Final del joc – Inter Club d'Escaldes\nPublicado el 18 de abril de 2018 por Inter Club d'Escaldes\nFinal del joc\nÁlex Izquierdo «Pandoro» va intentar sovint\nL’Inter d’Escaldes va tancar la seva participació a la Lliga Nacional de futbol sala. Malauradament, no va ser possible finalitzar la temporada amb una alegria.\nEl nostre equip va perdre el segon partit de l’eliminatòria contra l’FC Lusitans per 6-2. Aquesta derrota tanca la participació de l’Inter com a cuer de la classificació.\nMalgrat el bon treball de la primera part amb ocasions de gol i ordre defensiu, dos gols del rival a l’últim minut de la primera part van ser un cop molt dur. Els gols d’Iván Fernández van servir per escurçar diferències.\nGerard Barrufet va sortir al camp\nLa novetat va ser l’entrenador Gerard Barrufet que va donar un cop de mà quan va jugar alguns minuts del partit, tot i estar sortint d’una lesió al genoll esquerre.\nVolem agrair el suport dels nostres aficionats que van arribar-hi al pavelló Prat Gran de la nostra parròquia en aquest partit que tanca la temporada de futbol sala.\nPart del nostre primer equip va donar suport a l’equip de futbol sala. A la imatge Javi Moreno, Urko i Renato Ribeiro parlant amb Pandoro.\nEtiquetas: Barrufet, futbol, Pandoro, sala\nAnterior: Nosaltres complim\nSiguiente: «Si he arribat a la selecció és gràcies a l’Inter»


Logopèdia - Resultats de la cerca - Dipòsit Digital de Documents de la UAB\nPàgina inicial > Materials acadèmics > Resultats de la cerca: Logopèdia\nMaterials acadèmics 349 registres trobats 340 - 349 anar al registre: La cerca s'ha fet en 0.00 segons.\n5 p, 14.4 KB Fonètica aplicada a les patologies de la parla  / Llisterri, Joaquim ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Psicologia\nContextualització de l'assignatura: S'estudien els conceptes bàsics de fonètica necessaris per a la descripció i avaluació de les patologies de la parla i es presenten les eines i els mètodes per a l'anàlisi fonètica de la parla patològica. [...]\n7 p, 21.5 KB Anatomia i fisiologia dels òrgans de la veu i la parla  / Reig Vilallonga, Josep ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Psicologia\nL'assignatura Anatomia i Fisiologia dels òrgans de la veu i de la parla és de primer curs i desenvolupa el coneixement de les característiques generals de l'estructura i de la funció de les estructures involucrades en la producció de la veu i de la parla : l'aparell respiratori, l'aparell fonador i els òrgans de l'articulació i la ressonància. [...]\n9 p, 23.7 KB Anatomia i fisiologia del sistema nerviós  / Casas Louzao, Caty (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Biologia Cel·lular, de Fisiologia i d'Immunologia) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Psicologia\n5 p, 15.1 KB Treball de fi de grau  / Faixa Sol, Carlota ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Psicologia\nEl treball de Fi de Grau té com a objectiu principal avaluar la INTEGRACIÓ de les competències bàsiques adquirides a la titulació. El treball de Fi de Grau de Logopèdia consisteix en la realització d'un treball/estudi de caràcter transversal descriptiu o analític associat a diferents matèries, que permeti a l'estudiant demostrar la integració de competències pròpies de la titulació.\n6 p, 18.9 KB Pràcticum I  / Lorente Guerrero, Juan (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Cirurgia) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Psicologia\nEn general lo que pretendemos, con el practicum I, es que el alumno aprenda el rol profesional para poder desarrollar las funciones del logopeda: prevención, detección temprana, evaluación y valoración de las necesidades, aplicación de técnicas reeducativas en las hipoacusias y en los trastornos fonatorios según las necesidades individuales. [...]\n4 p, 10.1 KB Pràcticum IV  / Silvestre, Núria (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Psicologia Bàsica, Evolutiva i de l'Educació) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Psicologia\nEls objectius formatius són, fonamentalment, els dos següents: - Conèixer les tècniques d'avaluació i de tractament logopèdic segons les característiques dels pacients atesos al centre. - Conèixer les necessitats que presenten les famílies dels pacients i els recursos adequats per fer-hi front.\n4 p, 14.5 KB Innovació tecnològica aplicada  / Auge Domenech, Laura ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Psicologia\nPer a la rehabilitació logopèdica s'utilitzen diferents tipus de materials, és necessari conèixer com ens poden ajudar les noves tecnologies a elaborar aquests materials i quins programes informàtics hi ha al mercat que ens serveixin per complementar les teràpies logopèdiques. [...]\n7 p, 21.7 KB Disseny i adaptació curriculars  / Tovias Wertheimer, Susana ; Universitat Autònoma de Barcelona. Facultat de Psicologia\n-Comprensió i adquisició de coneixements en relació al context del nostre Sistema Educatiu i la seva proposta educativa que fa envers l'atenció a la diversitat i les NEE del alumnat. -Adquisició de conèixements sobre el procés de desenvolupament d'una Adaptació Curricular i un Pla Individualitzat i la seva funció orientadora com a Logopeda. [...]


La Ciutat Invisible::Inauguració de ‘Catalunya: terra cooperativa’\nEl dimecres 21 de novembre ens plau convidar-vos a la inauguració de l’exposició ‘Catalunya: terra cooperativa’ al Museu d’Història de Catalunya.\nOrganitzada per la Fundació Roca Galès en col·laboració amb el propi museu, la mostra és fruit de l’esforç col·lectiu que portem mesos coent en els nostres forns cooperatius. Una producció coral, en la qual hi han participat membres de diferents branques del cooperativisme (consum, treball, agràries, mutualisme, pesca, educació, finances ètiques i habitatge).\nUna exposició de cooperatives i feta per cooperatives.\nL’exposició proposa un recorregut per l’ahir, l’avui i el demà del cooperativisme dins l’economia social i solidària a Catalunya. Unes pràctiques socio-econòmiques centenàries que, lluny de quedar obsoletes, encaren el present per transformar i transitar cap a una societat amb una major equitat i justícia social i ecològica.\nRomandrà al Palau de Mar (Pl. Pau Vila, 3 de Barcelona) del 22 de novembre de 2018 fins el 17 de febrer de 2019, amb la celebració de diferents activitats associades.\nTotes convidades a la inauguració, que serà el 21 de novembre a les 19h de la tarda, i on brindarem amb cava cooperatiu!


Sempre hi ha una primera vegada per a tot.\nEn aquest cas la lectura d’un llibre electrònic (e-book) sobre un lector de suport (e-reader).\nEn aquest apunt us explico com van ser els antecedents, i quines diferències he trobat entre un llibre ‘normal’ i un d’electrònic.\nEls reis mags d’Orient em van portar un lector de llibres electrònics (e-reader). Com un nen amb sabates noves, vaig fer cap al primer ordinador que tenia a mà per comprar el meu primer llibre electrònic. Ni cal dir que me’l volia comprar en català i tenia dos candidats claríssims: o bé el llibre del contes de Pere Calders ( el llibre ‘normal’ se’m va quedar oblidat en un autocar de Brasil) o bé el llibre de contes de Manuel de Pedrolo.\nQuina desil·lusió! Cap dels dos hi era en format electrònic. La veritat que ja d’entrada vaig arrufar el nas: l’oferta en català de llibres electrònics era (és) pobríssima. Només hi havia els llibres ‘mediàtics’ o algun que altre clàssic que o no m’interessava o ja m’havia llegit. No recordava que el llibre en català estava del tot normalitzat (vegeu aquí).\nParadoxalment hi havia algun dels llibres d’en Miquel Bauçà com per exemple El canvi. L’aposta era forta: per començar a llegir en format electrònic, la tria de Bauçà em semblava agosarada, una mica bèstia. Però aquí em va fer enrere el preu: 26 €. Algú em pot explicar en concepte de què un llibre en format electrònic val 26 €? Més tenint en compte que sobre format paper en val 33 €.\nDesil·lusinat, trist i emprenyat vaig optar per comprar-me dos llibres en un pel mòdic preu de 8 €: La mort d’Ivan Ilitx i La sonata a Kreutzer de Lev Tolstoi. Però no em vaig llegir cap dels dos.\nComençava aquella fase de tenir un e-reader, tenir un e-book i ara calia decidir-se a llegir sobre aquell format. Però hi havia un no sé què que em tirava enrere, un respecte envers el nou suport o una fidelització a l’antic. Es va obrir un període de repòs.\nLa tria de !Guardias!, !Guardias! de Terry Pratchett\nDurant aquests 7 o 8 mesos m’he anat comprant algun llibre electrònic més com per exemple l’últim d’en Murakami en català, 1Q84, algun en francès com el premi Goncourt 2010, La carte et le territoire de Michel Houellebecq i me n’han passat d’altres via llapis electrònic. Però no em decidia per cap; insisteixo que ja no era tant el llibre en si com el respecte reverencial cap al nou format.\nPerò un dia la Glòria va fer un apunt extraordinari sobre un dels seus escriptors preferits: Terry Pratchett (vegeu aquí). Em va fascinar. Fa temps jo havia llegit Mort del mateix autor i em va introduir en l’univers Pratchett però sense anar més enllà. Vaig decidir que seria Terry Pratchett el primer autor en llegir sobre suport digital. Vaig buscar els seus llibres en català. No n’hi ha ni un, traduït al català. Ai, no recordava que el llibre en català estava del tot normalitzat (vegeu aquí).\nDiferències i semblances entre un llibre ‘normal’ i un llibre electrònic\nA partir d’ara llegireu una sèrie d’obvietats, però que crec que són del tot necessàries per establir les semblances i diferències entre tots dos.\nLa primera semblança és que a tots dos, ‘llegeixes’. Sí, ja us ho he dit que diria obvietats, però aquesta és una obvietat molt important. Més amunt deia que no m’atrevia del tot a introduir-me dins el suport electrònic, hi havia un no sé què que em tirava enrere. Eren els dubtes sobre la lectura: tindria problemes a l’hora de llegir sobre digital? M’hi acostumaria o em seria del tot impossible entrar-hi? Bé, un cop comences a llegir sobre suport electrònic, et trobes la mar de bé: la lectura és exactament igual i un cop comences, ja és com si llegeixis un llibre ‘normal’. Suposo que aquí també hi influeix el suport electrònic, és a dir, l’e-reader; imagino que uns deuen ser millors que altres. Amb el meu estic molt content.\nUna altra semblança, que alguns hi veurien diferència, és que pots prendre notes sobre els dos suports. En el suport paper pots anotar allò que vulguis als marges –depèn si són més amples o més estrets –, pots subratllar, en definitiva, pots guixar el llibre. En el suport electrònic, també; pots ressaltar paraules i frases del text, pots ‘escriure’ directament sobre espais blancs ben amplis configurant notes que van associades a paraules o fragments del text que vulguis. La diferència aquí entre tots dos suports seria la ‘netedat’: a l’electrònic tot és més net, asèptic, fins i tot fred. Encara diria més: la lletra amb la qual escrius les notes sobre el suport electrònic és estranya, lletja, no sembla ben bé la teva. És la lletra tipus de pissara electrònica però una pissarra diminuta.\nLa primera gran diferència té relació amb el verb “fullejar”. Aquí va una altra obvietat: el llibre electrònic no el pots fullejar. Físicament és clar. Una pregunta: vosaltres, quan llegiu, sou dels que “fullegeu” el llibre, tot mirant quant us queda per acabar? Feu allò de passar molt ràpidament els fulls d’un llibre? Això s’ha acabat amb el suport electrònic. Però és molt més que dir que s’ha acabat i prou.\nAl suport digital, passar “el full” d’un llibre és clicar un botó que diu ‘Next page’ o ‘Prev page’. És a dir sí que podeu fullejar un llibre, però clicant el més ràpid possible un botó. Aquest detall que pot ser una ximpleria és importantíssima a l’hora de la lectura; influeix psicològicament a l’hora de llegir. En un llibre normal veieu la progressió en la lectura, “veus” com avances quan llegeixes –ara vas per la meitat, ara tot just comences, ara ja estàs a punt d’acabar–; en canvi llegint un e-book no veus la progressió física de la lectura, la sents per com avança el llibre i les coses que passen, però no la “veus”. La progressió de la lectura t’és indicada d’una manera fredíssima: si el llibre té 200 pàgines i tu vas per la 100, el llibre t’ho indica així: 100/200. Em va costar acabar !Guardias!, !Guardias! potser per aquesta raó, perquè sembla que sempre siguis al mateix lloc. I sembla que mai arribis al final.\nUna altra diferència molt notable i molt paranoica –diria la més paranoica de totes les diferències — és que mai saps ben bé a quina pàgina ets en el suport electrònic. M’explico. Basant-me en l’exemple de !Guardias!, !Guardias!, una pàgina del llibre normal equival a tres “pantalles”, a tres “clicades”, del suport electrònic. És a dir que hi ha moments que no tens cap número de pàgina a la pantalla que llegeixes; per tant, hi ha moments que NO saps a quina pàgina estàs. Si ho penseu fredament és una diferència molt important respecte al llibre ‘normal’on sempre saps per quina pàgina vas. Influeix psicològicament, hem d’aprendre una nova manera de llegir.\nUna pantalla no és una pàgina, per tant quan cliques ‘Next page’ no cliques la següent pàgina, cliques la següent part de la mateixa pàgina. M’he fixat en altres llibres electrònics i passa el mateix: varien el número de “pantalles” que equivalen a una pàgina (dues pantalles=1 pàgina; 4 pantalles=1 pàgina, etc.). A tot això s’ha d’afegir el tamany de la lletra amb la qual voleu llegir: el meu e-reader té fins a 5 tamanys de lletra diferent. Imagino que això també fa variar el número de “pantalles” que equivalen a una pàgina. Aquesta deu ser la raó per la qual sembla que costi tant acabar un llibre.\nUna altra gran diferència és que has de “carregar” electrònicament el llibre digital. Suposo que la durada de la bateria també depèn de la qualitat de l’e-reader, però continua havent-hi situacions i entorns on precisament no tens un endoll a mà. Per exemple, al mig del bosc. O a la platja. O en un tren. És clar que l’usuari se n’ha de preocupar abans, però és evident –una altra obvietat– que aquest problema mai el tindràs amb un llibre ‘normal’.\nEn contrapartida, si vols dur a la platja El senyor dels anells en versió normal, crdc que no te’l emportaràs i optaràs per comprar el diari. Ara bé, si el tens en versió electrònica, és molt possible que sí que te l’enduguis. A més a més hi haurà Guerra i pau, El Quixot, La muntanya màgica o qualsevol ‘totxo’ que us vingui al cap. Aquest és un avantatage decisiu per al llibre electrònic: la comoditat de dur en una llibreta els llibres que vulguis.\nAltres comoditats que té l’e-reader és que gràcies a ser d’injecció de tinta –o alguna cosa així que encara no he entès–, el llibre electrònic el pots llegir de dia, a plena llum del sol, i no hi ha els problemes que tens per exemple quan llegeixes un mòbil o una tablet com l’i-pad. Els mòbils i les tablets emeten llum i per això no les pots llegir bé a la llum del sol. Aixo no passa amb els lectors de llibres electrònics d’injecció de tinta.\nNo us penseu que he deixat de llegir llibres ‘normals’. Ans al contrari. Segueixo llegint molt més en suport paper que en suport electrònic. Només volia fer esment de les diferències que he trobat entre els dos suports i dir-vos que aniré augmentant la meva lectura amb l’e-reader perquè és diferent de l’altre, però tampoc és cap drama.\nDeixo per a un altre apunt què m’ha semblat !Guardias!, !Guardias! de Terry Pratchett. Us avanço que m’ha agradat i seguiré infiltrant-me en el particular món del Discworld.\nEn Palau tenia un gran talent per identificar els millors poemes de cada poeta. Alguns dels seus preferits, “L’home que fa giravoltar l’espasa” de Carner, o”Eugènia” de Sagarra ara ho són meus.\nJulià Guillamon a 36 mesos sense JPiF.\nPalau i Fabre recita L’home que fa giravoltar l’espasa, de Josep Carner from fundaciopalau on Vimeo.\nFederico García Lorca (5 de juny de 1898 – 18/19 d’agost de 1936)


Instal·lacions Audiovisuals en Hotels i Restaurants - Mister Mix\nAudiovisuales MisterMix > Instal·lacions Audiovisuals > Instal·lacions Audiovisuals en Hotels i Restaurants\nInstal·lacions Audiovisuals en Hotels i Restaurants\nLa dilatada experiència que tenim a Audiovisuales Mister Mix ens permet poder atendre tot tipus d'instal·lacions audiovisuals en hotels i restaurants. Sense oblidar-nos dels locals d'oci. En primer lloc, coneixem bé quines poden ser les principals necessitats audiovisuals de qualsevol discoteca, restaurant, hotel o bar. Segon, la nostra perllongada presència en el sector audiovisual ens permet cobrir una gran varietat de serveis audiovisuals. Per exemple, de venda, de lloguer, d'instal·lació o de manteniment de qualsevol equip audiovisual.\nAlguns Projectes d'Instal·lacions Audiovisuals a Hotels, Restaurants i Locals d'Oci\nInstal·lació de Projector per a Bars: Bar Treze Barcelona\nAltaveus per a Restaurant: La Vinícola d'Alella\nInstal·lació i Manteniment de Megafonia: Sports Hostel\nPreparació Audiovisual d'Espais: Gran Hotel Ultonia\nDe cadascuna de les Instal·lacions Audiovisuals per a Bars i Restaurants en destaquem els aspectes següents:\nInstal·lació de Projector per a Bars. Bar Treze Barcelona: Sonorització d'un emblemàtic bar-restaurant a la zona de Sarria, mitjançant altaveus ECLER AUDEO 106, distribuïts pel local de forma estratègica per evitar molèsties als veïns. Instal·lació d'un projector SONY VPL-DX221 per, entre d'altres usos.\nInstal·lació i Manteniment de Megafonia. Sports Hostel: Instal·lació completa de la megafonia del BCN Sports Hostel amb altaveus ECLER AUDEO 106 i amplificador MONACOR PA-1200. Preparació d'una sala de Cinema amb un Projector SONY VPL-CW255 de 4500 ANSI i una pantalla ELECOM 400x225cm, altaveus ECLER AUDEO.\nPreparació Audiovisual d'Espais. Gran Hotel Ultonia: El Gran Hotel Ultonia, situat al bell mig de Girona, va contactar amb nosaltres a través d'un dels seus proveïdors de tecnologies de la informació i les comunicacions (TIC) per plantejar un projecte que consistia en l'adaptació audiovisual d'un espai uns 100.\nAltaveus per a Restaurant. La Vinicola d'Alella: Instal·lem el sistema de so a la zona d'esdeveniments del Restaurant La Vinicola d'Alella. En aquesta primera fase s'instal·len els altaveus per a restaurant.\nPerquè som la millor elecció per als teus Instal·lacions Audiovisuals en Hotels i Restaurants?\nEn primer lloc, coneixem les principals necessitats de les discoteques, restaurants, hotels i bars. Les englobem en els següents apartats:\nVenda i instal·lació d'equips audiovisuals.\nSistemes de projecció: Projectors i pantalles de projecció elèctriques i manuals.\nMegafonia i música ambient: Diversos sistemes a través de CD, MP3 o Internet.\nPublicitat dinàmica i digital signage.\nIl·luminació espectacular i il·luminació arquitectural.\nContractes de manteniment per assegurar un servei d'assistència urgent.\nLloguer d'equips per a esdeveniments d'empreses o particulars.\nMillorem l'experiència dels seus clients amb una gran varietat de solucions i equips audiovisuals de qualitat. Tenim per a la venda i el lloguer equips per DJ professionals, altaveus per a locals, equips de so per a bars i il·luminació per a discoteques.\nA més, disposem de tot tipus d'equips de karaoke domèstic o professional. Hem fet instal·lacions audiovisuals en hotels, en bars i en restaurants per tot Espanya.\nDominem les instal·lacions de fil musical o de so ambient per a cafeteries i locals d'oci. Lloguem sistemes de videoprojecció, en definitiva, atenem totes les necessitats que puguin sorgir. Sempre donant un servei puntual, de qualitat i d'acord a les necessitats de tots els nostres clients.\nEls equips audiovisuals cada vegada tenen més importància en l'experiència de les persones. En un sector on la competitivitat i competència és extremadament alta, un dels aspectes que faran destacar un local per sobre de la resta, són les instal·lacions audiovisuals.\nPer això, oferim qualsevol il·luminació espectacular en locals o per al teu negoci. En l'actualitat, ens trobem uns clients tecnològicament dependents i amb uns nivells d'exigència molt alts. Tota actuació és poca per posicionar per davant de la competència. Tenim el compromís de brindar la millor opció als nostres clients amb els nostres instal·ladors audiovisuals, que són especialistes en instal·lar qualsevol equip audiovisual i donar vida a qualsevol local comercial, ja sigui dedicat a la vida nocturna, com un bar de copes o una cafeteria. Ens adaptem a les teves necessitats.\nAltres recursos per a les Instal·lacions Audiovisuals en Hotels i Restaurants\nSi el que busques és algun tipus de recurs o instal·lació audiovisual en restaurants, hotels i locals d'oci més concret, et presentem aquesta classificació d'opcions. Sense cap dubte, invertir en qualsevol d'aquests punts modernitzarà qualsevol instal·lació i simplificarà molts dels processos que formin part de les activitats diaries. No dubtis a consultar qualsevol dubte que tinguis i veure les instal·lacions que realitzem en el nostre lloc web.\nTambé oferim serveis d'il·luminació professional per a qualsevol bar musical a Barcelona, on la música en viu destaqui gràcies als millors efectes de llum i el millor so professional. També instal·lem equips de home cinema professional per a qualsevol negoci que requereixi la instal·lació d'un equip de so hifi, amb potència d'altaveus i pantalla per entretenir als seus clients.\nIl·luminació Espectacular i Efectes per a hotels i restaurants\nMegafonia i Microfonia Professional per a restaurants i hotels\nSistema de Control Audiovisual per a restaurants i hotels\nSolucions Digital Signage per a restaurants i hotels


La immunoteràpia, la nova troballa per tractar el càncer de còlon\nUn equip de l'Institut de Recerca Biomèdica (IRB Barcelona) ha obert la porta per primera vegada al món a utilitzar la immunoteràpia contra els càncers de còlon més agressius i les seves metàstasis, després d'aconseguir resultats "espectaculars" de curació i immunitat en ratolins creats durant quatre anys al laboratori.\nHo han explicat el primer autor de l'estudi que aquest dimecres publica la revista Nature, Daniele Tauriello, i l'investigador de l'Icrea i cap del Laboratori de Càncer Colorectal de l'IRB Barcelona, Eduard Batlle, en roda de premsa sobre la troballa, els resultats dels quals s'esperen en dos o tres anys en assajos clínics sobre humans.\nBatlle ha demanat prudència i ha admès la complexitat de fer el salt des de la investigació bàsica fins a la clínica aplicada en humans, i ha ressaltat que una de les fites del treball és crear durant quatre anys ratolins de laboratori modificats amb les quatre mutacions genètiques més comunes als tumors humans de còlon avançats.\nPer primera vegada, Tauriello ha aconseguit crear un model de ratolí que mimetitza les principals característiques del càncer de còlon metastàtic desenvolupat en pacients, tenint en compte que "fins ara els investigadors posaven cèl·lules del pacient i no es podia treballar perquè els animals eren immunodeficients", segons Batlle.\nL'estudi revela un dels grans interrogants sobre el fracàs fins ara de les immunoteràpies -basades a activar el sistema immune contra les cèl·lules tumorals- en el càncer de còlon, i situa l'hormona TGF-beta com la "responsable que el sistema immune sigui cec davant de les cèl·lules tumorals de còlon".\n"Si bloquegem l'acció d'aquesta hormona i per fer-ho utilitzem uns inhibidors en fases clíniques, aconseguim revertir aquest procés, per la qual cosa els limfòcits penetren al tumor, s'activen i eviten la metàstasi en models animals", ha resumit Batlle.\nCom apuntaven estudis anteriors del mateix laboratori, la presència de l'hormona TGF-beta és clau per predir el risc dels pacients en desenvolupar metàstasi, i ara el laboratori demostra que la seva inhibició permet desbloquejar el sistema immune i aturar el fenomen de la immunoexclusió, clau perquè el tumor s'escapi de les defenses.\nAl laboratori, han aconseguit curar ratolins amb metàstasis avançades, i han aconseguit també que el sistema es converteixi en immune i pugui combatre de forma natural el mateix tumor de còlon, impedint que es torni a reproduir.\nUtilitat per a pàncrees i bufeta\n"El motiu pel qual les immunoteràpies havien fallat en càncer de còlon és perquè existeix aquest mecanisme de supressió", segons Batlle, que ha detallat la necessitat de saltar primer el bloc que exerceix l'hormona TGF-beta perquè els limfòcits reconeguin al tumor i l'ataquin amb la creació de molècules.\n"Estem convençuts que l'estudi pot ser d'utilitat per tractar pacients amb càncer de còlon avançats", així com altres càncers en què també hi ha molta presència d'aquesta hormona, com podrien ser els de pàncrees, melanoma i bufeta.\nLes taxes de curació demostrades en animals és del 70% al 80%, i el perfil de pacients humans susceptibles a sotmetre's a una teràpia dual és, a grans trets, el d'usuaris amb metàstasi i alts nivells d'expressió d'aquesta hormona.\nMalalties Una proteïna manté adormides les cèl·lules metastàtiques del càncer El Nacional\nSalut Creen un test de sang que detecta 8 tipus de càncer de forma primerenca El Nacional\nM'agradaria què expliquessin com funcionen aquestes investigacions. Si es fa un patent, si el benefici es queda aquí. Articles insuficients.\nCal donar les gràcies a totes aquestes persones que amb esforç i treball, molts cops no gaire reconegut per la societat, milloren la salut de la gent.


Inici - Forn de Pa Jorba\nDes del primer obrador de pa a Collbató fins a l’obrador central actual a Esparreguera.\nActualment tenim més botigues adaptades als nous temps, però com a cinquena generació de forners artesans, estimem aquest ofici des de ben petits perquè són les nostres arrels.\nElaboració diària amb massa mare, fermentació lenta i controlada i farines variades i de qualitat. Tenim multitud de varietats i format de pa artesà de qualitat.\nTenim un gran assortiment de productes, dolços o salats, per esmorzar, berenar o simplement fer un mos; entrepans, croïssants, ensaimades, berlines, canyes… tria el que et vingui més de gust!\nSens dubte són la nostra especialitat, de briox, de full, de vidre… El nostre briox és suau, esponjós, aromàtic i acompamyat de xocolata, crema o el que calgui. També n’elaborem sense ous ni llet.\nTotalment artesanals i elaborades diàriament al nostre obrador. Sense cap tipus de conservant o colorant, tenim magdalenes tradicionals de motlle, sucre, integrals o xocolata. Esponjoses i suaus, com ha de ser una magdalena.\nA poc a poc ens endinsem en la pastisseria tradicional elaborant postres pel dies de festes, celebracions… Braços de gitano de nata, crema o xocolata de diferents mides, pastissos, bandes de poma o pastissets…\nSeguim en molta il·lusió les nostre tradicions i pretenem endolcir les nostres diades. Tortells, bunyols, coques, panellets… endolcim les festes tradicionals o qualsevol tipus de celebració amb altres tradicions com els carquinyolis o pastes seques.\nEl nostre pa és natural, artesà i saludable. L’elaborem cada dia al nostre obrador, utilitzant varietats de farines de qualitat, massa mare i fermentacions lentes i controlades.\nEns trobaràs a Instagram @forndepajorba\nC/ Gran 6\n937 771 940\nC/ Camí de Can Comelles 4\n937 775 494\nC/ del Camí Ral 26\n937 774 604\nAvda. Generalitat, 32\n2020 - Forn de Pa jorba\nAquestes galetes es fan servir per emmagatzemar la configuració indicada per l'usuari referent a les propies galetes al web. Son necessàries pel correcte funcionament del web i permeten protegir la teva privacitat.\ncookielawinfo-checkbox-analytics 11 mesos Aquesta galeta gestiona les galetes d'analítica, es persistent i te una durada d'onze mesos.\ncookielawinfo-checkbox-functional 11 mesos Aquesta galeta gestiona les cookies funcionals, es persistent i te una durada d'un any.\ncookielawinfo-checkbox-necessary 11 mesos Aquesta galeta gestiona les cookies obligatòries, es persistent i te una durada d'onze mesos.\ncookielawinfo-checkbox-others 11 mesos Aquesta galeta gestiona les galetes del tipus "altres", es persistent i te una durada d'onze mesos.\ncookielawinfo-checkbox-performance 11 mesos Aquesta galeta gestiona les galetes de rendiment, es persistent i te una durada d'onze mesos.\nviewed_cookie_policy 11 mesos Aquesta galeta gestiona la visualització de la pantalla de configuració de les galetes, es persistent i te una durada d'onze mesos.\nAquestes galetes les fa servir Google Analytics per realitzar un seguiment anònim de la navegació. Nomès s'inserten si acceptes les galetes no necessàries.


El casament cancel·lat que es va convertir en un banquet per a indigents | Internacional | EL PAÍS Catalunya\nEl casament cancel·lat que es va convertir en un banquet per a indigents\nUna parella d'Indianapolis trenca el seu compromís i, en no poder recuperar els més de 26.000 euros pagats, convida 170 sensesostre a un sopar de primera\nTrishell Crawford i la seva filla Jacqueline, dues de les convidades al banquet caritatiu. Kelly Wilkinson AP\nQuè faries si el teu casament es cancel·la dies abans de la data, ja has pagat el banquet i no pots recuperar els diners? A Sarah Cummins, d'Indiana (EUA), li va semblar una barbaritat llençar els 30.000 dòlars (més de 26.000 euros) que ella i la seva exparella havien pagat, així que va decidir convertir el que havia de ser el seu banquet de casament amb 170 convidats en un sopar de primera per a persones sense llar.\nHa passat fa uns dies a Carmel, un suburbi al nord d'Indianapolis, capital de l'Estat nord-americà d'Indiana, explica el diari The Indianapolis Star. Cummins explica al rotatiu local que ella i el seu promès van cancel·lar el casament, que feia dos anys que preparaven, però no n'ha revelat els motius. El problema és que el luxós centre d'esdeveniments que havien reservat, Ritz Charles, exigeix pagament per endavant i no reemborsa els diners en cas de cancel·lació.\nSarah Cummins abraça a una de les seves convidades, Janice Williamson-Coix, a la seva arribada al centre de recepcions Ritz Charles. Kelly Wilkinson AP\n"Va ser realment devastador, vaig trucar a tothom per cancel·lar-lo, em vaig disculpar, vaig plorar, vaig trucar als proveïdors, vaig plorar una mica més i després vaig començar a sentir-me molt malalta de llençar tot el menjar que havia encarregat per a la recepció", recorda.\nD'acord amb Cummins, de 25 anys i estudiant de Farmàcia a la Universitat Purdue, va ser ella qui va decidir donar un sentit altruista a l'esdeveniment en lloc de malgastar-lo, i la que es va posar en contacte amb els albergs de la zona com Wheeler Mission Ministries, una organització de serveis socials aconfessional. A la seva exparella, Logan Araujo, li va semblar bé quan l'hi va proposar.\nA l'organització es van sumar diversos negocis i particulars, que van donar vestits i accessoris per vestir els convidats, alguns d'ells nens. També van acudir a la cita a donar suport a la núvia tres de les que havien de ser les seves set dames d'honor, la seva mare i les seves tietes.\nSarah Cummins xerra amb membres de la Wheeler Mission, l'organització caritativa amb la qual ha organitzat el banquet. Kelly Wilkinson AP\n"Per mi, ha estat l'oportunitat de permetre que aquestes persones sabessin que es mereixien estar en un lloc com aquest com l'altra gent", subratlla Cummins. Els convidats, que van arribar amb autobús, van ser rebuts amb una calorosa abraçada per la mateixa Cummins, vestida amb camisa negra, pantalons beix i una senzilla cua de cavall, i van degustar, entre altres menges, salmó, mandonguilles amb salsa de bourbon, broquetes, pit de pollastre amb carxofes en salsa de Chardonnay i, per descomptat, el pastís de noces.\n"Molts d'ells no han tingut l'oportunitat de viure una cosa semblat des de fa anys o fins i tot en tota la seva vida", ha comentat Bryan Schrank, una de les persones que ha ajudat la núvia a organitzar-ho. Un dels convidats, Charlie Allen, que fa tres mesos que viu en un alberg, va anar a l'acte amb una jaqueta donada: "Per a molts de nosaltres, és un bon moment que ens mostra el que podem tenir o per recordar-nos el que vam tenir".\nL'expromès, que no va acudir a l'esdeveniment i que recentment ha perdut la seva mare, ha declarat a l'Indy Star: "Estic molt feliç malgrat la meva pena i també n'està la Sarah perquè ha estat capaç de prendre una decisió desinteressada i molt reflexiva en un moment tan difícil". Araujo havia sufragat la major part del casament, mentre que Cummins i els seus pares, així com un amic de la família del nuvi, van cobrir la resta. Des del Ritz Charles, l'organitzadora de casaments explica que òbviament, aquesta no és la primera vegada que un casament es cancel·la amb poca antelació i que algunes parelles decideixen fer una festa i d'altres no volen saber res del tema, però fins ara ningú ho havia convertit en un acte caritatiu.\nAra, Cummins se'n va amb la seva mare a la República Dominicana, en el que havia de ser la seva lluna de mel. Ja ha solucionat la pitjor part de la situació, però, de moment, no sap què fer amb el seu vestit de noces. "És massa dolorós pensar-hi", ha conclòs.


Sou a: Portada > La Universitat > Estructura organitzativa > Eleccions > Claustre universitari > info_gral\nEleccions de representants al Claustre Universitari: Informació general\nModalitat de votació\nEl Claustre Universitari és el màxim òrgan de representació de la comunitat universitària.\nEl Claustre Universitari, d'acord amb l'Estatut de la URV, es renova cada quatre anys, llevat dels representants dels estudiants, que es renoven cada dos anys, sense perjudici de la possibilitat de fer eleccions parcials per cobrir les vacants.\nLes eleccions parcials per cobrir vacants de representants dels estudiants al Claustre Universitari s’han de convocar obligatòriament els anys que no hi hagi eleccions generals. Tant les eleccions generals com les parcials s’han de realitzar amb anterioritat al primer Claustre Universitari del curs acadèmic.\nEl Claustre està constituït pel rector o rectora, que el convoca, el secretari o la secretària general, el o la gerent i un màxim de dos-cents membres més, d’acord amb la distribució següent:\nEls membres del Consell de Direcció no previstos en el paràgraf anterior.\nEls degans o deganes i els directors o directores de centre.\nEls directors i les directores de departament.\nEls directors o directores d'institut universitari de recerca.\nUna representació del col·lectiu docent i investigador que, sumada a les persones esmentades en els apartats a), b), c) i d), completi el nombre de 124 membres del col·lectiu docent i investigador, repartits de manera proporcional al nombre de membres del col·lectiu docent i investigador equivalents a jornada completa de cada departament i tenint en compte que el nombre de professorat doctor amb vinculació permanent a la Universitat ha de representar la majoria del nombre total dels membres del Claustre. Han de ser elegits pels membres del col·lectiu docent i investigador de cada departament i entre aquests, d'acord amb el nombre i la distribució de places que estableixi el Consell de Govern.\nCinquanta-dos estudiants, repartits proporcionalment al nombre d'estudiants de cada ensenyament, elegits pel col·lectiu d’estudiants de cada ensenyament i entre aquest. Tots els estudiants dels ensenyaments de màster i de doctorat vinculats a una mateixa agrupació de les previstes a la disposició addicional sisena es consideren estudiants d'un únic ensenyament a l'efecte de representació en el Claustre Universitari. En cas que no hi hagi prou candidats per cobrir els escons corresponents als ensenyaments de màster i de doctorat, la Junta Electoral assignarà els escons vacants als candidats dels ensenyaments de grau de la mateixa agrupació més votats que no hagin obtingut un escó.\nVint-i-quatre membres del personal d’administració i serveis, repartits entre personal funcionari i personal laboral de manera proporcional al nombre de membres de cada col·lectiu, elegits conjuntament pel col·lectiu del personal d'administració i serveis i entre aquest.\nElaborar i modificar l’Estatut de la Universitat.\nElegir els representants dels diversos sectors de la comunitat universitària en el Consell de Govern.\nElegir i, si escau, revocar el síndic o síndica de greuges i rebre’n un informe anual.\nEstablir les línies generals d'actuació de la Universitat i proposar iniciatives al Consell de Direcció o al Consell de Govern.\nVetllar per la qualitat institucional de la Universitat.\nManifestar l’opinió sobre aspectes de funcionament de la Universitat, emetre declaracions institucionals i pronunciar-se respecte a les qüestions sotmeses a la seva consideració pel rector o rectora o incloses en l'ordre del dia a petició d'almenys el 20% dels claustrals.\nRebre l'informe anual del rector o rectora, que ha d'incloure un resum de l'activitat docent i investigadora i de la memòria econòmica.\nFer un seguiment de la gestió dels òrgans de govern de la Universitat formulant preguntes a destinataris concrets sobre qüestions de la seva competència.\nElaborar, aprovar i reformar el seu Reglament.\nVetllar pel compliment de l’Estatut de la Universitat Rovira i Virgili.\nCrear les comissions que consideri oportunes i fixar-ne la composició.\nTotes les altres que la normativa vigent i l’Estatut de la Universitat Rovira i Virgili li atribueixin.


El gató, un pastís mallorquí de luxe\nGató | Pixabay\nAcostuma a aparèixer a taula en ocasions especials\nEl gató és un pastís de luxe, tot ametlla i ous i sucre, sense farina. És típic de Mallorca i acostuma a aparèixer a taula en ocasions especials. El nom és, clarament, una catalanització del mot gateau i sembla indicar una procedència francesa, però aquest raonament és bastant incert perquè, entre altres coses, a França no hi ha ametllers, tot i que, amb ametlles importades, n’hi havia pastissers que en feien, de gateaux.\nTampoc no sembla gaire antic perquè no el trobem en papers vells, però, òbviament, aquest és un detall sense importància perquè el que compta, en la cuina, és la bondat del plat i no la seva antiguitat, i el gató és un pastís d’una excel·lència reconeguda per tothom. De totes maneres, als Països Catalans, i pel que fa a la cuina, sempre hi ha hagut una mica d’influència francesa (molt escassa, és veritat) i podem dir al respecte que, el 15 d’octubre de 1797, el baró de Maldà, en un banquet de noces celebrat als voltants de Barcelona (a la masia de Can Sitjar, també coneguda per Col·legi de la Bona Vida), va menjar un gató que, segons que diu, era comparable a un púding:\nEn quant al dinar, fou a tutti ple, ben guisat i delicat, i al mateix temps prou substanciós, com era en los plats de sopa, macarrons, carn d’olla, perdius, capons, etc. Llépol, en la segona simetria, de tortrades de llet, huevos moles, en extrem dolços; gató o espècie de budín; cervellets, fetgets i altres coses.\nÉs possible que a Mallorca hi arribés, temps era temps, alguna mena de gateau que no sabem com devia ser i que, amb el pas del temps, evolucionaria i es convertiria en el que coneixem actualment. Antoni Contreras i Mas diu en Capítols dolços de cuina mallorquina que el podrien haver introduït els pastissers que fugien de la Revolució Francesa. En fi, que no ho sabem. Trobem l’actual en la poesia de Josep Mª Codolosa ‘A una pastissera’, publicada en l’almanac de L’Esquella de la Torratxa del 1903:\n¡Ay nineta! hermosa nina,\ntota plena de dolsor;\ncom t’han fet de pasta fina\nhas enfitat el meu cor.\nPuig de tú m’he enamorat,\nvaig darrera ta hermosura\ncom noy que, no fent bondat,\nli han promés, sent aplicat,\ndarli una lleminadura.\nJa pots contá ab quan ardor\nper alcansarte t’estimo;\nsentne tú l’aparador\ndels atractius de l’amor,\n¡cóm á contempla’ls m’arrimo!\nDe ton caparró ’l cabell\ncabell d’ángel es per mí,\ny eixint de ton cap tan bell\nes lógich que ’en ton cervell\nno hi ha cap pensament ruhí.\nY que ’ls teus pensaments son\ntots basats en un bon tema,\nho proba que tens per front\nuna cresta, y sab el mon\nlleminer que dins hi ha crema.\nSon dos carmetlos, tos ulls,\nde café que se t’encenen,\ny, sobre tot, que ab els bulls\ndel amor, que don’ tribulls,\nllágrimas dolsas desprenen.\nTas galtas son ensiamadas\nfrescas y ben ensucradas\ny aixó queda ben probat\nque ho semblan mes á vegadas\nquan els polvos hi has posat.\nTon nas sent dels mes ben fets\nes l’extra dels grabolets,\ny son las tevas orellas,\npera escoltar frases bellas,\nde rosa dos panellets.\nEs una atmetlla ta boca\ndel color que á un el sofoca,\npartida, y las ilusións\nde la fantasía loca\nde tas dents ne fá pinyons.\nY sent de pa de pessich\nel teu cosset tan bonich,\ndos merengues s’hi destacan,\ny tos brassos, quan m’aplacan,\nsemblan de gató del rich.\nJa veus, ma aixerida aymía,\nsi omplenas ma fantasía;\nab el teu amor profon\nme sembla confitería\nplena de pastels, el mon.\nY ’l jorn que ’m fassis felís\nja tinch pensat que faré\nper probarte ’l meu encís;\nab un tortellet suís\nton amor coronaré.\nD’altra banda, hi ha qui l’anomena pa moixó, i així és com apareix en aquesta corranda enumerativa:\nUna altra preparació, gens habitual, és el gató de patata, que s’assembla molt poc a l’anterior.\nFinalment direm que al Priorat i el Matarranya fan un pastís d’ametlla que es prepara de la mateixa manera que el gató, i és també molt apreciat.\nUn gató | Pixabay\nIngredients: 750 g d’ametla molta, 750 g de sucre, 20 ous, 2 llimones, canyella, sucre de llustre i sagí.\nPreparació: de primer muntarem les clares a punt de neu i, en acabant, ratllarem les llimones. A continuació barrejarem els rovells amb el sucre, hi afegirem una culleradeta de canyella, les ratlladures i l’ametla i ho tornarem a barrejar. Seguidament hi afegirem les clares i ho barrejarem a poc a poc. Finalment untarem amb sagí el cul i les parets d’un motle redó de pastisseria de vores altes (d’un pam i mig de diàmetre), hi abocarem la pasta del gató, l’estendrem per tal que hi haja per tot una capa del mateix gruix i l’enfornarem, a 160º. Al cap de trenta o quaranta minuts el traurem, el deixarem refredar, el desemmotlarem, el posarem en una plata i l’empolvorarem amb sucre de llustre.\nVariants: hi podem afegir un grapat de farina. El podem perfumar amb aiguanaf o sucre vainillat en comptes de canyella. Hi ha qui, a més de greixar el motle, l’empolvora amb una mica de farina.\nEs prepara de la mateixa manera que el gató però no porta canyella ni ratlladures de llimona. Tampoc no hi ha costum d’empolvorar-lo amb sucre de llustre. Per alguns llocs del Priorat hi afegeixen un grapadet de farina. Hi ha qui, en comptes de greixar el motle (que pot ser rectangular), el recobreix amb paper blanc o de barba.\nIngredients: 1,2 kg de patates, 750 g de sucre, 15 ous, 1 taronja, sagí i aiguanaf.\nPreparació: de primer bullirem les patates i les deixarem refredar. Mentrestant, batrem les clares a punt de neu i ratllarem la taronja. Quan s’hauran refredat les patates les pelarem, les passarem pel passapurés i les posarem en un llibrell. Hi afegirem el sucre, les ratlladures, un quart de quilo de sagí, els rovells, les clares i un rajolí d’aiguanaf i ho barrejarem a poc a poc. En acabant ho posarem en un motle redó de pastisseria i ho enfornarem, a 160º. Al cap d’uns tres quarts d’hora el traurem i el deixarem refredar.\nVariants: podem canviar la taronja per llimona. Les proporcions de patata i sucre són variables. En traure’l del forn el podem empolvorar amb canyella i sucre de llustre. Hi ha qui el fa meitat patata i meitat farina fluixa (i tres sobres de rent en pols).\nGató: pa moixó.\nPastís d’ametlla: pastís d’ametla (Matarranya). ‘Pastís d’ametlla’ és una denominació que es va servir al Priorat.


Els socialdemòcrates reclamen saber què passa amb la disbauxa dels reglaments de Funció Pública - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEl PS vol aclarir perquè la feina al seu dia encomanada a Deloitte sobre les graelles salarials dels funcionaris no està donant els seus fruits\n22/05/2022 (15:57 CET)\nEls socialdemòcrates tenen la mosca rere l’orella amb la reglamentació, no aprovada encara gairebé tres anys després del que hauria d’haver estat, relativa a aspectes com la productivitat i la carrera professional dels funcionaris. La regulació penja de la llei de la Funció Pública que va entrar en vigor el març del 2019 i per elaborar els reglaments que s’havien de desplegar al cap de mig any es van contractar els serveis de Deloitte. La feina feta per la consultora, ara per ara, no hauria tingut cap mena de resultat.\nO això almenys és el que pretén aclarir el grup parlamentari socialdemòcrata. Amb aquest objectiu, la consellera general Judith Salazar ha entrat una demanda d’informació en relació amb adjudicacions i contractes de treball de l’administració pública. Salazar ha sol·licitat al Govern que faciliti tota la documentació relativa a la revisió de les graelles salarials de tots els cossos i dels llocs de treball de l’administració pública, així com la de l’elaboració de reglaments de carrera professional horitzontal i d’avaluació de l’acompliment a la funció pública.\nTots aquests reglaments, entre altres coses, lliguen amb el debat relatiu a l’abonament de triennis o quinquennis, que fa dies que afecta diversos funcionaris i respecte del qual fins i tot el sindicat de personal (Sipaag) ha iniciat accions legals que no descarten que acabin judicialitzant-se. Més enllà d’això, Salazar assegura que vol intentar entendre “l’estat de la qüestió” i saber per quin motiu s’està retardant tot plegat.\nMés quan suposadament Deloitte, amb un contracte més que notable, va fer la seva feina i semblaria que Funció Pública no hauria quedat satisfet amb el treball realitzat, fins al punt que el ministeri que ara comanda Trini Marín hauria contractat com a càrrec de confiança l’ex-secretari d’Estat i ex-conseller general demòcrata Josep Anton Bardina perquè faci una feina similar. Almenys aparentment.


Dues senyores i dos senyors (Xisco Nadal)\nDues senyores i dos senyors\n4 min. 27/01/2017 20:54\nAimats lectors, de cada vegada estic més convençut que el cosmos ens envia senyals, emperò el problema és que ens falta competència lectora còsmica per saber què poden voler dir-nos. Si no, com s’explica que la mateixa setmana que se’n va de la presidència una diva en majúscules de la política balear com Xelo Huertas torni al seu regnat televisiu una diva destronada com Isabel Pantoja? Ja sé que la vida de les dones d’empenta és plena de paradoxes espaciotemporals, però sincerament se m’escapa què pot voler dir-nos l’univers amb aquesta juguesca demiúrgica.\nPantoja, la dona que ens va enamorar l’ànima amb el seu vaixell veler carregat de somnis que abandonà la badia, va debutar en un 'tablao' mallorquí. Xelo Huertas, la dona que fumant –un ducados– esperava la solució al seu problema, va debutar a l’Ajuntament de Marratxí. Per ara, els inicis concorden. Isabel Pantoja va deixar-se estimar per un batle que finalment la va deixar tirada. Huertas s’ha deixat estimar per un partit que, amb l’informe de l’Advocacia de la comunitat sobre la taula, també ha deixat d’estimar-la. Estèticament: Pantoja té la millor cabellera de la 'copla' espanyola i Huertas és la Cleòpatra de l’hemicicle. Ai las, quan més hi pens, més semblances hi trob. Altrament, fins i tot s’assemblen en el fet que ambdues són irreemplaçables.\nI com sempre, els balears en general, i els regents de la cosa pública en particular, som de prendre’ns les coses amb molta calma. Fa dies que la crònica d’una destitució anunciada era una bubota que recorria el Parlament de les Illes, però ara que ja s’ha fet efectiva: què? El #PostHuertisme ja és un fet, però sembla que #Francina&Co no se n’han temut i han convocat un ple per a l’1 de febrer en què el nom del nou president no és a l’ordre del dia. Com a habitant i tribut balear, puc pensar dues coses: o que no es prenen seriosament la institució o que no tenen candidat. I cap de les dues opcions diu gaire de la nostra cambra com a òrgan de representació de la sobirania popular. Si no cal un president, que podria ser, un sou que ens estalviam. Però ja fa anys que hauríem pogut posar tots aquests doblers en una guardiola. Si la solució és que no tenen nom, qualque cosa falla. Marta Maicas sonava amb força i ho tenia tot –dona, eivissenca i de Podem– per aconseguir-ho. Però una denúncia la col·loca a la picota de les investigades –antigament imputades– i el seu nom perilla a la travessa. La maledicció dels llinatges en #AS s’ha cobrat una nova víctima a Podem. Primer Seijas, després Huertas i ara Maicas. Mai una rima falsa havia portat associada una malastrugança d’aqueixes dimensions.\nI com que no vull que m’acusin de manca de paritat, després de dues dones d’empenta, toca glosar dos presidents de potada. De Donald Trump m’estim més no parlar-ne gaire, avui, perquè tenc la sensació que serà el protagonista absolut de quatre anys ben llargs. Mai la primera setmana de feina d’un home havia donat per a tant. Ecologistes, mexicans, el seu fill Barron, Jane Fonda... tots en un moment o un altre l’han tengut present als seus pensaments. Fins i tot Rajoy Brey, el nou home del temps, s’ha sentit dolgut quan Donald ha tret de circulació la versió en espanyol –la segona llengua més parlada als Estats Units– del web de la Casa Blanca. Ara ell i Susana Díaz ja saben el que sentim milions de catalanoparlants –segona llengua més parlada a l’estat espanyol– que no podem adreçar-nos a les administracions que ells presideixen en la nostra llengua. Però tranquils. Que ningú pateixi. Tot s’arreglarà, perquè per a aquest cap de setmana donen molta d’aigua.


Al Bateel Hotel Apartments 'Ammān Jordània - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nStandard Room Apartment - Comoditats\nMohammad khames Al Rabae St 17, Amman Oest, 'Ammān, Jordània, 11110 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nBarri Amman Oest Amman Centre Amman Oest Amman Centre Ciutat Vella d'Amman Sweifeh\nMés informació sobre Al Bateel Hotel Apartments\nDissenyat tant per oci com per negoci, Al Bateel Hotel Apartments està situat idealment a West Amman; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAl Bateel Hotel Apartments també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a 'Ammān. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix recepció 24 hores, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, aparcacotxes, transport hotel/aeroport.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com jardí que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Si buscau un allotjament còmode i adequat a 'Ammān, faci de Al Bateel Hotel Apartments la vostra llar.\nEls clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Cal que informeu el Al Bateel Hotel Apartments de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Gerard Piqué treu el costat més sentimental de Neymar Júnior\nEl central blaugrana s’estrena com a periodista entrevistant el brasiler\nNeymar i Piqué a la famosa fotografia d'aquest estiu del 'se queda'.\nActualitzada 28/12/2017 a les 07:22\nPer a la gran majoria és ben sabut que Gerard Piqué és un cul inquiet. Està engegant el seu projecte europeu de The Players’ Tribune, a Barcelona, i ahir va sortir publicada la seva primera entrevista a Neymar Júnior. El central blaugrana es va posar en mode periodista i va aconseguir treure-li el costat més sentimental. En primer lloc va començar trencant el gel referint-se al brasiler com a l’amic del famós se queda, i a mesura que van passar els minuts l’entrevistat es va deixar anar i va explicar que durant el Mundial del Brasil del 2014 en el partit entre la selecció carioca i Colòmbia va rebre un perillosíssim cop a la columna vertebral que va fer saltar totes les alarmes.\n“Recordo aquella lesió com el meu pitjor moment. Aquells dies només plorava i els meus pares, familiars i amics també ho feien”, va relatar Ney amb els ulls plorosos, al que hi va afegir que “no podia moure les cames, ni les sentia, em feia molt mal”. Ara bé, finalment “el doctor em va dir que la notícia dolenta és que em perdia la resta del Campionat i la bona que podria tornar a caminar. Em va assegurar que si la puntada hagués estat un parell de centímetres més cap a un cantó... Adeu al futbol”. Piqué, qui pròximament publicarà una conversa amb Luis Suárez i una altra amb Lionel Messi, va mirar de pactar, sense fortuna, amb l’extrem del Brasil de cara el Mundial de Rússia del proper estiu. Neymar no va cedir a perdre la final de la cita contra Espanya als penals, tot i prèviament, marcar tres gols.


Salut adverteix del risc d'arribar als 1.000 pacients a l'UCI els propers 10 dies - Diari de Girona\nSalut adverteix del risc d'arribar als 1.000 pacients a l'UCI els propers 10 dies\nS'obre l'hospital satèl·lit del de Bellvitge, el primer de Catalunya Argimon avisa que la soca britànica obligarà a mantenir restriccions\nacn/efe. barcelona 25.01.2021 | 00:04\nSalut adverteix del risc d'arribar als 1.000 pacients a l'UCI els propers 10 dies acn\nEl director de Servei Català de la Salut (CatSalut), Adrià Comella, adverteix que, «si les condicions es tornen a alterar, és molt probable que superem els mil pacients de covid ingressats a les UCIs de Catalunya en deu o dotze dies». En declaracions a l'emissora RAC1, Comella va dir ahir que li sembla «poc prudent celebrar eleccions el 14 de febrer» i que el moment actual li recorda una mica el debat que hi va haver sobre la celebració del Mobile, «però estem parlant d'un esdeveniment molt més important, de la mobilització de tota la ciutadania amb dret a vot».\nRespecte a la situació dels hospitals, el director de CatSalut va afirmar que «en dues setmanes tenim l'expectativa d'arribar als 900 pacients a les UCIs i uns 350 en llits no covid. «Els podem utilitzar, però amb una alteració molt intensa de la programació hospitalària», va dir. «Això sense tenir en compte la soca britànica», va afegir. «Si les condicions es tornen a alterar», va afegir, «és molt probable que superem els mil ingressats a les UCIs per covid en deu o dotze dies», va concloure.\nComella també es va referir a la campanya de vacunació i va dir que Catalunya està rebent «menys de 5.000 dosis al dia», una xifra, segons ell, insuficient per a un territori amb 7,5 milions d'habitants. «Tinc la sensació que ens pot passar amb la vacuna el mateix que amb les mascaretes: tots volem el mateix producte a la vegada», va argumentar. Per aconseguir que arribin a Espanya les vacunes necessàries, «l'Estat ha de tenir molta habilitat per negociar, per fer complir els pactes, per pressionar les empreses que fabriquen vacunes... i això no està passant».\nPrimer hospital satèl·lit\nEl director de CatSalut no va descartar la possibilitat que s'utilitzin els museus com a espai de vacunació i va anunciar que «demà mateix [avui per al lector] es posarà en marxa el primer hospital satèl·lit, el de Bellvitge, i que es començarà a formar els quadres sanitaris i a traslladar usuaris». Els altres quatre centres satèl·lit en construcció «s'inauguraran al febrer» -excepte l'hospital Broggi de Sant Joan Despí, que obrirà al març-, i va opinar que són «l'antítesi» de l'hospital Isabel Zendal de Madrid.\nAllargament de restriccions\nD'altra banda, el secretari de Salut Pública, Josep Maria Argimon, es va mostrar convençut que la irrupció de la soca britànica de la covid-19 «pot canviar el panorama» dels propers mesos a Catalunya. «La incògnita de la variant britànica ens obligarà a mantenir les restriccions. Perquè encara que baixem, si s'instal·la pujaran els casos, els malalts i les morts. L'ambient està en ebullició», va afirmar en una entrevista a La Vanguardia. «Dimecres en teníem 16 casos; divendres, més de 60», va afegir, «s'està estenent».\nVergés assegura que la tornada a les aules es manté al dilluns vinent.


Formulari mostra per estades a la residència per a artistes d’Hangar | Hangar\nFormulari mostra per estades a la residència per a artistes d’Hangar\nATENCIÓ: Aquest formulari és només una mostra per començar a preparar la teva sol·licitud. Recorda que el formulari elegible s’ha d’omplir on-line i estarà disponible properament.\nIMPORTANT: Si-us-plau, preneu-vos el temps necessari per omplir cada un dels camps del formulari. Sigueu molt curosos, la informació que introduïu serà la que valorarà el jurat de la convocatòria. Assegureu-vos que les vostres dades personals son verídiques i correctes, especialment l’adreça de correu electrònic, ja que serà l’única via de contacte que s’utilitzarà durant el procés de selecció.\n1. Ompliu amb les vostres dades personals (camps obligatoris)\n2. Modalitat a la que es presenta (camp obligatori. Marcar nomès una opció):\na) Nomès allotjament\nb) Allotjament i espai de treball\n3. Documentació :\nDeclaració d’artista (màxim de 2.500 caracters contant espais) La declaració d’artista és l,’Artist statement’ en anglés. No és una biografia i sí un breu discurs sobre la identitat artística del treball, allò que el caracteritza temàtica, teòrica i formalment.\nCurriculum Vitae (màxim de 2.500 caracters contant espais)\nCarta de motivació (màxim de 2.500 caracters contant espais)\nProjecte (màxim de 2.500 caracters contant espais)\n4. Dates durant les quals es vol realitzar la residència. Si-us-plau, indica també una segona opció de dates en el cas de que la primera opció no fos possible i també si les dates indicades són flexibles o no (camp obligatori).\n5. Duració de la residència (camp obligatori. Marca nomès un opció)\n15 dies (nomès per a projectes teòrics)\n6. Dossier gràfic (fins un màxim de 6 imatges amb les seves fitxes tècniques):\nEl pes màxim per a cada una de les imatges és de 300Kb. El tamany recomanat és de 1024×768 píxels a una resolució de 72ppp. S’accepta unicament el format JPG.\nFitxa tècnica Imatge1\nFitxa tècnica Imatge2\nFitxa tècnica Imatge3\nFitxa tècnica Imatge4\nFitxa tècnica Imatge5\nFitxa tècnica Imatge6\n7. URL (únicament per videos) (opcional):\nEl camp URL és opcional si has adjuntat imatges al dossier gràfic però és obligatori si no adjuntes cap imatge.\nEscriu una única URL a un vídeo o animació (web personal, vimeo, youtube, blip.tv o qualsevol altre). La comissió visionarà un máxim de 5 minuts de vídeo.\n8. URL web personal (opcional)\n9. Copia el codi de seguretat que veus en aquesta imatge :\n10. Clica en aquest botó per a enviar i finalitzar


Ensenyat: «El rescat del túnel de Sóller és una promesa electoral i ara la farem realitat»\n08 maig 2021 12:42\nEl ple del Consell ha aprovat aquest dilluns l'inici del rescat del Túnel de Sóller.\nEl ple del Consell ha aprovat aquest dilluns l'inici del rescat del Túnel de Sóller amb 21 vots a favor (PSIB, MÉS, Podem i el PI) i 11 en contra (PP i Ciudadanos). Segons ha informat el Consell, a partir d'ara, es notificarà a l'empresa concessionària la decisió de rescatar la infraestructura per 15,4 milions d'euros i el túnel serà gratuït a partir d’aquest mes de setembre.\nLa consellera de Territori i Infraestructures, Mercedes Garrido, ha incidit que el rescat «és un acord que fa justícia, que iguala a tots els mallorquins i que arriba tard» però «es dóna resposta a una demanda històrica dels municipis de la zona i dels usuaris del túnel».\nSegons Garrido, actualment l'única via alternativa és el coll de Sóller i «no és viable» perquè hi ha perill de despreniments, amb limitacions de tonatge i més de 60 corbes. A més, en el túnel els usuaris han de pagar «el peatge més car de l’Estat espanyol, 1,70 euros per quilòmetre».\nDurant la reunió també s'ha aprovat la modificació de crèdit que permetrà el pagament del rescat de la infraestructura. En concret, s'han depurat projectes que no s'havien executat íntegrament de manera que els 15,4 milions del rescat ja estan disponibles.\nPer això, el conseller d'Economia i Hisenda, Cosme Bonet, ha assenyalat que «desapareixen tots els rumors que havien sorgit sobre si es podria pagar el rescat».\nUna vegada aprovat l'acord, es notificarà a l'empresa la intenció del Consell de rescatar la infraestructura i des d'aquest moment l'empresa té 15 dies hàbils per presentar al·legacions. En cas que mostrin disconformitat amb la decisió del Consell, s'acudirà al Consell Consultiu perquè emeti un informe.\nQuant als terminis, la tramitació administrativa és de tres mesos que es detenen durant el temps que el Consultiu decideixi sobre les possibles al·legacions. Al mateix temps, el Departament de Territori i Infraestructures ja fa feina en el contracte de manteniment de la infraestructura.\nA la sessió plenària, també han assistit el batle de Sóller, Jaume Servera (MÉS), i el batle de de Bunyola, Andreu Bujosa (Esquerra Oberta), així com la diputada de MÉS Joana Aina Campomar.\nEnsenyat: «És una promesa electoral»\nPer la seva banda, el president del Consell, Miquel Ensenyat, ha destacat que «el rescat del túnel de Sóller és una promesa electoral» que ara es fa «realitat» per «donar resposta a una demanda històrica».\n«Avui hem aprovat el procés per acabar amb una injustícia històrica, hem aprovat que cap ciutadà de Mallorca hagi de pagar per anar o tornar del seu municipi», ha recalcat el president.\nEnsenyat ha destacat que el rescat «resol una situació d'injustícia» que presenta «una sèrie de greuges per als residents, però també per al teixit empresarial de Sóller» i que el moment per fer-ho era «ara, perquè ningú assegurava que es tornés a produir una pròrroga en el contracte amb l'empresa concessionària amb l'excusa de fer més inversions que són necessàries, però que s'han de plantejar des del Consell i amb el mateix procediment que se segueix amb la resta d'infraestructures, a través del conveni de carreteres o bé a través de finançament general».\nPer la seva banda, la portaveu de MÉS en el Consell, Mercè Bujosa, ha coincidit que «el rescat del túnel de Sóller dóna resposta a una injustícia històrica per als municipis de la zona» i que «era necessari fer aquest pas per a la gent i per als pobles de la serra».\nA més, Bujosa també ha aplaudit la labor de «plataformes, col·lectius i moviments veïnals» per la gratuïtat del túnel i ha negat que es crei una «hipoteca» amb el rescat, com ha criticat l'oposició.\nEn aquest sentit, ha assegurat que a més de rescatar el túnel de Sóller també es faran dues residències, un nou parc de bombers a Santanyí i augmentaran les ajudes per als ajuntaments.\nI dels més de 15 anys de promeses de la via de circumvalció d'Algaida, què? Fins ara, només visites de la consellera Garrido. I res més.\nPer stiif, fa mes de 4 anys\nperfecte,ens venen la moto que sera gratuït\nel mateix tunel s'acte finança?\nfa por el forat que deixéra tota aquesta patulea\namb el proximo canvi de govern\n20 milions per rescatar el túnel per als turistes i zero euros per ajudar a l'economia productiva: a la indústria i artesania que encara existeix i a la que es crea.\nOn és el canvi de model productiu?


Llei de senyes d'identitat, quina barbaritat! - Diari La Veu\nEscriba el número 781366\nLlei de senyes d'identitat, quina barbaritat!\nEl diari londinenc The Times va publicar fa un temps una antologia de lleis absurdes i/o desbaratades que no se sap per quina raó, ningú s’ha molestat a abolir. Per exemple, a la civilitzada França hi ha una prohibició d’anomenar Napoleó a un porc, un marrà, és a dir un animal encantat d'enfangar-se en una porcatera. Els Estats Units són els campions en això d’acumular disposicions “legals” pintoresques. A l’estat nord-americà d’Ohio és il·legal emborratxar un peix. Com se faria això? Amb un cuc ple d'alcohol o abocar un gin tònic a la peixera? A Vermont, una dona ha d’obtenir el permís del seu marit per a dur dentadura postissa. Visca la igualtat dental!; A Kentucky, va contra la llei dur amagada una arma de més de sis peus (quasi dos metres). En aquest cas, la persona que ho aconseguisca és, a més d’un infractor de la llei, un fenomen, un mag de l’art de la desaparició, que riu-te tu del mag David Copperfield, aquell que va fer desaparèixer el Reischtag, el parlament alemany. Llàstima no ho haguera fet amb l'Angela Merkel dins.\nAl Regne Unit tampoc no es queden curts: les dones embarassades tenen dret a fer les seus necessitats on els vinga de gust, fins i tot en la “gorra” d’un policia. El que ja no sé, és si el policia haurà de col·locar-se de nou la gorra, després de l’alleugeriment de la prenyada. Això sí que deu “emprenyar” de debò, perdonen l'escatologia. També es considera una traïció pegar un segell amb l’efígie del monarca, en aquest cas la reina Isabel II, boca per avall. En això, els valencians donem mostra de major saviesa, i pengem cap per avall el retrat del borbó Felip V.\nLa llista, com veieu, està farcida de disposicions que posen de manifest la bogeria de molts dels legisladors que hi ha hagut arreu del món i la història. Ací, al País Valencià estant, no ens podem queixar de barbàries i animalades jurídiques, per dir alguna cosa. En l'anterior legislatura, feliçment passada, el PP entre d'altres barrabassades, va aprovar una absurda Llei de Senyes d'Identitat (Llei 6/2015 del dos d'abril del 2015) per la qual s'intentava protegir no se sap ben bé de qui ni contra qui -jo sospite que d'ells mateixos-, les suposades senyes identitàries com ara la paella, el cant d'estil, la pilota, la colombicultura, les falles, els moros i cristians, les mascletaes o el valencià, llengua que ni parlen, ni lligen, ni escriuen i ni molt menys estimen. Entre aquelles mostres de cultura popular que ells creuen que identifiquen els valencians està la preservació dels bous al carrer, un model de pràctica tan absurda i anacrònica com les més amunt esmentades. No contents amb això, eixa norma jurídica perpetrada per l'anterior conseller de Governació, un tal Luis Santamaria, substitut de Serafín Castellano, veges tu quin duet, li dóna capacitat normativa docent i lingüística a dos entitats com la RACV o Lo Rat Penat, dos consorcis semianalfabets, o el que siguen, ancorats en el segle XIX. Igualment se contempla o contemplava la creació d'un Observatori de les Senyes d'Identitat, una espècie de policia de les essències valencianes més genuïnes, encarregada de sancionar i/o reprimir les desviacions catalanistes, especialment terribles o esborronadores. “Aimaideusinyó!”. I per si això fóra poc, a més a més, el president de Lo Rat Penat és Enric Esteve, premiat en l'època del pacte del pollastre entre el PP i UV d'infaust record, amb un càrrec a Canal 9, on era conegut com Batman, un superheroi d'opereta més fosc que la ciutat de Gotham en una nit sense lluna. També tenia el seu Robin particular, un secretari entestat en eliminar accents en els guions i escrits de la ràdio i TV públiques valencianes, afortunadament sense cap èxit. Malauradament, ara mateix la RTVV no té ni accents, ni mots, ni veu, ni guions, ni imatges, ni músiques. Esperem que una nova llei, en aquest cas de trellat, restituïsca el dret dels valencians a tindre uns mitjans de comunicació propis i els treballadors una solució digna. Tornant a l'absurda i desbaratada llei que està a punt de ser derogada, ja era hora, pel nou govern de la Generalitat format pel PSPV, Compromís i Podemos, al PP, per boca del seu president a les Corts, Jorge Bellver, els ha acusat de traïdors a la seua terra i a la seua gent. Poca cosa em sembla. Per què no també infidels, renegats, heretges, adúlters i maricons de merda? Ja posats, que no falte de res.\nI acabaré amb una màxima marxista, de Groucho, per descomptat: “Escolte, és el Servei de Lleis? Envie'ns-en una més absurda.”\nEscriba el número 689487


Xavi, de falta, salva un Barça espès (0-1) - esportiu.cat\nXavi, de falta, salva un Barça espès (0-1)\nMarc Fontrodona - 25/10/2011, 22:29\nEl migcampista egarenc ha solucionat el partit al camp del Granada amb un solitari gol de falta. El joc del Barça ha estat més lent, contra deu molta estona i amb menys ocasions que contra el Sevilla, però en canvi s'ha aconseguit la victòria. El tòpic de "la lliga es guanya i es perd en aquests partits" és on es podrà agafar el Barça després que hagin passat els 90 minuts al Nuevo Los Cármenes.\nI és que el partit ha començat i acabat amb domini culer, però sense aconseguir assetjar la porteria de Roberto, tal i com es va fer amb el Sevilla. La sorpresa, un jove Cuenca -que ha deixat Villa a la banqueta- molt actiu en els primers minuts. A mesura que passava l'estona, però, s'ha anat apagant. En general, tot l'equip ha seguit la mateixa dinàmica.\nXavi ha marcat un gol magistral de falta // Agències\nAvui, Xavi ha salvat el partit. Quan es complia mitja hora de partit, el català ha provocat una falta un pèl lluny que ha llançat ell mateix. Ho ha fet tan bé, que Roberto amb prou feines l'ha pogut tocar i ha vist com es colava per l'escaire dreta de la seva porteria. 0-1.\nDes d'aquí i fins el final, la lògica hagués fet que el Granada es tirés endavant i anés a buscar l'empat, però una expulsió que els ha deixat amb 10 homes (per doble groga a Jaime), els ha fet seguir esperant amb l'autobús a l'àrea. Si, per casualitat, queia l'empat, endavant. Però el 0 a 2 sempre ha estat més a prop: una vaselina de Messi que treia la defensa sobre la línia de gol; Roberto para un xut de Cuenca en un contra un...\nAmb el Barça estancat, Guardiola ha provat alternatives. Tot i això, l'entrada d'Iniesta, Keita o Villa no ha millorat la imatge blaugrana. Ara bé, tot sigui dit, la solidesa en defensa ha estat molt i molt bona. Mascherano està intractable, ben col·locat, ràpid, s'anticipa... I així ha estat com els blaugrana han evitat que es repetís la desgràcia d'Anoeta, on es va empatar un partit controlat. I de retruc, Valdés augmenta el seu rècord d'imbatibilitat 90 minuts més (i ja en són 697).\nEl dissabte, nova oportunitat per refer-se i fer marxar els dubtes que s'estan generant a l'entorn, que no en deixa passar una. En resum, feina feita i aquesta nit, el Barça dormirà líder.\nGranada: Roberto, Nyom, Siqueira, Mainz, Íñigo López, Fran Rico (Mollo, m.79), Mikel Rico, Abel Gómez, Jaime, Dani Benítez i Uche (Geijo, m.63)\nBarça: Valdés, Alves, Maxwell, Mascherano, Abidal, Busquet, Xavi (Keita, m.83), Cesc (Iniesta, m.71), Pedro (Villa, m.55), Cuenca i Messi\nGol: 0-1, (m.32): Xavi\nÀrbitre: Muñiz Fernández (Col·legi Asturià). Ha expulsat per doble groga als locals Jaime (m.53) i Dani Benítez (m.90). També ha tret groga pel Granada a Uche, Fran Rico i Nyom; i als culers Alves, Busquets, Cuenca i Keita.\nEl gol de Xavi:


Diagnòstic de l'infart agut de miocardi. Canal Salut\nDiagnòstic de l'infart agut de miocardi\nA més dels símptomes descrits abans, l'electrocardiograma és la prova diagnòstica fonamental. Es tracta d'un examen indolor que registra l'activitat elèctrica del cor.\nLa persona afectada s'ha d'estirar, i el metge o la metgessa netejarà diferents zones dels braços, les cames i el tòrax i després hi fixarà petits pegats anomenats elèctrodes.\nEls pegats es connecten, per mitjà de cables, a una màquina que converteix els senyals elèctrics provinents del cor en línies ondulades, que s'acostumen a imprimir en paper. Els resultats de la prova els revisa el metge o la metgessa immediatament.\nCal diferenciar dos tipus d'infart en funció dels resultats de l'electrocardiograma. El tipus d'infart en marca el pronòstic i el tractament.\nInfart sense aixecament del segment ST de l'electrocardiograma, on en general, l'obstrucció de l'artèria coronària és parcial.\nInfart amb elevació del segment ST, on en general, l'obstrucció és completa.\nProves analítiques per detectar marcadors bioquímics que indiquen necrosi o mort de teixit muscular.\nCateterisme cardíac. Es fa una petita punció al nivell del canell o de l’engonal i es fan arribar uns petits tubets (catèters) fins a l’origen de les artèries coronàries. Es realitza en un quiròfan i s’utilitza únicament anestèsia local en el lloc de la punxada atès que no és una prova dolorosa.\nCoronariografia. Consisteix en la injecció d’un contrast a l’interior de les artèries coronàries de forma que el metge o metgessa pot detectar la presència d’obstruccions que estiguin ocasionant un problema.\nEcocardiografia. És una prova similar a la que es fa a les embarassades per veure el fetus, però en aquest cas per veure el cor. Aquesta prova proporciona molta informació sobre el seu funcionament, la força amb què batega, la mida del cor i l'estat de les vàlvules cardíaques.\nAltres proves que es poden fer i que també donen molta informació després de passar la fase aguda de l'infart són la ressonància magnètica nuclear cardíaca i la tomografia axial computada (TC) coronària.


Israel, França i Finlàndia ocupen el Top 3 de l’OGAE Poll 2018 – eurobloc.cat\n19 Abril, 2018 Jaume Bertran Actualitat, Lisboa 2018 0\nIsrael continua encapçalant, ara amb 199 punts, la classificació parcial de l’OGAE Poll 2018, quan ja han fet pública la seva votació 18 clubs dels 44 amb dret a vot. França continua en segon lloc, amb 111, seguida de Finlàndia, amb 89. Completant el Top 5, Austràlia és quarta amb 80 i Txèquia cinquena amb 74. Els set darrers clubs en votar han estat els d’Azerbaidjan, Croàcia, Ucraïna, Eslovènia, Sèrbia, Letònia i Resta del Món. Azerbaidjan (on han votat 11 fans) ha atorgat el seu 12 a la banda búlgara Equinox; el 10 a la belga Sennek i el 8 al duo francès Madame Monsieur. A la israeliana Netta Barzilai tan sols li ha atorgat 5 punts, la més baixa rebuda fins ara, ja que la gran favorita de Lisboa’18 havia rebut tot de dotzes i un 10. Els fans croates (29 han pres part en la votació) han atorgat el 12 a l’australiana Jessica Mauboy, el 10 a França i el 8 a Israel. Des d’Ucraïna (129 membres d’OGAE que han votat) el 12 ha estat per a Israel, el 10 per a França i el 8 per a Bulgària. Per la seva banda, els 18 fans eslovens que han participat en la votació han concedit el seu 12 a Austràlia, el 120 a Israel i el 8 a la finlandesa Saara Aalto. A Sèrbia han votat 49 fans, que han donat el 12 a Israel, el 10 a Bulgària i el 8 a la grega Yianna Terzi. OGAE Letònia, on han participat 17 seguidors, ha puntuat Israel amb un 12; el txec Mikolas Josef amb un 10 i a Austràlia, amb un 8. Finalment, OGAE Resta del Món (han votat 92 persones), ha donat el 12 a Israel, el 10 a França i el 8 a Finlàndia. Aquest club també ha concedit 4 punts a Alfred i Amaia, que ara acumulen 10 vots, igual que el noruec Alexander Rybak i l’ucraïnès Melovin. Encara hi ha 18 països a zero; entre ells, Portugal, Malta, Moldàvia, el Regne Unit i Holanda.\nOGAE Andorra encara està en ple procés de votació. De moment, ja ha finalitzat la puntuació de les semis; han pres part 44 socis de l’entitat. Destaquen les eliminacions de la russa Yulia Samoylova, de l’estònia Elina Nechayeva, i de l’azerí Aisel. Tot just ara s’inicia el procés de votació de la gran Final. Hi ha temps fins al pròxim divendres 27 d’abril.\nAISEL, Alexander Rybak, Alfred, Amaia, Elina Nechayeva, Equinox, Jessica Mauboy, Madame Monsieur, Mélovin, Mikolas Josef, Netta Barzilai, Saara Aalto, Sennek, Yianna Terzi, Yulia Samoylova\nLisboa’18 aixeca el teló! Israel supera França de 84 punts en la meitat de la votació de l’OGAE Poll 2018 França retalla diferències amb Israel a l’OGAE Poll 2018 OGAE Andorra atorga el 12 a Israel i 8 punts a Espanya en el Poll 2018


Miquel Sàmper es reuneix amb Agnès Lladó per abordar els problemes de seguretat de Figueres - Diari de Girona\nLladó reclama que la nova comissaria dels Mossos de la Jonquera no "mini" la plantilla de l'ABP de Figueres\n23·10·20 | 19:15\nLa reunió del conseller d'Interior, Miquel Sàmper, amb l'alcaldessa de Figueres Marina López/ACN\nL'alcaldessa de Figueres, Agnès Lladó, reclama que la posada en marxa de la nova comissaria dels Mossos d'Esquadra a la Jonquera no "mini" la plantilla de l'Àrea Bàsica Policial (ABP) de Figueres. L'alcaldessa s'ha reunit aquest divendres amb el conseller d'Interior, Miquel Sàmper, i amb els representants del cos per abordar els problemes de seguretat a la ciutat. "Tinc una radiografia molt clara, tenim detectats els problemes i treballarem per aconseguir que Figueres sigui més segura", ha dit Sàmper.\nEl conseller ha promès un "increment d'efectius" amb la nova promoció de Mossos, tot i que no n'ha precisat la xifra: "Hi ha 750 agents que s'han de distribuir a Catalunya i el nord de Girona se'n veurà beneficiat". Segons Lladó, a la reunió el conseller ha concretat que a la Regió Policial de Girona arribaran entre 200 i 250 Mossos.\nAixò es farà, ha remarcat, posant el focus en la coordinació entre administracions i entre cossos policials però, també, amb més Mossos. Sàmper ha recordat que hi haurà un increment d'efectius amb 750 agents per a tota Catalunya i assegura que tant les comarques gironines com l'Alt Empordà se'n veurà "beneficiat".\nSegons Lladó, a la reunió Sàmper ha precisat que a la regió policial arribaran entre 200 i 250 Mossos. A més, l'alcaldessa també situa la posada en marxa de la nova comissaria de la Jonquera -amb una dotació prevista de 60 agents- també contribuirà a abordar la delinqüència a la comarca. Tot i això, també ha reclamat que això no es tradueixi en "minar" la plantilla de l'ABP de Figueres:\n"La comissaria de la Jonquera descarregarà moltíssim l'ABP de Figueres però el que no han de fer és minar la comissaria de Figueres perquè al final són els efectius que nosaltres necessitem".


Arbúcies mostra els seus encants en una nova edició de la Fira de l’Aigua\nPROMOCIÓ ECONÒMICA - 25/04/2010\nLa Fira de l’Aigua fa molts anys que s’ha consolidat com un punt de referència per als amants del patrimoni natural i cultural de la vall d’Arbúcies i el Montseny. Prenent l’aigua com a element vertebrador del territori i la riera com a protagonista indiscutible, el programa d’enguany ha inclòs activitats per a totes les edats, moltes de les quals basades en el descobriment de l’entorn. I si això hi afegim el bon temps, molts visitants no han dubtat en acostar-se fins Arbúcies per gaudir d’un bonic dia de primavera.\nEl tastet gastronòmic de la cuina de bruixes i bandolers ha tingut èxit i s’han exhaurit les racions dels cinc establiments adherits (Milfulls de botifarra negra, patata i poma d’Arbúcies, cruixent de costella de porc amb infusió d’aromes del Montseny, cargols del carro, favetes amb botifarra negra i sèpia i cim de les Agudes)\nLes activitats guiades també ha tingut molt bona acceptació. Visites comentades al magnífic Jardí Dendrològic del Roquer i moltes persones a l’itinerari guiat Arbúcies dotze dones, tretze bruixes, un recorregut pel passeig de la riera d’Arbúcies contextualitzat amb històries de bruixes, llegendes, tradicions i elements de la cultura popular i la vida quotidiana.\nEn el trajecte del carrer Camprodon fins la Plaça de la Vila s’ha instal•lat una fira de productes artesanals, una mostra d’oficis artesans vinculats al territori amb un ferrer, un cisteller, un boter, un esquilador i un terrisser com a protagonistes. També cal destacar una catifa de flors naturals que ha servit com aperitiu per al concurs de les Enramades que es celebrarà el diumenge 30 de maig.\nDiversos restaurants s’han adherit a les Jornades Gastronòmiques de l’Horta i el Cargol que s’allargaran fins al diumenge 2 de maig.


Sessió informativa de joves inscrits a Garantia juvenil per contractació en pràctiques remunerades\nnotícia > Sessió informativa de joves inscrits a Garantia juvenil per contractació en pràctiques remunerades\nComunicacioCastellvi 10 de novembre de 2017\nEl Centre de Promoció Econòmica de Martorell explicarà el procediment per optar-hi el pròxim 17 de novembre a les 11.00h\nEl Centre de Promoció Econòmica de Martorell, situat a l’edifici del Molí Fariner, realitzarà el proper divendres 17 de novembre, a les 11h, una sessió informativa sobre com optar a participar al programa de contractació laboral en pràctiques de joves beneficiaris del Programa de Garantia Juvenil a Catalunya.\nAquesta contractació es farà gràcies a la subvenció atorgada a Martorell pel Servei Públic d’Ocupació de Catalunya amb el cofinançament del Fons Social Europeu i la Iniciativa d’Ocupació Juvenil. L’Ajuntament de Martorell farà la contractació de joves d’entre 16 i 29 anys per suport en diferents departaments. Els contractes seran en la modalitat de pràctiques remunerades, durant un període de 6 mesos i a jornada completa. La finalitat és que puguin millorar la seva ocupabilitat, amb l’adquisició de les aptituds i les competències derivades de la pràctica laboral.\nL’Ajuntament de Castellví, malgrat que va voler adherir-se a la convocatòria oberta per Treball de la Generalitat per oferir aquests contractes, no va poder fer-ho perquè al municipi no hi ha 50 o més joves en situació d’atur.\nRequisits dels joves que vulguin optar-hi\nLes persones que vulguin optar a algun dels contractes de treball subvencionats han de ser beneficiàries del Sistema Nacional de Garantia Juvenil; estar inscrites com a demandants d’ocupació no ocupades (DONO) al Servei Públic d’Ocupació de Catalunya (SOC); acreditar la possessió d’un títol universitari o de formació professional de grau mig o superior o títols oficialment reconeguts com equivalents, o d’un certificat de professionalitat, que els habilitin per a l’exercici professional, i complir els requisits que exigeix la modalitat del contracte de treball en pràctiques. Tots els requisits i les condicions previstes en aquesta base s’han de mantenir i poder acreditar a la data immediatament anterior a l’inici del contracte.\nEls joves interessats ja poden realitzar la seva preinscripció a través del lloc web www.moliempresa.cat omplint el següent formulari.\nCastellví de Rosanes, 10 de novembre del 2017\n‹ S’obre la convocatòria del 9è Concurs d’Iniciatives Empresarials del Baix Llobregat Nord\t› Avís batuda de caça de senglar (11/11/17) 🗓


El grup que forma la nostra empresa de construcció | Xavier Alsina\nmilions d'euros facturats a l'any\nXavier Alsina forma part d’un grup d’empreses que conformen un dels primers grups constructors de Catalunya.\nAquestes empreses ens permeten oferir un servei integral als nostres clients, ja que disposem d’una gran quantitat de recursos propis.\nEmpresa especialitzada en el desenvolupament de projectes claus en mà, que van des de la realització del projecte fins a la construcció de centres logístics, industrials i comercials.\nLlegir més ⟶\nEmpresa dedicada a la producció i comercialització de tot tipus de formigons estructurals. Disposa de 5 centrals de producció repartides estratègicament al llarg de les províncies de Girona i Barcelona.\nEmpresa dedicada a la comercialització i subministrament de gunite, formigons dosificats i morters amb sitges.\nEmpresa dedicada a l'extracció, tractament i comercialització d'àrids per al sector de la construcció.\nEmpresa dedicada a la realització de paviments de formigó, tant tècnics com decoratius.\nEmpresa dedicada al transport nacional i internacional de ciment i àrids.\nEmpresa dedicada a la comercialització de materials d'alta qualitat per a la construcció i decoració de la llar. Disposa d'una àmplia exposició amb diferents espais tècnics i creatius a Fornells de la Selva (Girona), així com de botigues a Girona i Palamós (Girona).\nEmpresa dedicada a la importació, fabricació i comercialització de ciments pòrtland a granel i en sacs per als mercats del sud de França i del nord d'Espanya.\nEmpresa dedicada al disseny i l'estudi de projectes per a la cuina. Disposa de botiga a Girona i Palamós (Girona).\nEmpresa dedicada a la comercialització de tot tipus de morters, formigons, àrids i graves decoratives.\nEmpresa dedicada a la comercialització a l'engròs de materials de construcció per al mercat francès: ciments en sac, morters i formigons tècnics, Poliestirè extruït Styrodur®, prefabricats Adybor, etc.\nEmpresa especialitzada en el treball i processat de materials porcellànics per a la creació de mobiliari, cuines, banys, llars de foc, miralls, accessoris, etc. Creant productes únics i personalitzats.


Una primera convocatòria de 20 milions de persones a EE.UU el 1970 va establir el Dia de la Terra com una tradició mundial i té les seves arrels en l’activisme combatiu a favor de la cura del medi ambient.\n“Els problemes mediambientals d’avui van més enllà de l’aire brut, l’aigua tòxica i els forats a la capa d’ozó” afirma Amy Cassara, professora de l’Institut de Recursos Mundials al Washington DC. A mesura que creixem com a societat, les cadenes d’abastiment es van fent menys transparents, la qual cosa fa que les nostres accions sobre el medi ambient siguin més difícils d’entendre.\nEls canvis provocats per l’ésser humà a la natura, com la desforestació, el canvi de l’ús del sòl, la producció agrícola i ramadera intensiva o el creixent comerç il·legal de la vida silvestre fan que augmenti el contacte i la transmissió de malalties infeccioses d’animals a humans.\nSegons el PNUMA (Programa de les Nacions Unides per al Medi Ambient), una nova malaltia infecciosa apareix en els humans cada 4 mesos. D’aquestes malalties, el 75% provenen d’animals. Això demostra les estretes relacions entre la salut humana, l’animal i l’ambiental.\nEls ecosistemes sans ens ajuden a protegir-nos de les malalties perquè la diversitat d’espècies fa més difícil la propagació. Tanmateix, actualment al voltant d’un milió d’espècies animals i plantes es troben en perill d’extinció. Lluitar contra el canvi climàtic i la pèrdua de la biodiversitat no només ajuda a la natura, sinó que també ajuda a la salut humana.\nEl nostre planeta ens està demanant que actuem. Necessitem un canvi cap a una economia més sostenible que funcioni tant per les persones com per al planeta. Ara, més que mai, recordem el Dia Mundial de la Terra i prenguem consciència.


La família ho es tot per als eclipsis! - Cosmos Mataró\nLa família ho es tot per als eclipsis!\n15 de març 2015, 9:14 publicada per Diego Rodríguez [ actualitzat el 24 de maig 2021, 12:48 ]\nPerquè es produeixi un eclipsi, la Lluna té que pasar davant la Terra o al l'inrevés. Si la Lluna girés en el mateix pla que la Terra ho fa al voltant del Sol, això passaria cada vegada que la Lluna es posés a la mateixa fase: Lluna Nova per als eclipsis de Sol o Lluna Plena per als eclipsis de Lluna. Però, Houston! Tenim no un, sinó dos problemes!\nEn primer lloc, l'orbita de la Lluna no es circular, sinó el·líptica. Per això, entre dues Llunes Noves no sempre passa el mateix temps. Encara que en mitjana triga 29,53059 dies, pot variar fins a 7 hores. A aquest període entre dues fases iguals l'anomenem Mes Sinòdic.\nA més, degut a que la lluna no gira en torn a la terra al mateix pla que la Terra en torn al Sol (de fet, el pla de l'òrbita de la Lluna es troba inclinat de mitjana uns 5,145° respecte a l'eclíptica), els eclipsis sols poden succeir als dos punts on es troben l`òrbita de la Lluna i l'òrbita aparent del Sol. Com si diguéssim que dos ferrocarrils sols es poden trobar al punts on es troben les seves vies. Aquest punts es diuen nodes, i la Lluna triga en mitjana uns 27,21222 dies per tornar al mateix node. A aquest període l'anomenem Mes Draconític.\nEls eclipsis viuen en família\nAquestes dues condicions, que tinguem Lluna Nova o Lluna Plena, i que a més, es trobi a prop d'un node, sols passen cada cinc o sis mesos. Si a més volem que el seu aspecte al cel sigui el mateix, es a dir, que la Lluna es trobi a la mateixa distancia, necessitem que es trobi al mateix punt al llarg de la seva òrbita, que ja em dit que no es circular, sinó el·líptica. Doncs bé, la Lluna triga en mitjana uns 27,55455 dies per tornar al mateix punt en la seva òrbita, i anomenem aquest temps Mes Anomalístic.\nMes Sinòdic (Lluna Nova a Lluna Nova) = 29,530589 dies = 29d 12h 44m 03s\nMes Anomalístic (perigeu a perigeu) = 27,554550 dies = 27d 13h 18m 33s (precessió 8,850578 anys)\nMes Draconític (node a node) = 27,212221 dies = 27d 05h 05m 36s (precessió 18,5996 anys)\nSense oblidar altres mesos, encara que sense relació amb els eclipsis...\nMes Tropical (equinocci a equinocci) = 27,321582 dies = 27d 07h 43m 04s (precessió 26.000 anys)\nMes Sideral (estrella fixa a estrella fixa) = 27,321661 dies = 27d 07h 43m 12s (com el mes sinòdic)\nJa podeu imaginar un rellotge còsmic amb tres agulles (la sinòdica, la draconítica i la anomalística), cadascuna girant a una velocitat lleugerament diferent, i produint un eclipsi molt semblant, es a dir, que pertany a la mateixa família, cada vegada que es troben. Si feu la proba, veureu que això passa cada 223 mesos sinòdics, 239 mesos anomalistics i 242 mesos draconítics.\n223 Mesos Sinòdics = 6.585,3223 dies = 6.585d 07h 43m\n239 Mesos Anomalístics = 6.585,5375 dies = 6.585d 12h 54m\n242 Mesos Draconítics = 6.585,3575 dies = 6.585d 08h 35m\nEs a dir, un eclipsi com el que tenim el 20 de març del 2015 es repetirà molt semblant dintre de 6.585,3211 dies. Aquest període es diu Saros. Com que Saros es una mica més que 18 anys, el proper eclipsi d'aquesta família es produirà a més a la mateixa estació de l'any, una mica més tard.\nJa us heu adonat que un període Saros no té un numero enter de dies. No son 6.585, sinó 6.585,3211. Això vol dir que encara que l'eclipsi tingui el mateix aspecte, no es veurà a la mateixa part de la Terra! Aquests 0,3211 dies extra es tradueixen en un desplaçament d'unes 8 hores o 120° cap a l'oest. Llavors, i ja que hem arribat fins aquí... podríem demanar a més que el eclipsi es produís al mateix meridià a la Terra, no? Doncs, això passarà, naturalment, cada 3 Saros, donat que 8 hores per 3 fan un dia sencer, es a dir, 54 anys i 34 dies.\nMalauradament, una família d'eclipsis (es a dir, una sèrie Saros) no viu per sempre més perquè els nodes es van movent cap a l'est mig grau cada Saros.\nVida i mort d'una família\nUna família d'eclipsis neix quan la Lluna Nova es produeix uns 18° a l'est del node. Si aquest primer eclipsi succeeix quan la Lluna es troba al node descendent, la ombra passarà uns 3.500 kilòmetres sota la Terra, i un eclipsi parcial es veurà al pol sud.\nAl següent període Saros, un eclipsi de la mateixa família però d'una magnitud una mica més gran passarà uns 300 kilòmetres més a prop de la Terra.\nDesprès d'uns deu o vint períodes Saros, es produirà el primer eclipsi central (ja sigui total, híbrid o parcial) sobre el pol sud.\nAl llarg dels propers 950 anys, es produiran eclipsis centrals cada Saros, encara que cada vegada uns 300 kilòmetres més cap al nord, i cada 3 eclipsis, sobre el mateix meridià. Al voltant de la meitat d'aquest 950 anys es produiran eclipsis centrals de llarga durada a prop de l'equador. El darrer eclipsi central i els darrers deu o vint eclipsis parcials de magnituds cada vegada més petites es produiran al pol nord, significant la mort d'aquesta família d'eclipsis dotze o més segles desprès del seu naixement al pol sud.\nDegut a que les òrbites de la Terra i la Lluna son el·líptiques, la longevitat de les families no es constant. Hi poden sobreviure entre 1226 i 1550 anys, comprenen entre 69 i 87 eclipsis, dels quals entre 40 i 60 son centrals.\nA quina família pertany l'eclipsi del 20 de març del 2015?\nL'eclipsi central del 20 de març pertany a la família Saros 120 i conté 71 membres.\nVa néixer amb un eclipsi parcial el 27 de mai del 993 abans de Crist. El seu primer eclipsi central es va produir l'onze d'agost del 1059, encara que anular, i produirà eclipsis totals fins al 30 de març del 2033.\nEl proper serà el 30 de març del 2033, no visible des de Mataró. El següent d'aquesta família visible des de casa nostra, encara que uns 900 kilòmetres desplaçat cap al nord, tindrà lloc 54 anys desprès, com hem dit abans, al 21 d'abril del 2069.\nEl darrer membre serà el numero 71, un modest eclipsi parcial al 7 de juliol del 2195. I desprès...\n✝ R I P\nNo us amoïneu: aquesta família no ha produït membres especialment distingits.\nEl seu eclipsi amb més llarg període d'ombra va ocórrer el 9 de març del 1997, amb una duració de 2 minuts i 50 segons, lluny dels 7 minuts, 29 segons que durarà al 16 de juliol del 2186 el membre de la família 139 i rei dels eclipsis entre, com a mínim, l'any 4000 abans de Crist i el 8000 després!\nSi encara no teniu prou amb els Saros, un altre dia us explicarem quina cosa son els cicles Tritos i Inex.\nFins a les hores, gaudiu de l'eclipsi!


El Reus Deportiu Miró vol fer-se amb la segona plaça del Deportivo Liceo\nJordi Garcia buscarà la primera derrota del Noia com a local | Joan Alfons López\nEl conjunt de Jordi Garcia rep dissabte el Deportivo Liceo buscant una victòria que el permeti assaltar la segona posició de la lliga quan faltarien dues jornades per al final\nper Joan Alfons López divendres, 17 de maig 2019 - 06:00h\nEl Reus Deportiu Miró torna a dependre d’ell mateix per acabar subcampió de l’OK Lliga 2018-2019. Els del Baix Camp reben dissabte a les 21.00 hores el Deportivo Liceo al Palau d’Esports, pista que encara no ha vist perdre el seu equip en el torneig de la regularitat. El conjunt que dirigeix Jordi Garcia, que fa setmanes que es va quedar sense opcions de guanyar cap títol, vol endur-se el simbòlic subcampionat quedant segon, per darrere del gran rendiment d’un FC Barcelona absolutament dominador del campionat de lliga els últims anys. Després dels resultats de la darrera jornada, els ganxets tornen a dependre d’ells mateixos per poder acabar segons. I això passa per guanyar el Deportivo Liceo aquest dissabte i no fallar en les dues darreres cites del calendari.\nEls reusencs, en millor forma\nEls rendiments del Reus Deportiu Miró i del Deportivo Liceo són molt bons, fet indispensable per a què es trobin tercer i segon classificat, respectivament. Els del Baix Camp arriben un pèl millor després de sumar 17 dels darrers 21 punts en joc gràcies a cinc victòries i dos empats, mentre que els gallecs han sumat 13 dels darrers 15, perdent escandalosament a la pista del Noia (7-1). El conjunt dirigit per Juan Carlos Copa pateix contra rivals de la zona alta. Ha perdut els dos encontres davant el Barça, contra el Noia va guanyar a Galícia i va ser golejat a Sant Sadurní. Contra el Lleida, va perdre a la Terra Ferma i va empatar a Riazor, idèntic resultat que va patir amb el Reus Deportiu Miró en la primera volta. Ara, al Palau d’Esports, el Deportivo Liceo posa a prova les seves opcions de ser subcampió.\nEls registres quallats per ambdós conjunts deixen entreveure un partit molt vistós. Els gallecs són el segon equip més golejador amb 121 dianes d’on destaquen les 37 de Carlo Di Benedetto, les 22 de Sergi Miras i les 20 de David Torres, mentre que els reusencs tenen a Àlex Rodríguez amb 34 i Marc Julià amb 32 gols les seves màximes referències. Ara bé, en defensa xocaran dues de les millors del torneig després d’encaixar 67 gols el Reus i 62 el Liceo. L’encontre, que es disputarà a un Palau d’Esports que encara està invicte, comptarà amb l’arbitratge de Sergi Mayor i Miguel Díaz.\n🏑 OK Lliga - Jornada 28: El Vendrell busca a Igualada encarrilar la permanència\n🏑 OK Lliga - Jornada 28: El Calafell busca a Girona la salvació matemàtica


Dansacat.org // Ja tenim les guanyadores d'invitacions per d'Antonio Márquez al Centre Cultural de Terrassa!\nHome / News update / News / Ja tenim les guanyadores d'invitacions per d'Antonio Márquez al Centre Cultural de Terrassa!\nJa tenim les guanyadores d'invitacions per d'Antonio Márquez al Centre Cultural de Terrassa!\nNews regarding APdC | 14/03/2019\nL'APdC ha sortejat 2 entrades dobles per l'actuació de la cia Antonio Márquez el 16 de març a les 20h al Centre Cultural Terrassa.\nLes guanyadores són Montserrat Iranzo i Marta Serret.\nAquesta companyia de dansa espanyola refresca dos dels grans clàssics del repertori aportant el seu propi segell coreogràfic: El sombrero de tres picos, estrenada al teatre Alhambra de Londres el 1919 i considerada 'la primera pedra' del ballet espanyol; i El Bolero de Ravel, amb música única i obsessiva que és portada a un crescendo final de gran força, una veritable explosió sonora. Antonio Márquez ofereix una versió que mescla diversos estils: El flamenc de Currillo i el seu propi, més clàssic. Estrenat l'any 2005, l'ha dut des d'aleshores per escenaris de tot el món, fins arribar a la consagració de l'èxit rotund tant per la crítica com pel públic l'any 2013 en el cicle de concerts BBC Proms del Royal Albert Hall de Londres.\nPer a entrar al sorteig calia ser soci o sòcia de l'APdC, o amic/amiga de la Dansa de l'APdC, i enviar les dades a través d'un formulari, abans del dijous 14 de març a les 12h. El sorteig s'ha fet a través de sortea2.com.\nSobre Antonio Márquez:\nSevilla 1963, ballarí, mestre, coreògraf, i director de la seva pròpia companyia. Va ser primer ballarí i coreògraf convidat del Ballet Nacional d'Espanya. Artista versàtil, amant i apassionat de la dansa espanyola, Antonio Márquez és el màxim representant masculí d'aquest gènere. Per Márquez l'expressió és la clau del seu propi estil; un estil que aconsegueix a través del caràcter propi de cada ballarí de la seva companyia i especialment, a través de la passió i estima que sent per les quatre disciplines de la dansa espanyola: la dansa clàssica, l'escola bolera, el folklore i el flamenc.