i oberta. Viva, perquè ha d’estar en permanent moviment, atenta a les demandes i propostes de la ciutadania. Oberta, perquè ha de ser permeable i sensible a les innovacions que permeten als ciutadans exercir el poder polític i controlar l’acció de govern. En definitiva, una democràcia que compti amb la gent, que sàpiga caminar preguntant i que cerqui la col·laboració ciutadana per fer una ciutat més justa, amable i habitable. Així doncs, aquest principi guiarà també aquest Pla, assegurant que la ciutadania té un paper central, oferint-li les eines possibles per exercir aquesta democràcia viva i oberta, decidint sobre els problemes que l’afecten, i posant la transparència i participació com a eixos principals de la Barcelona democràtica. La baixa participació té també una correlació directa amb la desigualtat. Així doncs, la participació haurà d’anar acompanyada de mesures per contrarestar les desigualtats territorials i de polítiques que empoderin la ciutadania. La participació s’entén com un mecanisme per millorar la quotidianitat de les persones que habiten i treballen als barris. 3.2 Principals elements de governança La concreció en elements de governança és diversa en composició, naturalesa i funcions (interna/externa, ciutadania/empresa/administració, local/global, ...), on es poden destacar la creació d’un Comissionat de tecnologia i innovació digital i l’impuls o re-definició d’altres instruments municipals de coordinació com la Ponència d’Innovació\n14. 14 o altres taules i comissions, sense oblidar la necessitat de compartir la governança amb altres agents de la ciutat com empreses o representants de la societat civil: o Comissionat de Tecnologia i Innovació digital o Instruments de coordinació transversal municipal, a destacar:  Ponència d’Innovació digital  Comissió de Transformació digital de Barcelona o Col·laboració Público-Privada-Comunitària Així, a nivell municipal els principals elements de la governança són:  Comissionat/da de Tecnologia i Innovació digital: L’Alcaldessa ha nomenat una Comissionada de Tecnologia i Innovació digital per redissenyar i reorientar la tecnologia de Barcelona i les estratègies i polítiques d’innovació digital, així com orquestrar una estratègia d’innovació pública inclusiva, definida a través d’un procés inclusiu amb una participació forta d’actors clau de la ciutat (que inclouen indústria, mon acadèmic, centres d’investigació, ciutadania, desenvolupadors, emprenedors socials, cooperatives, proveïdors locals de serveis, etc.) que transformen els procediments relacionats amb la digitalització dels serveis públics i la contractació pública i, en general, la transformació de l’ecosistema innovador digital, incloent la relació entre les administracions públiques, la ciutadania, les empreses i el món acadèmic. El comissionat tindrà una oficina de seguiment i impuls de projectes que ha d’assegurar la coordinació municipal i mesurar l’impacte de la implementació d’aquest pla.  Ponència d’Innovació digital: Instrument municipal, transversal a les diferents àrees de l’Ajuntament, encarregat d’operativitzar el disseny i la implementació de l’estratègia i polítiques d’innovació a la ciutat de Barcelona, que permeti articular i assessorar transversalment en innovació tecnològica i digital, assegurant la informació, la coordinació, l’aprenentatge, la implicació i l’alineament de les diferents àrees. La Ponència ha d’assegurar l’existència d’una estratègia coneguda i compartida, un discurs comú, disposar de metodologies d’aprenentatge i avaluació pròpies, i fer èmfasi en la dinamització de l’ecosistema d’innovació intern i extern, coordinant tots els departaments i les agències que fan innovació tecnològica a la ciutat.  Comissió de Transformació digital de Barcelona: Instrument municipal transversal creat per governar la definició i execució del Pla de Transformació digital i assegurar el seu alineament amb l’estratègia de l’Ajuntament. La comissió està presidida pel primer tinent d'alcalde i dirigida pel gerent municipal, i en formen part, entre d’altres, una representació dels gerents sectorials i de territori, el gerent de l'IMI, el secretari general i l'interventor general. Les seves funcions principals són: prioritzant i coordinant les iniciatives TIC sectorials de les gerències municipals i les iniciatives transversals que es puguin proposar; analitzar i valorar les diferents propostes d’iniciatives de transformació que presentin les diferents àrees de l’Ajuntament; assignar els recursos econòmics, humans i materials necessaris; analitzar la situació i evolució dels projectes durant la seva execució i definir estratègies de digitalització i fer propostes d’actuació als òrgans de govern municipal; valorar, analitzar i seguir les normes legals amb impacte a la digitalització dels processos administratius de l’ Ajuntament; i constituir un lloc de debat, discussió i proposta entre els diferents àmbits i sectors municipals.\n15. 15 4. FULL DE RUTA 2017 – 2020 Aquest full de ruta proposa 9 línies d'actuació. Per a cada línia d'actuació es detallen les activitats (accions, iniciatives o projectes) que es duran a terme. Aquestes línies d'actuació s'agrupen en els tres eixos abans esmentats de la forma següent: GOVERN i CIUTAT 1. Transformació digital del govern de la ciutat Desenvolupant l’econo tecnològica i l’ecosiste d’innovació Innovació social digita plataformes cooperativ Compra pública oberta innovadora Transformació digital del govern de la ciutat Tecnologies digitals per transformar la ciutat Infraestructures de dades de ciutat 1. GOVERN i CIUTAT La tecnologia per a la transformació i la innovació pública: un govern més obert i eficient 2. EMPRESES i ENTITATS SOCIA Desenvolupament teixit socio-econòm digital i de l’ecosistema d’innovació local.\n16. 16 2. Tecnologies digitals per transformar la ciutat 3. Infraestructures de dades de ciutat EMPRESES I ENTITATS SOCIALS 4. Desenvolupant l’economia tecnològica i l’ecosistema d’innovació 5. Innovació Social Digital i plataformes cooperatives 6. Compra pública oberta i innovadora CIUTADANIA 7. Educació i capacitació per a l’ocupació del segle XXI 8. Democràcia digital 9. Sobirania, llibertat i drets digitals de la ciutadania Eix 1. GOVERN i CIUTAT: Aquest eix inclou les actuacions en matèria tecnològica per a la millora de la gestió interna municipal, i també aquelles que permeten a les diferents àrees municipals oferir millors serveis públics, així com garantir els serveis bàsics (habitatge, energia, educació, salut). A la vegada, inclou actuacions per millorar les infraestructures tecnològiques de la ciutat. Finalment, també inclou aquelles actuacions destinades a crear un espai comú de dades obertes com a infraestructura clau pel desenvolupament d'una societat en xarxa. 4.1 Transformació digital del govern de la ciutat i programari de codi obert El govern de la ciutat de Barcelona necessita afrontar una important transformació digital. Aquesta comporta la realització dels projectes estratègics del mandat, així com els projectes per a l'adaptació al nou marc legal i els projectes que han d'assegurar que les infraestructures tecnològiques, tant de maquinari com de programari, evolucionin en conseqüència per donar suport a la totalitat de la cartera de projectes del mandat. Per garantir l'èxit d'aquest procés de transformació municipal s’ha creat la Comissió de transformació digital de Barcelona amb un fort mandat polític, s'inicia la transformació interna de l’Institut Municipal d’Informàtica (IMI) i es posen en marxa mecanismes que garanteixin la transparència municipal i la rendició de comptes. La transformació de l'IMI no només vol assegurar la capacitat de lideratge per conduir la transformació digital a tot l’Ajuntament, sinó que també vol tornar a posicionar aquesta organització com a referent pels serveis informàtics municipals oferts fent que esdevingui una organització moderna, àgil, i amb una nova cultura de servei. Actualment, els serveis públics s'han de dissenyar "digitals primer", posant la ciutadania al centre del procés de disseny i aportant valor públic. El serveis s'han de construir de forma més àgil i alhora oberta, han de ser més senzills, modulars i interoperables. A la vegada, cal evitar dependències amb venedors i proveïdors de solucions propietàries específiques i per això cal potenciar l'ús del codi obert i\n17. 17 estàndards oberts. I han de ser usables i accessibles a tothom, inclosos els ciutadans amb nivell baix de capacitats digitals o persones amb tot tipus de discapacitats. Els serveis públics digitals han d'esdevenir veritables actius de la societat actual possibilitant la seva reutilització en altres ciutats. I per això calen actuacions també en l'àmbit de la compra pública de tecnologia que fomentin un enfocament més madur pel proveïment de tecnologia al sector públic, proposant models de contractació multi- proveïdor que promoguin la competència i la diversitat de proveïdors, facilitin l'adopció de noves tecnologies innovadores s'allunyin dels grans contractes creant així un nou mercat per a PIMES obertes i col·laboratives. Amb aquestes actuacions, Barcelona vol guiar la transformació i innovació digital del sector públic a l'Estat, establint nous estàndards de servei públics que siguin “digitals primer” i siguin concebuts i construïts posant la ciutadania en el centre. Serveis basats en codi i estàndards oberts. Serveis desenvolupats seguint metodologies àgils i utilitzant processos de contractació pública renovats que fomenti la innovació i el desenvolupament del mercat de PIMES. A la vegada, Barcelona vol que aquest procés incrementi la transparència municipal i el rendiment de comptes. Després d’una diagnosi acurada, algunes de les principals accions que s’abordaran en aquesta transformació seran establir codis de pràctica tecnològica en termes de compra de tecnologia, estàndards de servei que siguin primer en digital basats en principis d’estàndards oberts, fer la transició al codi obert (software, hardware, sistemes), introduir la contractació pública oberta i millorar les eines per a la monitorització oberta de la despesa en tecnologia del govern. Activitats a destacar:  Transició cap a codi i estàndards oberts: En aquest pla, Barcelona afronta amb decisió la transició a programari lliure i estàndards oberts, estudiant les millors pràctiques europees i espanyoles en l'àmbit aquest àmbit. Es per això que es dissenyarà un pla de migració i s'establirà un codi de bones pràctiques sobre tecnologia que guiï la transformació interna, la reutilització i compartició de codi amb i de tercers, i el desenvolupament i/o utilització de solucions de govern comuns.  Nous serveis públics digitals: Aquesta iniciativa impulsa un canvi en la forma de dissenyar i construir els nous serveis públics pensant-los ja com a digitals des de bon principi, és el que en el món anglosaxó s’anomena «primer en digital» (“digital first”). Cal dissenyar-los posant el ciutadà al centre i construint-los de forma àgil i gradual per a que redueixi els temps d'espera. Aquest procés de canvi, inspirat en els exemples de les administracions anglosaxones, proporcionarà nous serveis públics més ajustats a les necessitats reals de la ciutadania tot reduint el temps de desenvolupament.  Obrir la compra pública de tecnologia: La nova contractació de tecnologia serà oberta, transparent i més àgil. Ampliarà el ventall de proveïdors que hi poden accedir, facilitant la contractació de solucions en codi obert i d'estàndards oberts. A més, considerarà els aspectes de propietat de les dades, i privacitat, tot observant el compliment de la regulació legal de protecció de dades i incloent l'avaluació del risc ètic en l’ús de les dades. Com a resultat tindrem nous processos de contractació, guies d'adquisició de tecnologia i nous serveis digitals tant per a les empreses potencials proveïdors com per la ciutadania i pels equips municipals de contractació.\n18. 18  Tecnologia per la transparència i la rendició de comptes: En el context d'aquest pla el portal de la transparència ampliarà la informació publicada en el portal tant de l'ajuntament com d'organismes municipals i la farà més accessible presentant infografies per millorar-ne la seva comprensió. També s'ampliaran les eines disponibles per facilitar la rendició de comptes i l'exercici del control de la gestió municipals per part de la ciutadania. 4.2 Tecnologies digitals per transformar la ciutat Algunes ciutats han centrat la seva política de tecnologia urbana en maximitzar la potencialitat i oportunitats que la tecnologia pot oferir, però, potser massa sovint, s’ha oblidat la raó última de l’aplicació d’aquestes tecnologies. El govern actual vol canviar aquest enfocament i impulsar una avaluació rigorosa i objectiva de la rendibilitat econòmica i social de les innovacions, abans i després de la seva implementació, i posar l'èmfasi en les prioritats marcades per aquest mandat. Amb aquest pla es vol, d’una banda, assegurar que Barcelona disposa de les infraestructures digitals de ciutat que permeten gestionar la ciutat de manera integral, assegurant la cobertura de tota la ciutadania i de manera homogènia a tots els territoris, i, d’altra banda, garantir que aquestes infraestructures tecnològiques són el mitjà per millorar els serveis públics que es presten a la ciutadania per fer front a reptes urbans tan essencials com l’habitatge, l’atur, l’exclusió, la salut, l’energia o la mobilitat. Aquesta línia d'actuació inclou el desenvolupament d'infraestructures digitals de ciutat, accions encaminades a reduir l’escletxa digital dels diferents barris de la ciutat, i també per promoure la recerca i innovació en l'àmbit urbà. Alhora afronta la millora dels serveis per a la ciutadania plantejant accions que permeten l’abordatge dels problemes més importants que pateix la societat urbana, com són la gestió dels residus, l'energia, la mobilitat, l'habitatge, la lluita contra l’exclusió social o l'envelliment de la població, a fi de garantir una qualitat de vida millor i més equitativa. Activitats a destacar: INFRAESTRUCTURES DIGITALS DE CIUTAT  Connectivitat per a tothom: Aquest pla treballarà per reivindicar una millora del marc regulador de la provisió de serveis Wifi per part dels municipis i la posterior ampliació de la cobertura del servei Wifi municipal. A la vegada, es col·laborarà amb organitzacions i projectes socials de base tecnològica per a la construcció de xarxes de telecomunicacions de comuns, obertes, lliures i neutrals a fi de garantir la connectivitat per a tothom en aquells barris i col·lectivitats on encara hi ha manca d’infraestructures. Finalment, s'actuarà per garantir un desplegament equilibrat al territori de les xarxes de telecomunicacions de nova generació (5G).  L’escletxa digital: A Barcelona tenim una escletxa digital significativa i rellevant entre barris sobre tot en funció del seu nivell de renda, que s’agreuja quan es combina amb factors d’ocupació i nivell d’educació, com a exemple un 84% dels barcelonins disposa d’internet de banda ampla a casa mentre que entre barris existeixen diferències de fins a 34\n19. 19 punts en quan a la connexió d’Internet a la llar (Les Corts 96%, Torre Baró 62%). És un compromís d’aquest equip de govern el garantir que l’accés als serveis i solucions que ofereix Internet sigui efectiu i equilibrat a tot el territori. Per això, es col·laborarà amb entitats del tercer sector per reduir la escletxa digital amb programes d’inserció digital, i projectes concrets adreçats a aquells col·lectius més vulnerables. Un objectiu a assolir és que ningú a la ciutat es quedi sense connectivitat per manca de recursos econòmics  Plataformes digitals de ciutat: En aquest mandat, es rellançarà Sentilo, plataforma municipal per a la gestió de sensors i actuadors (Internet de les coses - IoT), promovent encara més l'adopció per part de ciutats catalanes, de l'estat i d'arreu del món. S’ampliaran les funcionalitats gracies al desenvolupament de mòduls per part de tercers, i s'integrarà a la Plataforma Urbana TIC de Barcelona. En paral·lel es desenvoluparan noves infraestructures transversals com el BCNCloud, per a que PIMES, cooperatives i organitzacions i associacions barcelonines puguin desenvolupar noves solucions d'impacte socio-econòmic més fàcilment.  Recerca i innovació urbana: El pla fomentarà la generació i arrelament a la ciutat d’un entorn de recerca i innovació en els principals reptes urbans que aprofiti el talent dels nostres emprenedors i centres de recerca. Recuperarà el Laboratori Urbà originàriament ubicat al 22@ ampliant les seves funcionalitats i en fomentarà el seu us entre les PIMES del sector. A més, es definiran projectes de recerca en col·laboració amb universitats, centres de recerca i centres tecnològics, amb lligam amb la Compra pública Innovadora. SERVEIS PER A LA CIUTADANIA  L'ús responsable de l'aigua: Barcelona estendrà el sistema de reg per balanç hídric, suportat per un sistema d'informació i basat en tecnologia SCADA, als parcs i espais verds de la ciutat.  La sobirania energètica: Es treballa en l’aplicació i desenvolupament d'un operador energètic municipal que fomenti la generació d’energia de fonts renovables i la seva comercialització. També es continuarà treballant en accions encaminades a reduir el consum de l’energia als edificis municipals, locals i habitatges de Barcelona. Sota aquest pla, es treballarà en la construcció de la nova Plataforma d’emmagatzematge i visualització de consums energètics i dades ambientals relatives a edificis municipals. En paral·lel s'actua en l'àmbit de la participació ciutadana per fomentar l’ús racional de l'energia i l’autoconsum entre la ciutadania oferint eines per a la gestió energètica a les llars.  La mobilitat i l'espai públic: Es faran accions per millorar la connexió de semàfors sensors i actuadors, i la nova senyalística digital. S'introduiran nous sistemes de navegació basats en el sistema GALILEO que permeten una major precisió en el posicionament i per tant millora en la gestió dels serveis públics de transport, i finalment, l’aplicació de tècniques de Big data permetrà l'ús de grans volums de dades per a definir millors polítiques públiques i gestionar millor els\n20. 20 serveis públics de mobilitat. També es treballarà en la creació del nou centre integral de gestió de l'espai urbà i mobilitat.  La gestió dels residus urbans: Es proposa la utilització de robots per a millorar el manteniment de la xarxa de clavegueram per reduir la despesa de manteniment i incrementar l'eficàcia de les operacions de manteniment ja que els robots podran arribar a zones de la xarxa del clavegueram on actualment és molt costós fer-ho. També es desenvoluparà el nou sistema d’informació per a la gestió integral de Neteja i Recollida de Residus amb millores en l'assignació de serveis i la introducció de sensorització volumètrica, GPS, i TAGs RFID i ordinadors embarcats en vehicles.  Serveis per a la gent gran: Des de l’àmbit dels drets socials, es definirà un nou model d’atenció i relació amb la gent gran recolzant-se en el món digital. Partint dels dos serveis: Vincles i teleassistència, es vol avançar cap una integració d'ambdós sistemes en una plataforma de serveis digitals a domicili i en mobilitat tot ampliant i potenciant nous serveis digitals socio-sanitaris que s'hi podran oferir, així com millorar la qualitat del serveis físics com l’atenció domiciliària o en centres residencials o habitatges assistits per a la gent gran.  Habitatge: Es durà a terme la integració de tots els serveis d'habitatge sota un mateix sistema d'informació. Per altra banda, es duran a terme accions per incidir en el mercat d'habitatges de lloguer, com la detecció d'habitatges buits o amb usos il·legals utilitzant tecnologies de Big data o d’altres, i s’estudiarà la creació d'una plataforma digital per al lloguer d'habitatges i habitacions a preus assequibles.  Tecnologia per als drets socials: Cal revertir la baixa penetració de l’ús de les TIC en les àrees socials i ocupacionals. Així, es crearà un nou sistema d’autoavaluació ciutadana dels drets que tenen els residents a la ciutat accedir ajudes de l’administració en funció de la seva situació individual i familiar. El sistema serà accessible per Internet i permetrà que els ciutadans puguin des d’un entorn anònim valorar la seva situació i rebre informació transparent sobre els ajuts a que poden tenir dret i iniciar si ho volen el procés per demanar-los. Es un projecte estratègic relacionat amb la implementació de la futura renda municipal d’emergència que reformarà tot el sistema d’ajuts socials actuals. Igualment es dissenyaran eines informàtiques (web i apps) de suport als programes d’intervenció socials i ocupacionals que es prescriguin als usuaris dels serveis socials o ocupacionals de l’Àrea de Drets Socials o Barcelona Activa, i donant un suport permanent i intel·ligent als processos de millora de la seva situació personal, ocupacional o formativa, així com a les polítiques comunitàries. 4.3 Infraestructures de dades de ciutat Barcelona compta amb una bona arquitectura de dades per a la gestió interna i també amb un prestigi remarcable en la publicació de dades obertes. Tanmateix, encara es pot fer molt més per explotar el valor de les dades de la ciutat tant internament per a la definició de millors polítiques públiques com externament oferint un conjunt més ric de dades de ciutat. Cal superar la visió restrictiva de les dades del sector públic per\n21. 21 enriquir-les amb dades privades, dades comercials, dades de sensors i de col·laboració oberta. Cal buscar mecanismes que permetin compartir i utilitzar les dades de la ciutat d’una manera més efectiva i per una base més amplia de beneficiaris. Aquest ús públic de dades servirà per al millor coneixement del funcionament municipal i per desenvolupar millors polítiques públiques, però també ha de permetre generar una nova economia, i afavorir la innovació responsable i pel bé públic. Barcelona ha de seguir al capdavant de la revolució de l’open data, posant les dades al domini públic, com a base d’un nou creixement social i econòmic, i posant un èmfasi especial en preservar la privacitat de la gent i la protecció de dades com un dret de la ciutadania a l’autodeterminació en l’era digital. Així, aquest pla vol desenvolupar una infraestructura de dades de ciutat pública, oberta i distribuïda, alhora que desenvolupa una estratègia de dades, involucrant els ciutadans i ciutadanes, desenvolupadors, PIMES, empreses, comunitats i universitats, amb una clara política de dades que ha de permetre democratitzar-ne l’accés i la propietat. Les principals accions s'encaminen a la creació d'un ecosistema de dades públiques de ciutat, la creació de les infraestructures necessàries per garantir la disponibilitat de grans conjunts de dades i permetre'n la seva anàlisi. També s'inclouen serveis que fan ús d'aquestes dades tant des de l'ajuntament per a una millor formulació de polítiques públiques com per part de tercers. Activitats a destacar:  CityOS: és una plataforma transversal per a la gestió i anàlisi de les dades de ciutat que es construirà i posarà en marxa dins d’aquest pla. També s’integrarà Sentilo i els diferents quadres de comandament. La seva arquitectura modular i construcció basada en de codi obert permetrà la creació d’una comunitat d’usuaris i que sigui utilitzada en ciutats d’arreu.  Identitat digital: El servei municipal d’autenticació digital del ciutadà (Mobile ID) que permet l'accés personal a diferents servei públics digitals (p.e. Barcelona a la Butxaca i Barcelona Contactless) es revisarà, s’actualitzarà i s’estendrà a un ventall més ampli de serveis públics digitals. A la vegada s'oferirà com a servei d'autenticació per a l'accés a serveis personalitzats de tercers.  Ecosistema de dades obertes de la ciutat: Es promourà la creació d'un col·lectiu de creadors i usuaris de dades obertes de la ciutat, per a promoure l'ús i descoberta de nous conjunts de dades, crear infraestructures d'emmagatzematge i eines de suport i serveis essencials per treballar amb les dades. També es dissenyaran nous esquemes legals, econòmics i governamentals que promoguin la col·laboració entre individus per contribuir al bé comú, i s'establirà un Consell ciutadà de dades. També es renovarà el portal de dades obertes ampliant les dades disponibles en formats digitals estandarditzats i oberts, promovent el "Linked Data", i seguint una estructura clara que permeti la seva comprensió, la seva reutilització i ajudi a la generació d'activitats d'impacte social. Tot el conjunt conformarà el futur ecosistema de les dades de la ciutat.\n22. 22  Sobirania de les dades: A través del projecte DECODE Barcelona disposarà d’una infraestructura distribuïda i oberta per a gestió d'identitat de les dades dels ciutadans a internet que permetrà a la ciutadania autoritzar l’accés de tercers a aquesta informació de forma granular i flexible. Aquesta infraestructura, que es basa en la tecnologia blockchain, es construirà amb la participació activa dels empresaris socials, hackers i creadors. Un cop entri en funcionament, els innovadors podran construir solucions a la part superior de la plataforma a través de tallers i competicions.  L’oficina d’anàlisi de dades de ciutat: Aquest pla treballarà per a la creació de quadres de comandament que es nodriran de les dades de ciutat. L’alcaldia juntament amb l’equip de govern comptarà amb un quadre de comandament d’alt nivell, i les àrees que actuen sobre l’espai públic disposaran d’un quadre específic per a la gestió dels serveis urbans. Finalment es posarà a disposició de la ciutadania a través del portal de transparència i de dades obertes quadres de comandament de Barcelona per àrees específiques.  Hackathons i apps basades en dades obertes: Aquesta línia d’actuació impulsarà la celebració de tallers i competicions en col·laboració amb altres actors de la ciutat per tal de promoure el desenvolupament de serveis d’interès públic en forma de serveis web i serveis pel mòbil que contribueixin a la resolució dels reptes socials als que hem de fer front.  Big data pel bé comú: Dins d’aquesta línia d’actuació es realitzaran les primeres aplicacions d’aquesta tecnologia en l’àmbit social, de l’habitatge i del turisme. Els resultats obtinguts serviran per definir polítiques públiques i posar en marxa nous serveis públics més ajustats a les necessitats de la societat barcelonina. Eix 2. EMPRESES I ENTITATS SOCIALS: 4.4 Desenvolupant l’Economia tecnològica i l’ecosistema d’innovació L’activitat econòmica té un impacte directe en la vida de les persones i en l’ecosistema on es porten a terme. Tant el grau de dinamisme econòmic com les bases sobre les quals es construeix aquest dinamisme influeixen decisivament en la possibilitat de desenvolupar-se personalment, de generar riquesa, de reduir les desigualtats, de garantir oportunitats per a tothom i de teixir una societat compromesa amb l’entorn i la seva gent. Barcelona aposta per una economia plural que generi més ocupació i de més qualitat i que posi l’economia al servei de les persones, alhora que utilitzi de la manera més eficient possible els recursos naturals i que generi el mínim de contaminació i residus possibles, i la transformació digital de la ciutat té un paper clau per aconseguir aquesta finalitat.\n23. 23 El Pla “Barcelona Ciutat Digital” vol promoure i enfortir el teixit econòmic digital i innovador, treballant amb tota la complexitat del seu l’ecosistema d’innovació, amb les empreses i les start-ups, però també incloent el món acadèmic o iniciatives cíviques, i afavorir la creació i desenvolupament d’empreses i de projectes digitals en sectors específics, així com la seva promoció tant local com internacional, sobretot a través d’esdeveniments i fires. Activitats a destacar:  Identificar i dinamitzar l’ecosistema d’innovació: projectes, PIMES, start-ups, equipaments i agents de recerca digitals clau per l’economia catalana. La identificació, mapeig de l’ecosistema local d’innovació, basada en la multiplicitat de mapes ja existents, ha de ser un punt de partida d’aquesta línia. Ha de permetre tenir un mapa més acurat de l’ecosistema d’start-ups digitals, projectes innovadors, incubadores i acceleradores digitals, equipaments o parcs empresarials, clústers d’innovació o xarxes empresarials i centres de recerca i transferència tecnològica, entre d’altres. També caldrà definir, facilitar i impulsar projectes que permetin enfortir aquest ecosistema i fer-lo créixer. Iniciatives d’incubació, acceleració, trobada o suport a agents locals s’inclouen aquí. Alguns dels projectes o agents claus són el següents: mstartupbarcelona, Bcntechcity, Big data CoE, Barcelona SuperComputing Center, Eurecat, I2Cat, Mobile World Capital, Ctecno, M4Social, entre d’altres.  Fomentar nous models de finançament: tant pel que fa a la creació de nous fons per projectes en camps específics, com pel foment de noves formes i models de finançament (seed funding, crowd-funding, fons per projectes digitals socials, ...): Es promouran noves formes de finançament més participatives i mancomunades.  Augment del retorn social en les grans empreses: Treballar amb les grans empreses tecnològiques locals o globals amb seu a la ciutat per influir en la vessant social de la seva activitat, sigui a través de la Responsabilitat Social Corporativa, com per la seva activitat habitual. Promoure projectes amb les grans corporacions de relació amb l’ecosistema innovador, i també projectes tecnològics amb impacte directe en la comunitat local, projectes tecnològics de inclusió social i de gènere, i fomentar que aquestes empreses proporcionin tecnologia a projectes socials, i recolzin projectes de divulgació.  Impuls de projectes sectorials: S’oferirà una cartera de serveis de suport a l’emprenedoria i l’empresa en el sector digital, així com la promoció de projectes sectorials específics, com poden ser l’impuls del Big data en el turisme o la capacitació tecnològica en el comerç.  Promoció en fires i esdeveniments: La participació i suport a fires de l’àmbit digital serà una prioritat amb esdeveniments com el Mobile World Congress i 4YFN, Smart City Expo & Wold Congress, IOT Solutions World Congress Barcelona , Big data Congress, 3D Industry, Maker Fairs , la Fira de la Ciència o Sonar+D, entre d’altres.\n24. 24 4.5 Innovació Social Digital i plataformes cooperatives Digital Social Innovation (DSI) is “a type of collaborative innovation in which innovators, users and communities collaborate using digital technologies to co-create knowledge and solutions for a wide range of social needs and at a scale that was unimaginable before the rise of the Internet”.(http://digitalsocial.eu/) Les tecnologies digitals i Internet han transformat moltes àrees de negoci – des de Google i Amazon a Airbnb i Kickstarter, i enormes sumes de diners públics han donat suport a la innovació digital en els negocis, així com en camps que van des dels militars a l’espionatge, però les innovacions que utilitzen la tecnologia digital per fer front als reptes socials han tingut un suport molt menys sistemàtic, i són una àrea emergent, amb poc coneixement sobre qui són els seus protagonistes: innovadors socials i digitals i organitzacions o activitats que fan servir les eines digitals pel canvi social. Tot i aquesta manca de suport, existeix un moviment creixent d’innovadors entre la societat civil, emprenedors socials i tecnològics que estan desenvolupant solucions digitals per resoldre reptes socials com millorar la sanitat, la democràcia, el consum responsable, l’ús dels diners, la transparència o l’educació. El desenvolupament d’infraestructures digitals (open data, plataformes de coneixement de co-creació, xarxes de sensors sense fil, xarxes socials descentralitzades, programari lliure, hardware obert) poden crear les condicions necessàries per potenciar aquesta línia i impulsar accions col·lectives. Així, una de les prioritats d’aquest Pla “Barcelona Ciutat Digital” serà donar suport a aquestes iniciatives i fomentar tant el que s’anomena Innovació Social Digital, com l’economia i les plataformes col·laboratives, així com la relació entre la tecnologia i el món de la cultura i les arts, un camp a on la potencialitat i les oportunitats són immenses. Dins les actuacions d’Innovació Social Digital per Barcelona (DSI4BCN) es fomentarà la innovació de base amb gran retorn social, recolzant, desenvolupant i augmentant l’actual xarxa de projectes i organitzacions d’Innovació Social i Digital a la ciutat, aglutinant els emprenedors socials, les comunitats, i el món acadèmic que treballen en àrees clau de la Innovació Social Digital, com noves maneres de fer més obertes com el moviment “makers” – o fabricants de la nova era digital - , espais d’innovació, l’economia col·laborativa, justa i amb retorn social, o la participació ciutadana digital (amb una línia d’actuació específica). En aquesta línea, es vol potenciar el desplegament i la coordinació transversal amb els districtes de la ciutat a partir de la experiència concreta de la Xarxa d'ateneus de fabricació, un projecte estratègic de participació ciutadana que és de baix a dalt, i que es basa en els preceptes de la innovació social i l’Economia Cooperativa, Social i Solidària (ECSS). Tindran cabuda activitats de divulgació, així com espais de creació o projectes específics que persegueixin aquest fi. Es treballarà amb noves formes de finançament, revisió de regulació, o creació d’estàndards oberts que facilitin les arquitectures distribuïdes, així com noves maneres de crear (Ateneus de fabricació, FabLabs,\n25. 25 Makerspaces, Manufactura i software distribuïda, oberta i justa), a més d’iniciatives en el marc de l’economia col·laborativa. Pel que fa al sector cultural i als lligams entre la ciència, la tecnologia i l’art, s’impulsaran projectes de connexió entre els diferents mons. Activitats a destacar:  Reforç i desplegament de la Xarxa d’Ateneus de Fabricació i Parc Tecnològic de Barcelona: Impuls i desplegament de la xarxa d’Ateneus de Fabricació actual, , espais públics municipals oberts a tothom on es pot aprendre i experimentar en el món de la fabricació digital a escala personal, equipats amb personal qualificat i amb tecnologies d'última generació (impressores 3D, fresadores o talladores làser controlades per ordinador, etc.), amb una filosofia oberta i col·laborativa. Es reforçarà el treball en xarxa i el lligam amb programes educatius i d’empoderament digital a les escoles i consolidació i exportació del model de Lab de Fabricació Digital com a centre de Promoció Industrial, més enllà del ús social dels Ateneus de Fabricació.  Dinamització d’una xarxa d’Innovació Social Digital a Barcelona (DSI4BCN) i d’àmbit europeu: L’ecosistema d’innovació social a la ciutat és molt ric, però manquen elements de coordinació i col·laboració entre ells que facilitin la interacció i permetin un millor desenvolupament d’aquest fenomen treballant en xarxa.  Creació d’un fons Social Digital Innovation: Creació d’un fons de finançament per invertir en projectes d’innovació digital amb impacte social, mancomunat amb inversors externs a l’entorn municipal per tal d’ ajudar a néixer i fer créixer iniciatives en aquest àmbit.  Suport als fabricants de la nova era digital / Makers: Fer créixer l’esdeveniment Makers Faire i connectar-lo amb d’altres esdeveniments de la ciutat, dissenyar i implementar programes per “portar la Manufactura a casa”, i fomentar l’ús de la tecnologia per a la ciutat circular. Impulsar el projecte pilot al Poblenou com a districte de fabricants de la nova era digital (FEM BARRI), facilitant la interacció entre una comunitat local molt activa en l’àmbit del moviment Maker i les iniciatives ciutadanes a petita escala (comunitat mixta de tallers, makerspaces, Fab Labs, universitats, institucions de recerca, restaurants, empreses i moviments socials actius) que fomenten nous valors per a Barcelona.  Foment de l’Economia col·laborativa local: Aquest govern té una clara prioritat en fomentar una economia més plural que inclogui la economia cooperativa, social i solidària a més de l’empresa mercantil i les administracions públiques com agent econòmic. Des de Barcelona Activa hi ha un focus especial en fomentar i impulsar les economies col·laboratives procomuns i la tecnologia juga un rol clau en aquest tipus d’economia. Aquí es volen incloure accions de creació de xarxa i opinió en el marc de l’economia col·laborativa amb impacte local (Ex. BarCola) i fomentar de noves formes d’incubació i suport a l’economia plural.\n26. 26  Starts - Ciència, Tecnologia i Arts: Projectes de connexió entre el món de la tecnologia i el de la cultura a través de crides a solucions innovadores basades en reptes socials i culturals o en la participació en esdeveniments que potenciïn aquesta interrelació (STARTS), entre d’altres (ex. Repte canòdrom o Sonar +D). 4.6 Compra pública innovadora i oberta La Compra pública representa un 17% del PIB a Europa, i per tant l’efecte exemplificador i tractor de les administracions públiques que l’usin de manera estratègica és enorme. L’Ajuntament de Barcelona, molt conscient del poder de l’ús de la compra pública estratègica, i recollit al PAM 2016-2019, ja està treballant en el foment de la Compra Pública Social, la Compra Pública Verda, la Compra Pública de bon govern, i amb aquesta iniciativa es vol anar un pas més enllà i incloure la compra oberta i la compra pública com a criteris, i revisar els processos de compra per promoure una despesa pública més eficient, amb major transparència, i que innovi tant pel que fa al producte/servei com pel perfil del proveïdor, amb més fàcil accés per a les PIMES. En el marc de la Compra pública innovadora o d’innovació, caldria abordar una política clara d’impuls i foment de la innovació, amb un focus específic, no només en els productes/serveis, sinó treballant per facilitar l’accés a la compra pública a PIMES i cooperatives com a proveïdors vàlids i valuosa font d’innovació. Fins ara sovint no es plantejaven accedir a aquests plecs donada la dificultat de gestió d’alguns contractes, així com per les restriccions de solvència que en alguns casos limitava molt la participació a un nombre reduït de grans empreses. Els objectius últims perseguits són: a)Fomentar una Administració amb un ús més estratègic de la despesa pública, més eficient, i amb major transparència, b)Impulsar la innovació a l’Administració i teixit empresarial, sempre al servei de la transformació social, ambiental. c)Millorar la oferta i qualitat dels serveis públics per respondre millor a les necessitats de la ciutadania. d)Facilitar l’accés a la compra pública per part de PIMES i Cooperatives, oferint-los noves oportunitats de negoci, facilitant-los el seu desenvolupament i afavorint la creació d’ocupació de qualitat. Aquest projecte també vol alinear-se i beneficiar-se de les noves tendències, mecanismes i instruments de compra pública oberta impulsats per l’Ajuntament de Barcelona, i treballarà de la mà de la Direcció de Coordinació de Contractació Administrativa. Activitats a destacar:  Introducció de clàusules d’innovació en plecs públics: Revisió dels estàndards de compra pública de tecnologia innovadora. Guies d’ús municipals. Consolidació i generalització dins l’Ajuntament de nous processos de compra que incorporin aquesta visió i s’utilitzin de manera habitual per avançar cap a la sobirania tecnològica municipal, i facilitar l’accés de les PIMES a les licitacions públiques. Actuacions en línia amb les iniciatives endegades en compra pública social i responsable.\n27. 27  Ús de la Compra pública oberta i innovadora: Definir i articular una estratègia municipal de foment de l’ús de la Compra Pública d’Innovació, alhora que n’assessora el procés amb orientació estratègica, metodològica i operativa. Crides per reptes. Formació i capacitació a empreses i gestors públics. Contractació i implementació de projectes. La infraestructura del Laboratori Urbà que es vol recuperar serà una peça clau en aquest àmbit, per implicar les PIMES i l’entorn de recerca en la co-creació i testeig de noves solucions urbanes. Sota aquest projecte l’Ajuntament vol invertir durant aquest mandat 10M€, per assegurar que les PIMES de la ciutat accedeixen als contractes públics, de manera que es diversifiquin els proveïdors municipals, i s’enriqueixi i enforteixi el teixit sòcio-econòmic local, al mateix temps que s’ofereixen millors serveis a la ciutadania i s’implementa un ús més transparent i eficient de la despesa pública. Eix 3. CIUTADANIA: 4.7 Coneixement i capacitació per a l’ocupació del segle XXI La tecnologia ha irromput a les nostres vides i és aquí per quedar-se. Segons la Comissió Europea, el 2020 el nombre de llocs de treball, per a persones altament qualificades, augmentarà en 16 milions, mentre que el nombre de llocs de treball, ocupats per treballadors poc qualificats, es reduirà al voltant de 12 milions i afegeix, que aquest tipus de reequilibri econòmic només podrà aconseguir-se mitjançant la millora de l'alfabetització digital i l'educació, i en particular, impulsant la integració de la ciència, tecnologia, enginyeria, art i matemàtiques (STEAM). Les noves generacions són el nostre futur i tot i que ja són natius digitals, no tothom ha disposa de les mateixes oportunitats per acostar-se a la tecnologia i al seu ús. A més les vocacions cientifico-tecnològiques han sofert una disminució els darrers anys. Així, cal treballar per acostar la tecnologia a les escoles, als nens i nenes i a la docència i també cal disminuir l’escletxa digital que existeix en el sector femení, i cal assegurar que el coneixement i ús de la tecnologia arriba a tothom. En segon lloc, tenir una ocupació laboral estable i de qualitat és una de les variables bàsiques per poder garantir una vida digna per a tothom, i una gran eina per reduir les desigualtats. Barcelona ja ha posat l’ocupació al centre de la política municipal i ha dissenyat una estratègia de lluita contra l’atur consensuada i compartida amb els actors socials de la ciutat que cerca generar oportunitats d’ocupació de qualitat per a tothom, especialment per als col·lectius més vulnerables, i que inclogui, de manera transversal, la perspectiva de gènere i la reflexió sobre la distribució de l’ocupació disponible, així com el reequilibri territorial apropant els serveis al territori i a les necessitats de les persones. I no podem oblidar que, a nivell tecnològic, la societat està canviant constantment, i el món professional s'ha vist obligat a adaptar-se amb ella. Les millores en la tecnologia i els canvis en la comunicació i relacions quotidianes, entre d’altres, han creat nous tipus d'ocupacions. Avui en dia els ocupadors no només escullen segons l’experiència laboral prèvia o l'ensenyament, sinó que hi ha una àmplia varietat d'habilitats i tecnologies que els joves professionals poden utilitzar en treballs que no existien en\n28. 28 dècades passades. Així, les competències digitals han agafat una importància notable en el camp del talent. Aquest Pla “Barcelona Ciutat Digital” vol assegurar que existeix un focus específic en el foment de noves ocupacions i educar i capacitar la ciutadania, des dels nens fins als professionals, el que ja s’anomena “les feines del futur” o l’ocupació del segle XXI. Disposar d’una oferta d’accions de capacitació tecnològica i digital a tots nivells, des de les aules escolars fins als aturats o els professionals en actiu, amb un èmfasi en assegurar que es personalitza a les necessitats de cada col·lectiu, serà una prioritat d’aquesta línia d’actuació que tindrà dos focus diferenciats i complementaris: - El Programa d'educació i capacitació dirigides a capacitar la ciutadania, sobretot nens i joves, en l’ús de noves tecnologies en el marc dels Ateneus de Fabricació o equipaments municipals. - Programes de capacitació i formació amb finalitat inclusiva, ocupacional o de millora de perfils professionals, bàsicament impartits des de Barcelona Activa. Activitats a destacar:  Tecnologies obertes i creatives a les aules: Aprenentatge basat en el concepte d’ “aprendre fent”, (aprenentatge basat en projectes), enfortir el paper central i actiu de nois i noies i fomentar el plaer de l’aprenentatge, alhora que estimular les seves passions i habilitats úniques. Aposta per un model personalitzat que utilitza la creativitat, el treball en equips i les solucions d’assaig-error, que animem a prendre riscos sense por, i a aprendre de l’error, en sintonia amb el món real, preparant-los per als compromisos que hauran d’assumir com a ciutadania, estudiants universitaris i professionals del segle XXI.  Tecnologia en femení: Tot i que avui cada cop més noies i dones són, a diari, usuàries de tecnologia, relativament poques d’elles, estan jugant un paper clau en la seva creació o estan duent a terme estudis en STEAM (ciència, tecnologia, enginyeria, art i matemàtiques). Les dones, continuen subrepresentades, en aquest sector i en especial en el de la tecnologia. És en aquest àmbit on es trobaran les millors oportunitats de realització social, personal, professional i econòmica, i per tant salvar aquesta escletxa digital, pot jugar un paper cabdal en el futur de les dones. Aquesta iniciativa vol implementar programes, competències i recursos que busquin inspirar i capacitar noies i dones, que contribueixin a corregir els desequilibris de gènere, promoure la igualtat d’oportunitats i potenciar a les dones com agents de canvi social i econòmic.  Tecnologia per a la inclusió: Amb la col·laboració de Barcelona Activa, el sistema de formació professional i universitari i les noves iniciatives privades i comunitàries que estan sorgint a la ciutat, es vol posar en marxa diferents iniciatives que persegueixen la inclusió. Es posaran en marxa noves experiències pilot escalables per tal de demostrar les possibilitats de creació, de treball de qualitat, per a joves, amb recursos limitats, que, un cop acabada la formació secundària obligatòria (ESO) no volen continuar els seus estudis, ni veuen clar el\n29. 29 seu futur professional i que, malgrat que de manera imprecisa, se senten atrets pel món de la tecnologia. També es reforçarà les Antenes Cibernàrium com element clau de inclusió digital. I, per a persones més grans, també es desenvoluparan projectes formatius de reciclatge professional per als nous nínxols de llocs de treball que necessiten de coneixements tecnològics que s’estan creant a la ciutat. Tots aquests projectes poden ser combinats amb pràctiques retribuïdes a empreses col·laboradores o a la pròpia administració.  Tecnologia per capacitar i empoderar la docència: Peça cabdal en tot aquest engranatge són els professors que en aquest model, que transforma totalment l’entorn, actuen com a mentors, treballant, descobrint i guiant la marxa i els progressos dels seus estudiants de manera personalitzada. Aquest programa vol posar-se al servei d’aquesta col·lectiu, oferint programes ad hoc que permetin investigar crear i compartir totes els possibilitats que les tecnologies li donen per transformar l’aula . La seva finalitat no només és que els participants adquireixin competències i coneixements, sinó també que es creï una comunitat permanent, en la qual es valorin les experiències de cada professor i s’utilitzin aquestes mateixes experiències per orientar les pràctiques docents.  Apropar les tecnologies emergents a la ciutadania: Activitats divulgatives, i conferencies que permetran apropar les tecnologies emergents a la ciutadania, sigui a propòsit de grans esdeveniments tecnològics o d’STEAM a Barcelona, com MWC, IoT Congress, In(3D)ustry, STEAMConf o d’altres, com cicles destinats a divulgar i experimentar tots els aspectes, característiques i aplicacions de tecnologies d’avantguarda. L’objectiu és contribuir a empoderar la ciutadania, al fil dels avenços, amb interessos i capacitats cap a la tecnologia, i donar arguments i eines que afavoreixi una ciutadania del seu temps, conscient, activa i participativa.  Capacitació i orientació ocupacional: Barcelona Activa és l’agència municipal que lidera les polítiques d’ocupació a la ciutat. Aquest mandat és vol treballar per assegurar que la ocupació és una prioritat en totes les àrees municipal, personalitzant les polítiques pels diferents col·lectius i territoris. En aquest sentit, es treballarà també una política de digitalització de l’ocupació amb programes específics que abordin aquesta temàtica tant en polítiques d’assessorament com d’orientació o desenvolupament professional: Programa de Plans d’Ocupació per a la lluita contra l’escletxa digital, Cases d’Oficis Digitals en el programa de formació i Treball, foment de vocacions tecnològiques (també en clau de gènere), serveis i assessorament en matèria digital a Porta 22, entre d’altres.  Formació digital per a professionals: La formació ha estat i és una prioritat de Barcelona activa que treballa per orientar i capacitar les persones al llarg de la seva carrera professional, d’acord amb els requeriments del mercat i les empreses, tot afavorint la trobada\n30. 30 qualitativa entre demanda i oferta de treball. Barcelona Activa, principalment a través del Cibernàrium, ofereix formació tecnològica i gratuïta a les persones que recerquen feina, emprenedors, empreses, professionals. En aquesta oferta es vol assegurar que el prisma digital estigui cobert i que existeix una àmplia oferta de càpsules formatives i cursos de capacitació tecnològica, divulgació digital i jornades i trobades empresarials. 4.8 Democràcia Digital La crisi econòmica ha anat acompanyada d’una forta crisi política que ha posat en qüestió el sistema democràtic actual. Això s’ha vist reflectit en una falta de confiança cap a les institucions i els seus representants polítics, que s’ha vist agreujada per una lenta però constant retirada de l’Estat en matèria de drets socials. Ens trobem, doncs, en una crisi que no és només econòmica, sinó també social i política, i que ha fet emergir una clara demanda ciutadana de democràcia, fet que ha fet augmentar l’exigència d’informació i transparència, més i millor sobirania en la capacitat de definir els nostres models de vida, territoris i infraestructures, així com pràctiques comunitàries de gestió d’alguns serveis, recursos i béns comuns. Així el nou govern té el convenciment que són possibles altres formes de governar, que posin en el centre la ciutadania i que estiguin supeditades a la coresponsabilitat i la coproducció de les polítiques entre tècnics, polítics i ciutadania. El repte que tenim avui és desenvolupar i crear espais i mecanismes que facin possible aquesta administració col·lectiva i democràtica d’allò públic i comú. Així doncs, és necessari i urgent repensar la política i la democràcia. La complexitat dels problemes contemporanis i les noves possibilitats obertes per una ciutadania activa, les noves tecnologies i la revitalització d’espais socials, obren un nou escenari que requereix infraestructures democràtiques noves, i aquest Ajuntament vol investigar i desenvolupar nous models de funcionament en totes les seves capes i innovar en els procediments, dispositius i mecanismes de participació a la ciutat. Barcelona, aprofitant les potencialitats que ofereix la tecnologia, vol usar la tecnologia com a facilitadora d’una democràcia activa, i desenvolupar i estandarditzar nous models de participació en entorns digitals (oberts, segurs i lliures) que facilitin la democràcia participativa i la coordinació col·laborativa, alhora que desenvolupar eines per a la comunicació, la col·laboració i la participació interna a l'Ajuntament. El desenvolupament de noves formes de participació, amb la Plataforma decidim.barcelona com a principal exemple, o la creació de laboratoris ciutadans i activitats de capacitació i divulgació són les principals actuacions dins d’aquesta línia. Activitats a destacar:  Creació i ús de plataformes de participació: Desenvolupar una plataforma que serveixi de portal i infraestructura tant per als processos de participació promoguts per l'Ajuntament (PAM, desenvolupament de normes i regulacions, etc. ) com per a processos liderats per la ciutadania (iniciatives populars, desenvolupament comunitari, etc.). Decidim.barcelona n’és el principal exemple de plataforma participativa, elaborada en codi obert, que permetrà a l’Ajuntament executar\n31. 31 processos participatius sobre projectes de ciutat. A més, amb la possibilitat de que les entitats de la ciutat puguin executar els seus propis processos participatius.  Creació de laboratoris ciutadans: S'orienta al disseny i creació d’un laboratori obert i participatiu sobre innovació democràtica i practiques col·laboratives. 4.9 Sobirania, llibertat i drets digitals de la ciutadania La tecnologia ha irromput a les nostres vides i encara massa sovint hi ha una part important de la ciutadania que no en coneix les seves potencialitats, i no és conscient dels seus drets i les seves llibertats en aquest camp. Aquest govern vol incrementar la sobirania digital dels ciutadans i ciutadanes de Barcelona, no només capacitant, sinó fent divulgació i incrementant la consciència de la tecnologia de la ciutadania, alhora que defenent la seva llibertat i els seus drets digitals. Per tal d’aconseguir incrementar la sobirania tecnològica, de governs i ciutadania, es vol estimular un debat sobre l’ús de la tecnologia a la ciutat i oferir a agents econòmics i socials, així com al món acadèmic i a la ciutadania en general, la possibilitat de debatre i fer propostes sobre l’estratègia tecnològica de la ciutat, impulsant la creació d’espais oberts de debat, taules específiques, grups de treball, i conferències.\n32. 32 5. MESURANT L’IMPACTE: ESTÀNDARDS D’EVIDÈNCIA COMUNS La única manera de poder valorar l’efectivitat d’un projecte, iniciativa, línia d’actuació o en conseqüència d’un pla és mesurar-ne l’impacte. És difícil mesurar objectivament l'impacte real de les polítiques d'innovació i n’existeixen poques referències. La majoria dels informes sobre innovació usen com indicador el creixement del PIB, ara bé, la implicació no és tant directe i hi ha moltes derivades intermitges que caldria tenir en compte. Qualsevol enfocament per comprendre i mesurar l'impacte de les estratègies urbanes innovadores tant en les polítiques d'avaluació en l'àmbit general com en l'àmbit d'un projecte concret, necessiten anar més enllà del PIB i establir beneficis no financers com l’impacte social o l’impacte ambiental. La valoració que proposem per aquest pla vol tractar un conjunt més ampli d’indicadors, i s’ha d'establir des d'una perspectiva que no es centri només en els elements d'entrada o de sortida (mètrica) sinó també en l'impacte en termes de canvi social, d'empoderament de la ciutadana i del públic d'interès, d'obertura, de governança, etc. A més a més, l'avaluació de la política digital de Barcelona també haurà de tenir en compte tots els actors que hi prenen part. Així doncs, el nostre plantejament inclou una avaluació ex ante, continuada i ex post de la nostra política digital. Cal definir els indicadors dels projectes que agregats seran indicadors del Pla, i es definiran en base a les següents directrius per a l'avaluació de la política digital de Barcelona: Cal que la valoració…  Vagi més enllà del creixement del PIB  Vagi més enllà de l'addicionalitat dels elements d'entrada i de sortida  Mesuri l’eficàcia de les polítiques públiques  Defineixi què vol dir "impacte": o Vagi més enllà d'un increment del rendiment o Inclogui a més de la dimensió a curt termini, també a llarg termini  Inclogui la múltiple causalitat dels factors  Es desenvolupi per fases: avaluació per etapes  Eviti l'avaluació aïllada  Ofereixi una relació entre l'avaluació acadèmica i els informes d'avaluació (més professional, basada en assessories, etcètera)  Explori indicadors concrets dels projectes del pla  Tendeixi cap a la triangulació de l'evidència: o Com funcionen realment els programes o Inclusió del context de la política o Com s'indueixen els impactes o Com es poden avançar les millores  Es dugui a terme en un entorn en què tothom cregui que la valoració és important i afegeix valor Font: adaptat del Compendium of Evidence de Nesta\n33. 33 6. ACCIONS A CURT TERMINI A curt termini, les iniciatives més rellevants, algunes que ja estan en marxa, i d’altres que s’endegaran d’immediat, són: El Pla “Barcelona Ciutat Digital” defineix una estratègia digital i tecnològica comú i transversal que ha de guiar totes les actuacions municipals en aquest àmbit per la consecució d’unes polítiques públiques que cobreixin millor les necessitats i potenciïn les capacitats dels ciutadans i les ciutadanes. Per les característiques pròpies de la tecnologia i la innovació digital, es tracta d’un pla viu que anirà nodrint-se de noves necessitats i oportunitats que puguin sorgir a la ciutat en matèria tecnològica. La posada en marxa d’aquestes actuacions permetran fer realitat l’inici de la transició cap a la sobirania tecnològica que s’ha fixat com a objectiu la ciutat.\nBCN DIGITAL/ The DSI potential of making sense


Exploradors de Biblioteca | ESPORLES hI ÉS\n3 febrer 2017 · by Pep Rios\t· in 2016-17, 2016-17, Curs 2016-17, Llengua Catalana.\t·\nELS ALUMNES DE 1r D’ESO GAUDIREN D’UNA VISITA A LA BIBLIOTECA DE MANERA DIFERENT.\nEls alumnes de 1r d’ESO poguérem gaudir fent d’exploradors a la Biblioteca Municipal d’Esporles. La sortida durava dues hores. Cada classe hi va anar per separat i en dies diferents per poder gaudir plenament de l’ activitat. De l’institut a la biblioteca hi ha entre 10-15 minuts.\nN’Olga Terrassa, la bibliotecària i arxivadora, va guiar la visita i va preparar unes activitats molt divertides i interessants. Primer va explicar la classificació amb la qual s’ordenen el llibres, com és el procés quan arriba un llibre nou, etc. Va fer unes preguntes bàsiques per saber què sabíem els joves de la biblioteca i la majoria dels alumnes vàrem encertar les preguntes ja que, en anys anteriors, els alumnes estudiants d’Esporles, ho havíem fet per parelles i durant una setmana. El projecte Ajudants de Biblioteca va ser un èxit i es segueix fent per als alumnes de 5è de l’escola d’Esporles. Després d’aquests coneixements bàsics de la biblioteca varen fer una gimcana de recerca: els alumnes havien de cercar 6 tipus de llibres recordant i utilitzant la classificació que els havien ensenyat prèviament. Eren les següents categories: una novel·la per a nins de més de 13 anys (novel·la jove), un DVD (que com les revistes i les pel·lícules es poden llogar a la biblioteca),un llibre sobre art, un conte infantil (0-3 anys), un llibre de poesia i un llibre de receptes de cuina. Tots els alumnes vàrem gaudir d’aquesta activitat, i vàrem aprendre on cercar els llibre: una activitat completa! Llavors, d’Olga, va contar una historia meravellosa anomenada Els fantàstics llibres voladors del senyor Mirros Lessmore, però el va contar d’una manera diferent; el va contar amb una aplicació de la tauleta que es projectava a una pantalla. Aquesta aplicació ens permetia endinsar a l’historia com si la visquessin, a més, els alumnes hi vàrem poder participar fent, així, que fos molt entretingut i divertit.\nSens dubte una experiència altament recomanable.\nOlga, ens comenta:\nEls passat mes de gener visitaren la biblioteca els quatre cursos de primer d’ESO de l’Institut Josep Font i Trias. Els alumnes aprengueren un poc més del funcionament de la biblioteca, de com està col·locat el fons, com fer cerques al catàleg… en definitiva intentam formar-los com a usuaris perquè puguin ser autònoms dins qualsevol biblioteca del món.\nPerò encara que ja siguin grans i vagin a l’institut… no deixam mai de banda el món màgic dels contes. Enguany acabarem la visita explicant-los un fantàstic relat: Els fantàstics llibres voladors del Sr. Morris Lessmore . Un conte molt especial perquè el visualitzarem gràcies a una aplicació, i amb l’ajuda del mòbil i la tableta ens poguérem introduir dins la història. I, només per veure la seva cara d’emoció, va valer la pena les seves visites.\nJa sabeu que la biblioteca és ca vostra i la podeu visitar sempre que volgueu, per noltros és un plaer!\nOlga Terrassa Riutort\nBibliotecària de l’Ajuntament d’Esporles\n← Sortida conjunta: Ciències Socials i Dibuix\nVIDEO BULLY DANCE →


Llengües i cultures del món a la UAB - Universitat Autònoma de Barcelona - UAB Barcelona\nLlengües i cultures del món a la UAB\nLa UAB aposta per la promoció d’altres llengües i cultures a través de la cooperació amb institucions vinculades a la nostra universitat a escala internacional. Concretament té tres centres especialitzats en les llengües i cultures portuguesa, xinesa i coreana.\nCamões és un institut de cooperació creat a partir del primer Premi de Traducció Giovanni Pontiero, organitzat en col·laboració amb la Facultat de Traducció i d’Interpretació de la Universitat Autònoma de Barcelona amb l’objectiu de promocionar la llengua i la cultura portugueses.\nL’Institut Confuci de Barcelona és una institució creada per a la promoció de la llengua i la cultura xineses a Catalunya en una col·laboració entre la Casa Àsia, la Universitat Autònoma de Barcelona, la Universitat de Barcelona i la Universitat d’Estudis Estrangers de Pequín.\nInstitut Rei Sejong\nL’Institut Rei Sejong està dedicat a la promoció de la llengua i la cultura coreanes. Depèn del Ministeri de Cultura de Corea del Sud i té tres seus a Espanya, una de les quals a la Universitat Autònoma de Barcelona des de 2017.


Síntesi additiva de color - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nSíntesi additiva de color\n(S'ha redirigit des de: Mescla additiva)\nUn sistema de color additiu implica que s'emeti llum directament d'una font d'il·luminació d'algun tipus. El procés de reproducció additiva normalment utilitza llum de color vermell, verd i blau per a produir la resta de colors. Combinant un d'aquests colors primaris amb un altre de proporcions iguals produeix els colors additius secundaris: cian, magenta i groc. Combinant els tres colors primaris de llum amb les mateixes intensitats, es produeix el blanc. Variant la intensitat de cada llum de color finalment deixa veure l'espectre complet d'aquestes tres llums.\nMescla de color additiva\nLes televisons i els monitors d'ordinador són les aplicacions pràctiques més comunes de la síntesi additiva.\nJames Clerk Maxwell té el mèrit de ser el pare de la síntesi additiva. Va fer que el fotògraf Thomas Sutton fotografiés un estampat escocès tres vegades, cada vegada amb un filtre de color diferent sobre la lent. Les tres imatges es van projectar en una pantalla amb tres projectors diferents, cada un equipat amb el mateix filtre de color utilitzat per a prendre les imatges. En unir els tres focus, es va formar una imatge a tot color, demostrant així els principis de la síntesi de color.\n2 Models i espais de color\n2.1 Model CIE\n2.2 Model de colors primaris (RGB)\n2.3 Model de les propietats del color (HSV/HSL)\n2.4 Model de luma i crominància (vídeo compost)\nAquesta forma de síntesi dels colors s'utilitza en tots els medis que reprodueixen i/o capturen imatges que depenen de l'emissió directa de la llum. Entre els principals usos tenim:\nProcés de captura d'imatges d'una càmera de fotografia a color.\nProcés de captura d'imatges d'una càmera de vídeo.\nPantalla de televisió amb els seus diversos sistemes.\nPantalles de la telefonia mòbil i altres aparells electrònics.\nProjector de diapositives.\nProjector cinematogràfic i de vídeo en general.\nModels i espais de colorModifica\nD'acord amb els valors numèrics que fan els components cromàtics, s'utilitzen uns quatre models additius del color: CIE, RGB, HSL/HSV i vídeo compost. Aquests models funcionen alhora en sistemes d'interpretació del color, anomenats espais de color.\nHistòricament, el primer model d'il·luminació de color per a la producció d'imatges va ser desenvolupar per la Comisión Internacional de la Iluminación al 1931. Presenta els següents espais de color:\nCIE XYZ o CIE 1931: és l'espai de color més antic, on X és una llum amb longituds d'ona del vermell al verd, Y es lluminositat i Z s'aproxima al blau.\nHunter Lab o CIE 1948 o Hunter L, a, b: és un espai CIE XYZ millorat.\nCIE UCS o CIE 1960\nCIEUVW o CIE 1964\nCIELUV o CIE 1976 L*u*v*\nLAB o CIELAB o CIE 1976 L*a*b*: espai tridimensional on L* és lluminositat de negre a blanc, a* va de vermell a verd i b* és la gradient del blau. S'utilitza a l'Adone Photoshop, perfils ICC, arxius TIFF i documents PDF.\nCIELCH o CIE L*c*h*: Versió cilíndrica de CIELUV\nModel de colors primaris (RGB)Modifica\nEl model RGB o RVA està basat en el control de la intensitat dels tres colors primaris de la llum: vermell, verd i blau; tot i que aquests colors poden tenir variacions d'acord amb l'espai de color.\nAquests espais poden ser:\nsRGB: Creat conjuntament per HP i Microsoft. Va ser aprovar per W3C, Exif, Intel, Pantone, Corel, pel Software llibre i molts més. S'utilitza en formats gràfics com el PNG.\nAdobe RGB: Desarrollado por Adobe Systems y usado en computadoras y cámaras digitales para mejorar la impresión CMYK, especialmente en los tonos verde-cian.\nRGB d'àmplia gamma: Adobe Systems va desenvolupar aquest espai al 1998 per augmentar la gamma de colors.\nModel de les propietats del color (HSV/HSL)Modifica\nTambé anomenat Sistema de color de Munsell, descobert al 1915 per Munsell. Actualment són dos sistemes que depenen de les propietats del color i són una transformació del model RGB. S'aplica en pantalles i projectors alternativamen amb RGB.\nHSV o HSB: basat en les propietats matís, saturació i valor.\nHSL, HSI o HSD: basat en les propietats matís, saturació i lluminositat.\nModel de luma i crominància (vídeo compost)Modifica\nEstà relacionat amb la història de la televisió a color, ja que al 1942 es va patentar la transmissió televisiva mitjançant dues bandes paral·leles independents: una que porta la luma i l'altra la crominància, per la qual cosa el resultat és considerat un vídeo compost. La luma porta la brillantor o luminància en forma d'imatges monocromàtiques (en blanc i negre), mentre que la crominància porta el colorit. Històricament es resolia un problema, perquè en aquella època abundaven les televisions en blanc i negre, i aquest sistema permetia que la luma emetés les imatges per aquestes televisions, i la crominància es rebia només en les televisions a color. Existeixen diversos espais de color:\nYIQ: utilitzat pels sistemes analògics de televisió NTSC, que són els més importants a Amèrica. A les seves sigles, Y representa la luma o lluminositat, mentre que la cromància o color es transmet pel component I (rang vermell-blau) i Q (verd-blau).\nYUV o Y'UV: utilitzat especialment pel sistema televisiu PAL, on la luma es transmet pel component Y i la crominància per U i V.\nYDbDr: s'utilitza en el sistema SECAM, es la primera senyal analògica per TV a color d'Europa.\nYPbPr: senyal analògica de vídeo transmesa per tres cables: el cable verd Y porta la luma, i els cables blau Pb i vermell Pr porten la crominància.\nYCbCr o Y'CBCR: Per a vídeo i fotografia digital, constitueix la versió digital de YPbPr, i analògicament Y porta la luma, Cb i Cr el color. Els sistemes analògics es digitalitzen a YCbCr prèvia codificació en informació RGB.\nXvColor o xvYCC: va ser fesenvolupat per Sony al 2006, augmentant la capacitat de color de 24 bits del sistema sRGB a 48 bits, la qual cosa permet una gamma de color més gran i tons encara més vius.\nModel de color RGB.\nSíntesi subtractiva de color.\n↑ Hirsch, Robert. Exploring Colour Photography: A Complete Guide. 2004. Laurence King Publishing. ISBN 1-85669-420-8..\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Síntesi additiva de color\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Síntesi_additiva_de_color&oldid=24722391»\nDarrera modificació: 30 ago 2020 a les 19:12\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 30 ago 2020 a les 19:12.


Pràctiques budistes - Centre de meditació Tushita\nRetir de Boditxita: el cor de la felicitat altruista\nLa meditació Mahamudra és un mètode molt directe i intuïtiu per tal de reconèixer la puresa de la ment i d’experimentar la naturalesa il·lusòria de l’ego. Aquest tipus de meditació, a l’aproximar-nos a com les coses existeixen en realitat, permet que la ment es torni més espaiosa i calma.\nRetir de Lam Rim – Avançat\nPer tal de trobar autèntica satisfacció i felicitat, el budisme proposa desenvolupar el nostre potencial com a éssers transformant la nostra ment, cultivant certes qualitats i actituds. Segons el budisme, el punt de partida és el reconeixement d’aquest potencial i de la insatisfacció que acompanya el viure’n allunyats, per a, seguidament, mitjançant reflexions i tècniques específiques, cultivar coneixements, qualitats i actituds que ens ajudin a obrir-nos als altres i a desenvolupar una visió lúcida de la realitat, per així canviar la direcció de les nostres vides, dirigint-les cap a una satisfacció i felicitat més profundes que culminen en l’estat de plenitud que és el Despertar. Es possible fer només una part del retir: del 28 al 31 de desembre o 1 de gener o de l’1 al 5 de gener.\nLes quatre veritats – EN LÍNIA\nEn aquest curs explorarem el que es coneix com les quatre veritats, que expliquen en profunditat perquè ens sentim insatisfets i patim i presenten mètodes que ens permetran eliminar-los gradualment.\nLes Quatre Actituds Incommensurables – EN LÍNIA\nTots desitgem benestar i felicitat. Reconèixer en nosaltres mateixos aquesta aspiració universal i reconèixer-la en els altres és el primer pas en un viatge que ens permetrà descobrir la nostra naturalesa més profunda i relacionar-nos amb nosaltres mateixos i amb els altres d’una manera més significativa i satisfactòria. En el budisme Mahayana, el «vehicle universal», …\nLes Quatre Actituds Incommensurables – EN LÍNIA Llegeix més »\nShamata: tècniques per la meditació en calma mental – EN LÍNIA\nShamata significa quietud, i fa referència a un estat mental de calma que es cultiva desenvolupant la capacitat de concentrar l’atenció en un objecte concret; atenció que, de forma relaxada, és estable i vivaç.\nRetir de lo jong: transformar la ment\nLes pràctiques de lo jong (literalment del tibetà, «entrenament mental», «transformar la ment», o, més acuradament, «refinar la ment») són una sèrie de reflexions i pràctiques per aplicar a la vida diària àmpliament usades en el budisme tibetà, que es dirigeixen, de la manera més directa, a tallar els nostres patrons habituals d’egoisme i egocentrisme i ens porten a la consciència plena d’un altruisme genuí.


En Jaume Asens es presenta a l’Assemblea Oberta de Sants-Montjuïc En Comú | Guanyem La Marina-Zona Franca\n9 de juliol de 2015 ActivitatsLa Marina\nMés d’un centenar de veïns i veïnes assistirien, la tarda del proppassat dimecres 8 de juliol, a l’assemblea oberta convocada per tots els grups territorials de Barcelona en Comú a Sants-Montjuïc: La Marina-Zona Franca en Comú, Font de la Guatlla en Comú, Poble-sec en Comú i Sants, Hostafrancs, la Bordeta i Badal en Comú.\nL’acte que ha servit per presentar al nou regidor del districte, Jaume Asens, i el nou conseller tècnic del districte, Xavi Farré, al veïnat, s’han centrat en la informació delprocés de primàries que s’està desenvolupant per escollir els consellers i conselleres que han de completar el cartipàs polític municipal, representació atribuïda en funció dels resultats obtinguts en les eleccions del 24 de maig.\nEls candidats i candidates van tenir un torn d’intervenció per donar-se a conèixer i explicar les seves motivacions per optar accedir a una de les conselleries. S’hi presentà una llista consensuada entre les diferents assemblees de barris en format equip que recull les diferents sensibilitats territorials i polítiques dels membres de Barcelona en Comú al districte, i s’equilibra en gènere i edats. També, en aquest consens, s’han buscat perfils per temes transversals. Els candidats i candidates que es presenten a títol individual també tingueren la paraula. Si vols conèixer-los a tots els trobaràs en aquest enllaç.\nTambé s’explicà el procés electoral de les primàries i el calendari de votacions. Cal recordar que per fer ús del vot cal estar inscrit al registre de Barcelona en Comú i haver estat verificada la inscripció presencialment. Les persones que ja es van registrar en processos anteriors no cal que ho tornin a fer. En aquest enllaç trobareu més informació sobre els punts de verificació que tindrem al carrer aquests propers dies.\nA l’acte que va concloure amb la intervenció del nou regidor, Jaume Asens, els veïns i veïnes tingueren un torn obert de paraules per interpel·lar als candidats i candidates sobre temes concrets dels barris de Sants-Montjuïc.\n← Assemblea de Districte Sants-Montjuïc En Comú