Amb bici: Entre les vinyes de Raimat\nPàgina d'inici\tRutes i escapades\tAmb bici: Entre les vinyes de Raimat\nEntre marges de pedra seca, a l'Escala\nPedalem per conèixer una de les zones de vinya emergents del nostre país: Raimat. L’itinerari també recorre camps de conreu de gra i de fruita, tot un paradís agrari regat pel canal d’Aragó i Catalunya, al Segrià.\nRaimat - cal Puça - pantà de l’Arròs - serra del Coscollar - pla del Xama - Raimat\nDurada: 1 h 30 min, sense parades.\nL’estació més propera és a Lleida, a 16 km de Raimat ( 902 24 02 02 | www.renfe.com)\nCal agafar l’N-240 i en el tram de Lleida a Osca, entre els km 108 i 109, cal prendre un desviament cap a Raimat.\nDes de l’estació d’autobusos de Lleida hi ha un servei regular de transport a Raimat amb l’empresa Morell ( 973 73 60 33 | www.autocarsmorell.com).\nEntre les vinyes de Raimat - © Marta Montmany\nAl peu del castell de Raimat, d’origen àrab, iniciem la nostra pedalada. Parlar de Raimat és parlar de la família Raventós, fortament lligada a aquestes terres. El 1914, Manuel Raventós Domènech va comprar les 3.200 hectàrees de terres ermes i desèrtiques de Raimat per convertir-les en el cultiu de vinya més gran d’Europa a mans d’un sol propietari. Les rengleres inacabables de ceps conformen aquest patrimoni paisatgístic i agrícola singular.\nAlhora que es treballava la terra, també s’anava creant un poble. De fet, Raimat és un cas únic de poble que ha sorgit d’una colònia agrícola. Sortim del nucli vorejant la zona esportiva i continuem per una pista que ens porta a la finca de l’Hereu. Vinyes i més vinyes és el que veiem tot pedalant per aquesta petita serra. Aviat arribem a cal Puça, en una riba del canal d’Aragó i Catalunya. Ara, prenent el camí cap a l’esquerra, anirem fins al pantà de l’Arròs, ja en el terme d’Alcarràs. Aquest petit pantà fou construït el 1950 per regar els camps d’arròs de la zona. Amb els anys els conreus han anat canviant i avui bàsicament hi ha arbres fruiters.\nEl pantà de l’Arròs es va deixar d’utilitzar la dècada del 1990 i a poc a poc es va anar naturalitzant, però l’any 2000 unes inundacions el van fer desaparèixer. El fet d’incloure’l a la Xarxa Natura 2000 i al catàleg de la Generalitat de zones humides ha ajudat a recuperar-lo i a convertir-lo en un hàbitat reqüentat pel cabussó emplomallat, el corb marí gros, el martinet ros, el rasclet, la fotja vulgar o el morell cap-roig.\nSeguim la ruta fins a trobar el camí de Gimenells. El prenem i, tot passant per la serra del Coscollar, creuem el canal d’Aragó i atalunya. Poc després, al pla del Xama, una marcada pista cap a l’esquerra ens retornarà al poble de Raimat.\nLa llegenda de la gran serp\nAl municipi s’explica la història de la gran serp, on llegenda i realitat es confonen. Vet aquí que un dia va arribar Manuel Raventós a un llogarret de terres ermes anomenat Raimat, el va comprar i, treballant de valent, hi va plantar vinya i xops. Aviat, però, les vinyes es van omplir de conills. Don Manuel va organitzar un munt de batudes amb els caçadors de la comarca, però no hi havia res a fer, així que va viatjar fins a Austràlia a buscar serps, que va deixar anar per les vinyes perquè es mengessin els conills. Però hi havia una serp que va menjar tants conills que es va fer molt i molt gran. I encara ara es diu que, quan ningú no la veu, continua menjant conills i protegeix així les vinyes de Raimat.\nA Ponent també es fa bon vi. El sòl calcari i el clima, amb els hiverns freds i els estius calorosos, fan una combinació perfecta per al conreu de la vinya en aquestes terres,que s’agrupen sota el paraigua de la DO Costers del Segre, integrada per sis subzones: Artesa de Segre, les Garrigues, Pallars Jussà, Raimat, Segrià i valls del Riucorb. A les oficines de la DO Costers del Segre, amb seu a Lleida,us informaran dels cellers que es poden visitar (973 27 04 94).\nAquesta ruta va ser publicada al número 125 del DESCOBRIR.\nCellers Raimat. Afores, s/n. Raimat. 973 72 40 00. www.raimat.com. De dilluns a divendres, de 9 a 12 h i de 15 a 17 h; dissabte i diumenge, a les 10.30, 11.30 i 12.30 h


Aena reparteix 1.000 milions d’euros entre els seus accionistes sense recuperar l’ocupació destruïda amb l’ERO | El Prat Llibertari\n“S’ha demostrat que era una mentida, es va fer per baixar el preu”, afirma Juan Antonio de Andrés, de CGT Aena, sobre la mala situació de la companyia que va precedir a la seva sortida a bossa. “És indiscutible sols veien el seu valor a borsa, que mai ha tingut dèficit”, continúa. El sindicalista apunta que els diners que l’Estat va ingressar per la venda, l’any que ve “serà sobrepassat pels dividends”. Mentre la companyia continua fent compres d’aeroports en altres països amb una despesa de 400 o 500 milions cada any. “Acaba de gastar-se 430 milions a comprar aeroports al Brasil, i res més començar la privatització van comprar l’aeroport de Luton [Regne Unit]”.\nDel 50% al 80% dels beneficis, per a fons voltor\nDes de CGT recorden que la sortida a bossa d’Aena va estar vinculada a un acord pel qual el 50% dels beneficis es repartiria en dividends entre els accionistes, però ja l’any passat, el Partit Popular va augmentar el percentatge al 80%. “Aquest any, el PSOE, que va criticar la venda, ha mantingut el criteri del Partit Popular”, apunta De Andrés.\nAvui dia, els principals accionistes de l’empresa espanyola són TCI Fund Management Limited amb un 4,69% de les accions, Capital Research and Management Co. —filial de Capital Group Company, amb un 2,87%—, Norges Bank Investment Management —fons de pensions que depèn del Ministeri de Finances noruec, amb un 1,32%—, i el fons estatunidenc BlackRock Fund Advisors —que també té importants participacions en les principals empreses de l’Ibex 35, amb un 1,23%—, entre altres.\nLa sortida a bossa d’Aena, en 2015, va ser precedida d’un expedient de regulació d’ocupació (ERO) en la llavors empresa de capital 100% públic que es va emportar-se per davant 1.250 llocs de treball, un 10% de la plantilla, que avui dia és de poc més de 7.000 treballadors. “La plantilla està escanyada des de llavors, no ha crescut res, però sí ho ha fet la càrrega de treball, un 65 de creixement interanual en trànsit aeroportuari”, explica De Andrés. També assenyala l’augment de la temporalitat, que en alguns llocs arriba fins a a el 255 dels treballadors. “Encara que el treball és estable, no treuen places d’ocupació, sinó bosses d’ocupació”, denúncia D’Andrés, qui apunta que hi ha treballadors en Aena que porten fins a onze anys com a treballadors eventuals, amb contractes de dies, quinzenes o mesos.\nPerò a més de l’estancament de llocs de treball mentre es reparteixen dividends, De Andrés alerta també del “abandó de la professionalitat”. “Aena porta suspenent la formació dels treballadors gairebé cinc anys seguits, i això és el més delicat, perquè Aena ha abandonat pràcticament la professionalitat i està sancionada per això. “Els treballadors estem preocupats perquè se’ns ha d’avaluar sobre la nostra capacitat, veiem que no se’ns està formant i, quan el criteri sigui rígid, no sabem què passarà, perquè perquè un aeroport funciona, han d’estar certificades les instal·lacions i els treballadors”, continua el sindicalista.\nUn altre dels problemes que s’han aguditzat en la gestora espanyola d’aeroports és el de la subcontractació de serveis. “Els contractes s’estan fent per subhasta electrònica i les baixades són temeràries; les empreses redueixen costos i crec que ja estan per sota del salari mínim”, destaca De Andrés.\nMentrestant, el sindicalista denuncia que la capacitat de negociació dels treballadors d’Aena està cada vegada més limitada, ja que els serveis mínims els marca el principal propietari, que és el Ministeri espanyol de Foment. Un exemple d’això es va poder veure en relació a l’última vaga feminista del 8M, en la qual Aena va imposar uns serveis mínims que rondaven el 100% del treball. En altres vagues, també de les empreses que li donen serveis, la situació és semblant.\n← La Marea Pensionista fa una crida a mobilitzar-se a tot l’estat contra els atacs al sistema públic de pensions\nLa plantilla de Nissan inicia mobilitzacions contra la retallada de 600 llocs de treball →


Contractació de l'Ajuntament de Barcelona: licitacions, adjudicacions, formalitzacions i meses | Transparència\nContractació de l'Ajuntament de Barcelona: licitacions, adjudicacions, formalitzacions i meses\nL'Ajuntament de Barcelona i les seves entitats municipals publiquen a la Plataforma de Serveis de Contractació Pública de Catalunya la informació de totes les seves licitacions i dels contractes formalitzats i en tràmit.\nPer a cada contracte, s'hi pot consultar l'òrgan contractant, l'objecte del contracte, el pressupost de licitació i, si s'escau, l'import d'adjudicació, el procediment utilitzat, els licitadors participants i quin d'ells ha resultat adjudicatari del contracte.\nTambé s'hi pot consultar i descarregar diferent documentació de l'expedient de tramitació del contracte, com per exemple els plecs de clàusules, les actes de la mesa de contractació, els informes de valoració i els documents de formalització, entre d'altres.\nEl perfil de contractant és una eina integrada a la Plataforma de Serveis de Contractació Pública i adreçada principalment a les empreses licitadores, on es publica la informació dels contractes de l'Ajuntament als quals poden optar.\nLa relació del perfils de contractant de les entitats municipals la podreu trobar en aquest enllaç.\nAccés al perfil de contractant de l'Ajuntament de Barcelona\nInformació dels contractes\nA través de la "Cerca avançada d'expedients" de la Plataforma de Serveis de Contractació Pública podeu accedir a tota la informació dels contractes, formalitzats o en tràmit, de l'Ajuntament de Barcelona. Cal seleccionar, en el formulari de cerca,\nen el camp "Àmbit": "Entitats de l'administració local"\nen el camp "Òrgan de contractació": "Ajuntament de Barcelona".\nTambé es poden consultar els contractes de les entitats municipals, seleccionant l'entitat desitjada en el camp "Òrgan de contractació".\nLa cerca retorna una llista de contractes, descarregable en format excel, on per a cadascun d'ells es mostren el nom i l'objecte del contracte, la data de publicació a la plataforma, la fase de tramitació en què es troba, el pressupost de licitació i, si s'escau, l'import d'adjudicació.\nAddicionalment, es proporciona l'enllaç a la fitxa del contracte, on es pot trobar la informació sobre el procediment utilitzat, els licitadors participants i quin d'ells ha resultat adjudicatari del contracte, així com consultar i descarregar diferent documentació de l'expedient de tramitació.\nPer a cadascun dels contractes licitats per l’Ajuntament de Barcelona, la composició de la mesa de contractació, la seva forma de designació i les diferents convocatòries de la mesa al llarg del procediment es publiquen en els plecs i en aquella documentació i anuncis del contracte relatius a aquesta qüestió.\nFeu una cerca avançada dels contractes licitats per l'Ajuntament de Barcelona a través de la "Cerca avançada d'expedients" de la Plataforma de Serveis de Contractació Pública, seleccionant, en el formulari de cerca,\nen el camp "Àmbit", "entitats de l'administració local"\nen el camp "Òrgan de contractació", "Ajuntament de Barcelona".\nA la pàgina de resultats, podreu accedir a la fitxa de cada contracte a través del corresponent enllaç.\nResolucions d'adjudicació i actes de les meses de contractació\nPer a cadascun dels contractes adjudicats per l'Ajuntament de Barcelona, la fitxa informativa de cada contracte dins de la Plataforma de Serveis de Contractació Pública de Catalunya conté les resolucions d’adjudicació i les actes de valoració emeses per la mesa de contractació corresponent. Per a consultar-les, cal anar a la secció "Adjudicació" dins de la fitxa del contracte.\nFeu una cerca avançada dels contractes adjudicats per l'Ajuntament de la següent manera:\nen el camp "Fase de publicació", marcant els dos valors "Adjudicades" i "Resoltes",\nen el camp "Àmbit", seleccionant "entitats de l'administració local", i\nen el camp "Òrgan de contractació", seleccionant "Ajuntament de Barcelona".


4.1 Nosaltres, els representats, i els nostres representants(Panorama postelectoral menorquí d’urgència) « L'Altra Mirada\n4.1 Nosaltres, els representats, i els nostres representants\n(Panorama postelectoral menorquí d’urgència)\nHa entrat la ultradreta de VOX al Parlament de les illes Balears. Heus aquí un fracàs de la ciutadania crítica, que palesa els dèficits culturals que tenim si entenem que la Cultura no és un aparador d’espectacles per entretenir sinó l’eina necessària per a la creativitat, l’anàlisi crítica i la capacitat transformadora. A Menorca, però, VOX no ha entrat a cap institució i obté un 2’91% de vots, però el mateix percentatge, ai las!, que un partit democràtic com el PI, amb molt poca implantació a l’illa: un regidor a es Castell, que a la passada legislatura donava la majoria al PP, i un altre a Sant Lluís, sense incidència en el pacte municipal ‘progressista’. Pos l’adjectiu entre cometes perquè només la praxi dels governs, i no les sigles de les formacions que pacten, ens diran si les polítiques que impulsin seran o no bones per a la majoria, per a la comunitat en general i, en especial, per a les classes més desafavorides. Tenim experiències que qualque vegada el progrés ha estat un bucle o, pitjor, un avanç cap a pitjor.\nFet aquest preàmbul, s’ha de dir que si es tractava d’impedir que les dretes més ferotges es fessin amb el poder institucional, aquest objectiu s’ha aconseguit a Menorca en gran manera. Alenem. Al Parlament, al Consell, als ajuntaments, tots llevat d’Alaior, on el PP ha tret més vots que l’altra candidatura unitària d’esquerres (l’estratègia unitària falla per segona vegada i caldrà replantejar-la), i d’es Migjorn Gran, on també s’ha imposat al PSOE per 5 vots i on, entre nuls i en blanc, se n’han sumats 75 (ço que vol dir quelcom de les picabaralles contra l’alcalde del PSOE hagudes durant el passat mandat dins el mateix equip socialista).\nExcepte el cas de VOX, Menorca ha votat en clau espanyola, igual que la província balear. Era el moment ascendent del sanchisme i així, en general, el PSOE i Cs han pujat i han baixat les esquerres MÉS i Unides Podem (UP) i el PP respecte als comicis de fa quatre anys. I encara que Cs entra amb un conseller al CIM i als ajuntaments de Maó (1), Sant Lluís (1) i Ciutadella (3), en cap cas són determinants per als pactes.\nQuant a diputats al Parlament, el PSOE n’hi envia 4, PP 4, MÉS 2, UP, 2 i Cs 1. En aquest punt no se’ns pot escapar que l’efecte unitari ha permès que Esquerra Unida hagi tornat a obtenir-hi escó. En perdre un escó, MÉS deixa de tenir grup parlamentari propi.\nAl Consell Insular el PSOE amb 4 consellerS en reclamarà la presidència, MÉS (3) és imprescindible per als pactes i no així UP (1), que també formava part del govern en l’anterior mandat.\nEn els municipis és on els resultats de Menorca ofereixen una interessant varietat. Al principal municipi de llevant, Ara Maó (5) perd regidors en profit del PSOE (7), però la suma del PP (8) i Cs (1) permet revalidar el pacte de govern; açò sí, amb canvi d’alcaldia. A Ciutadella, tanmateix, el PSM, que no es presentava amb la sigla MÉS, ha incrementat encara un regidor i amb 7 podrà pactar amb el PSOE, que manté els 4 que tenia mentre que la candidatura d’UP amb 2 (en perd 1) ja no és imprescindible.\nEl PSOE continuarà amb l’alcaldia des Mercadal (5) si pacta amb l’Entesa (4), però també ho podria fer amb el PP (2) ateses les polítiques que s’han fet els quatre anys passats en aquest municipi. Així, doncs, les candidatures municipals d’esquerres s’han demostrat poderoses als pobles de Ferreries, on l’Entesa continuarà al capdavant del govern; Volem Sant Lluís i Som es Castell, són decisives per a pactar alcaldies amb el PSOE.\nNo es pot deixar de banda, tampoc, el resultat de les europees, on el comportament de l’electorat menorquí no difereix gaire de la resta de províncies espanyoles. Tanmateix, els 4.386 vots ‘indepes’ (3.094 a Jonqueras i 1292 a Puigdemont) donen un dels percentatges més alts (11%) dels Països Catalans fora de Catalunya. Potser hauríem de matisar que dins aquest paquet de vots n’hi ha també alguns clarament antisistema, per ficar el dit dins l’ull de l’establishment espanyol. Segurament, la plataforma ciutadana Menorca per la Democràcia, que des de la tardor del 2017 ha organitzat actes públics de denúncia dels tropells als drets bàsics de la democràcia a l’Estat espanyol, també ha col·laborat en la creació d’aquesta consciència crítica i a favor dels presos polítics i exiliats.\nMés enllà, doncs, del panorama descrit i d’algunes característiques ja esbossades, gosaria afegir algunes altres, diguem-ne, percepcions. Sobre la davallada de les esquerres, constatem sense ambages que, com a la resta de l’Estat, molts han optat per votar l’original i no les rèpliques copiades. Vull dir que tan MÉS com Unidas Podemos, que han tingut l’oportunitat de governar i ara tornen a tenir-la, no haurien de deixar-la passat sense presentar perfils propis. Més enllà de la correcta gestió (fins i tot bona) que dels seus governs amb el PSOE s’espera, tenen l’obligació de “davallar al carrer”, d’explicar i explicar-se sempre que calgui, i cal sempre! El missatge sobiranista s’ha de palesar en l’exigència d’un REB que no sigui més una presa de pèl, amb la defensa a ultrança de les competències necessàries per millorar tantes coses a la nostra societat, a exercir el principi de subsidiarietat amb les que l’Estatut possibilita a cada illa respecte al Govern.\nS’ha pagat peatge per la mala sortida a la crisi de les conselleries (Armengol la va gestionar amb astúcia ad domo sua, al seu profit). El caire d’esquerres implica sensibilitat i coratge per plantar cara als poders fàctics econòmics, mediàtics, culturals, etc. Sense complexos. Com s’explica que l’ajuntament de Maó en quatre anys no hagi sabut/pogut/volgut canviar el nom oficial de la ciutat, encara Maó-Mahón, en indigne bilingüisme? (Només és un exemple). Política és pedagogia: què està passant amb la carretera general i el transport aeri i marítim, amb l’accés a l’habitatge, amb la precarietat laboral, amb el creixement de places turístiques i la gentrificació, amb el PTI, amb el transport públic i la mobilitat sostenible, amb les energies alternatives, amb els serveis socials… Etcètera. La responsabilitat, però, no serà només dels electes, que ens “re-presenten” a les institucions sinó de nosaltres tots, els representats, si no deixam de banda la indiferència generalitzada i la fàcil desafecció per la política.\nPer a això, hem de donar centralitat a la Cultura. Amb plantejaments innovadors i alternatius al model que ens imposen els poders multinacionals. Prou d’allò mateix de sempre!


Declaracions de Guillermo Martinez (tecnic del Zambú CFS Pinatar) posteriors a l’empat davant el Bisontes Castellón FS | Notícies Dígitals\nDeclaracions de Guillermo Martinez (tecnic del Zambú CFS Pinatar) posteriors a l’empat davant el Bisontes Castellón FS\n29/08/2021 30/08/2021 bisontes castellon fs, guillermo martinez, Zambú CFS Pinatar\nGuillermo Martínez, tècnic del Zambu CFS Pinatar, valorava així l’empat del seu equip en terres Castellonenques.\n“En l’inici de l’partit Bisontes va ser molt superior a nosaltres, un ritme molt més gran que el nostre i la veritat és que es van aprofitar d’això. El resultat a la mitja part podia haver estat molt més ampli però la pilota parada ens va permetre entrar al partit després de començar un 3-0 en contra. A la segona part ens sentim molt més còmodes i arreglem alguna cosa per sortir de pressió davant una defensa alta com la seva que és molt intensa i ens trobem molt més còmodes, vam ser més fidels al nostre estil i vam veure un equip molt més proper al que que nosaltres volem. Me’n vaig satisfet, sobretot perquè els amistosos de pretemporada serveixen per veure quins són les teves virtuts i defectes i a partir d’aquí seguir creixent “va sentenciar Guillermo Martínez.\n← Declaracions de José Escrich (tecnic del Bisontes Castellón FS) posteriors a l’empat davant el Zambu FS Pinatar\nLes declaracions de Unai Emery (tecnic del Villarreal CF) posteriors a l’empat davant l’Atletico de Madrid al Wanda Metropolitano →


Sext al Consol Ferré!: de febrer 2015\nTORRES DE DEFENSA DE L'EBRE\nLa torre de la Carrova forma part del sistema de torres de defensa bastides a banda i banda de l'Ebre i pel litoral marítim, des de l'edat mitjana fins al S.XVI-XVII. La torre està relacionada amb la de Campredó, situada a l'altra riba del riu. Les torres de defensa han estat una realitat a la zona de l'Ebre des de fa segles. Els àrabs bastiren una xarxa de torres de vigilància al llarg del riu.\nTenien una disposició similar a banda i banda i es comunicaven entre ells mitjançant el foc, els reflexes solars o el so. Aquesta xarxa de torres passà a mans dels cristians els quals l'aprofiten i reforçaren els punts més febles.\nL'emplaçament de les torres seguex les condicions orogràfiques preexistents dels terrenys del Quaternari, de manera que les més antigues, a més de les torres aixecades a les terrasses de l'Ebre, Amposta amunt(Carrova, Campredó...), s'assenten sobre el sòcol rocós de l'antiga línia de costa (Camarles, Granadella, Aldea, Burjasénia, Candela, Amposta, Guardiola, Ràpita...) Al Delta, trobem les torres de defensa al centre de grans explotacions agrícoles i salineres (Marsella-Meca, oliver, Sant Joan...).\nAlgunes de les torres del voltant són la Torre de Camarles, torre de Sant Joan, Torre del Moro, Torre de Futxeron, Torre de la Font del Quinto...\nPublicat per Sext a 17:01 Cap comentari:\nApadrinament lector: primera lectura\nDesprés de molt esperar per fi, avui, hem fet la primera lectura. Durant els últims dies els padrins i les padrines de 5t han anat preparant la sessió: com trencar el gel amb el fillol/la, interessar-se pel llibre triat, fer preguntes per veure si es va entenent el que es llegix, aprendre a utilitzar les imatges que acompanyen el llibre, antecipar el que passarà a continuació, explicar les paraules difícils i, a l'hora de llegir, ser molt expressius per diferenciar personatges i intencions.\nQuan ens hem trobat, cadascú ha mirat de triar el lloc més tranquil, però no ha estat fàcil i segur que la propera vegada trobarem un bon racó lector. De moment, ens conformem amb el que avui hem trobat. Tot seguit ha arribat el moment de començar a llegir. Han estat una trentena de minuts que han passat molt ràpìd. En acabar, fillola i padrina han fet una mica de valoració en el registre de lectura.\nA l'hora del patí, fillol i padrí han anat a la biblio de l'Escola a buscar un nou llibre per a la propera sessió.\nPublicat per Sext a 14:30 Cap comentari:\nJuliol de 1920 La Lira Ampostina amenitza les proves de resistència sobre l’Ebre. Adonada dels immensos beneficis que el pont ha de reportar a la ciutat, pobles veïns, aquesta comarca i en general a tota Espanya, per constituir la via més recta de comunicació entre el Principat de Catalunya i les regions llevantines, la Banda s’ha associat voluntàriament a contribuir a dotar encara d’una més gran vistositat i animació a aquestes importants proves que tan interessen a Amposta. Al matí, La Lira Ampostina va executar les més selectes peces del seu repertori, mentre que a la nit celebrava un concert a la plaça del Duc de la Victòria (Font: El eco de la Comarca)\nPublicat per Sext a 9:26 Cap comentari:\nProjecte 'Separem els nostres residus'\nA carnaval, hem aprofitat per a preparar una 'performance' mitjançant la qual encoratjar l'alumnat de l'escola a separar correctament els residus que generem, alhora que entreveure els efectes sobre la natura que comporta no fer-ho. Aquí teniu un xicotet vídeo que mostra el nostre treball:\nPublicat per Sext a 20:40 Cap comentari:\nEl primer acte de l'apadrinament lector entre els nois i noies de 5t i els xiquets i xiquetes de 1r ha estat la signatura d'un 'compromís lector', pel qual els/les padrins/es es comprometen a fer tot el que puguen per ajudar a aprendre a llegir als seus fillols/les.\nPublicat per Sext a 22:32 Cap comentari:\nFem castells a l'escola amb la colla de castellers 'Els xiqüelos i les xiqüeles del Delta'\nMembres de la primera colla de castells del territori va visitar-nos el dimarts 3 de febrer. A l'aula, i amb el visionat d'un vídeo, ens van ensenyar el vocabulari bàsic que s'utilitza al món casteller i com és possible la construcció d'aquestes torres humanes. Gràcies a les explicacions ens va quedar clar que carregar i descarregar un castell comporta:\n- Estructura: força i equilibri.\n- Treball en equip: organització -el cap de colla hi té un paper cabdal- i cooperació.\n- Comunicació: la música permet que tant castellers com el públic sàpiguen en quin moment de la construcció es troba el castell.\n- Matemàtiques: multiplicació (no és el mateix un castell de 2 de 6 que un de 6 de 2) i ordre (dosos, terços, quarts, quints...)\nDesprés de la part teòrica, vestits amb faixes i cascs, va venir la pràctica al gimnàs. Podeu veure algunes imatges en aquest vídeo:\nPublicat per Sext a 22:22 Cap comentari:\nEntorn de la torre de la carrova\nEn aquesta àrea ens trobem una zona de pic-nic, la font de la Carrova, els Ullals del Boscaso, són petites llacunes protegides pel seu valor ecològic i les restes d’una vil·la romana en procés de reconstrucció arqueològica. -Al nord tenim el coll de l'alba i la serra de cardó -A l'oest pots veure els ports del caro i un horitzó clar i el bosc d'olives. -Al sud la clara silueta del Montsià.\nLa torre davant te una carretera anomenada C.12 que porta a Amposta es la sortida del poble cap a altres poblacions. Hi ha un canal anomenat canal de la dreta de l'Ebre, al sud-est hi ha una gravera que serveix per extrauen grava. Al nord i al sud hi han tarongers.\nPublicat per Sext a 16:58 Cap comentari:\nEls xiquets i xiquetes de quint apadrinen els de primer de Primària.\nLes sessions setmanals de lectura seran de 30', dimarts i dimecres de 9:00 a 9:30.\n1a sessió (27 de gener 2015)\nSessió preparatòria. Els tutors de 1r presenten a la classe de 5t la idea i orienten sobre com els agrada als menuts que els lligen.\n2a sessió (2 de febrer)\nSessió formal d'emparellament i signatura del compromís lector entre fillols i padrins. Els tutors de 1r donen als padrins el llibre que s'ha triat per tal que aquells puguin preparar la lectura.\n3a sessió (10 i 11 de febrer)\nEls padrins, amb l'ajut dels tutors de 5t, preparen la lectura: modelatge.\n4a sessió (17 i 18 de febrer)\nDinàmiques per establir un lligam emocional entre padrins i fillols. Entrevista entre fillols i padrins per recollir una mica d'informació sobre la persona.\n5a sessió (24 i 25 de febrer)\nPrimera sessió de lectura. Si és possible, en acabar, fillol i padrí emplenen el full de registre de lectura.\n6a sessió (3 i 4 de març)\nSi s’escau, padrí i fillol trien una nova lectura a la biblioteca.\nPublicat per Sext a 9:49 Cap comentari:\nProjecte 'Biblioteca d'aula'. Com volem que siga?\nProjecte de creació de la nostra biblioteca d'aula\nQuè hi farem a la biblioteca d'aula?\nQuè els caldrà fer, i tenir, per aconseguir-ho?\nDesprés de reflexionar-hi de manera individual, per grups de treball sintetitzem la informació recollida. Aquí teniu els resultats:\nAspecte a tenir en compte\nEls/les companys/es opinen...\nNatros volem afegir...\nCoixins, mantes, armaris, prestatgeries, decoració, taules, ràdio...\nOrdinador, catifes, un expositor, tamburets, plantes,...\nLlegir, divertir-nos, aprendre, relaxar-se\nBuscar informació, contar una història, presentacions...\nAugmentar el nivell de lectura (entonació, puntuació...) millorar l'ortografia, tenir models d'escriptura, per a tranquil·litzar-nos llegint\nUtilitzar-la els dies de pluja.\nQuins tipus de llibres hauria de tenir?\nD'aventures, ciència ficció, sobre el projecte, del Delta, humor, sobre personatges que ens agraden, d'acció, de temor, d'amor, drama, de mates, plàstica, geografia, educatius, històries del món, d'animals, religiosos\nContes, còmics, atles, escrits en diferents llengües\nRevistes, diccionaris, enciclopèdies, textos escrits per natros, llibres electrònics..\nQuè pot anunciar la cartellera\nNovetats, normes, rètols (de benvinguda, anuncis...)\nOpinions sobre les lectures fetes, temàtiques\nCom hauria de ser la nostra biblioteca?\nUn espai gran, tapada, tancada\nTipus llit amb mosquiteres. Estar descalços.\nPlanificar i temporalitzar, llibres, pensar un espai, comprar algunes coses, utilitzar material de l'escola\nDecidim que la biblioteca d'aula ocuparà d'espai central de la classe (veure imatge).\nPer tapar i tancar l'espai, després d'observar les cortines que hi ha penjades a l'escola, proposem el nostre propi disseny i els presentem a través de maquetes.\nDels diferents projectes presentats (veure vídeo), i després de valorar-ne les avantatges i els inconvenients de diferents sistemes, escollim el sistema que permet pujar i baixar les cortines amb fils, amb l'ajut d'uns rolets, per davant del sistema d'anelles que corren per una barra, més senzill,però que deixa les cortines a l'alçada dels ulls quan les recollim i dificulta la visibilitat des de diferents punts.\nPublicat per Sext a 9:39 Cap comentari:\nQuè és el Mobile History Map?\nEs tracta d'una activitat col·laborativa de georeferenciació del patrimoni del voltant de les escoles. S'han triat 454 elements patrimonials emblemàtics de Catalunya. Comporta una recollida de dades (text, imatges, vídeos, àudios...), sintetitzats de manera atractiva.\nDurant la fase de treball de camp es georeferencia l'element patrimonial i es recullen imatges, vídeos, àudios... A l'aula, la informació es tracta. Les imatges poden tenir fins a 2M, però és millor optimitzar-les (reduir-les). Els àudios no han de sobrepassar les 4M i el vídeos es penjaran al youtube utilitzant el compte d'usuari XTEC i anotant després la URL.\nNomés hi haurà un únic punt georeferenciat on cadascú pot aportar la seua informació que pot anar escrita en català, castellà o anglès. Quan es fa una aportació nova, aquesta roman en esborrany fins que el mestre i el CRP la validen.Un cop validada la feina, el Centre de Recursos Pedagògics la ingressarà a la plataforma. La informació podrà consultar-se des de l'aplicació del mòbil (per geolocalitzar l'element patrimonial in situ) o des de la plataforma web (mhm.mobileworldcapital.com).\nExisteix un blog del projecte (blocs.xtec.cat/mhmap) i una xarxa docent (http://educat.xtec.cat/group/mobile-historic.mph)\nMés informació a: www.xtec.cat/web/projectes/mschools/mhm)\nPublicat per Sext a 9:17 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Mobile Hist. Map: Pont penjant, Mobile Hist. Map: Torre carrova\nEl primer acte de l'apadrinament lector entre els ...\nFem castells a l'escola amb la colla de castellers...\nEls xiquets i xiquetes de quint apadrinen els de p...


Pioners en l'adopció de noves tecnologies\nOpentrends és una companyia especialitzada en la implementació d'arquitectures a través de l'ús d'iniciatives i mòduls de les comunitats de programari lliure i, més recentment, dels serveis de cloud públic.\nOpentrends exerceix el paper de catalitzador en l'adopció de noves tecnologies mitjançant la transferència al món empresarial de les solucions tècniques existents en el núvol i en l'àmbit open source.\nEspecialització en Arquitectura\nEl nostre alt nivell d'especialització en arquitectura i plataforma Java, combinat amb l'adopció d'iniciatives de programari de codi obert, ofereix una oportunitat única per poder assolir solucions fiables i d'alta qualitat a un cost reduït.\nA més, la nostra àmplia experiència en arquitectures de programari ens permet obtenir un coneixement profund de les tecnologies més noves, tan complexes com els ledgers distribuïts de Blockchain, així com també preparar els nostres clients per als desafiaments de seguretat post-Quantum molts anys abans de la seva adopció.\nDesenvolupament de Frameworks\nSeguretat post Quantum\nOpenMOB: la solució d'arquitectura de Opentrends. Consisteix en la definició i implementació d'arquitectures, directrius d'enginyeria i workflow de l'aplicació. Permet a un important banc espanyol a crear i acoblar projectes de múltiples proveïdors, podent treballar de forma independent en un mateix projecte compartint llibreries o serveis a través de la nostra arquitectura.\nWorld Congress: Opentrends és el proveïdor d'aplicacions mòbils i sistemes de backend per a un esdeveniment important i global. Tots els anys posem en funcionament tots els sistemes necessaris per donar servei als assistents.\nThingtia: La plataforma IOT SaaS d'Opentrends. Està basada en l'estàndard Sentilo i és capaç de controlar milers de sensors al mateix temps i de gestionar milions de missatges al dia. Veure el cas d'estudi.\nImplementació d'openFrame, el framework J2EE de Opentrends. Està integrat amb serveis d'infraestructura i de negoci de la Ciutat de Barcelona: SMS, geolocalització, registre d'activitats, servidors de mapes i captura de dades, entre d'altres.\nEs va definir i va implementar l'arquitectura Javaper una important institució de transport públic (TMB). També hem col.laborat amb TMB en la renovació del seu sistema de billetatge.\nAplicació per als alts càrrecs de l'Ajuntament de Barcelonaper rebre peticions de signatura de documents centralitzadament en un punt únic.


Así es el carné que necesitará las mascotas para viajar en autobús\nEl carnet que necessitarà la teua mascota per a viatjar amb autobús\nEls animals que facen ús de l'EMT hauran d'anar en un transportín homologat i no pertànyer a espècies perilloses per als usuaris.\nPujar en els autobusos de València acompanyats per les nostres mascotes està més prop de ser una realitat. L’Ajuntament de València ha anunciat hui esta mesura que permetrà el transport d’animals de companyia com a gossos o gats. L’objectiu és equiparar els drets de tots aquells ciutadans que depenen del transport públic.\nNo obstant això, des del consistori han sigut clars i és que no tots els animals tindran permès l’accés. El nou Reglament de Mascotes de Companyia en el Bus prohibirà l’entrada a aquells animals que siguen exòtics o perillosos i que superen una grandària mitjana.\nGrezzi i Tello presenten el nou nou Reglament de Mascotes de Companyia en el Bus.\nA més, com a requisit indispensable per a viatjar amb una mascota en l’autobús serà fer ús d’un transportín homologat que haurà d’anar en el sòl per a no fer ús dels seients i evitar incomodar a altres viatgers. Tampoc podran anar més de tres animals en un mateix bus i tots ells hauran de comptar amb una targeta especial de l’EMT.\nEl nou reglament de mascotes arranca ara la seua tramitació. No serà fins a la seua aprovació quan les mascotes comencen a viatjar en els autobusos de València igual que ja es fa en ciutats com Madrid o Barcelona.\n¿Cómo afecta la gota fría a los animales de Bioparc?


👉 L'hospital de campanya d'Alacant acollirà als migrants en quarantena\nL'hospital de campanya d'Alacant acollirà als migrants que arriben en pastera i hagen de fer quarantena\nSe'ls practicaran PCR i, si algun dona positiu en coronavirus, se'ls confinarà a tots en esta infraestructura\ndivendres, 17 de juliol 2020 - 16:45h\nImatge de la reunió per a concretar les mesures del protocol | Europa Press\nLa Generalitat i la Delegació del Govern en la Comunitat Valenciana ultimen un protocol per a que els migrants que arriben a les costes en pastera guarden quarantena en l'hospital de campanya d'Alacant, que la Generalitat posarà a la disposició de l'Executiu central. Se'ls practicaran PCR i, si algun dona positiu en coronavirus, se'ls confinarà a tots en esta infraestructura.\nD'esta manera, ho han anunciat la consellera de Justícia, Gabriela Bravo, i la delegada del Govern en la Comunitat Valenciana, Gloria Calero, després d'una reunió de coordinació de seguretat en la que també han participat el president de la Generalitat, Ximo Puig; la consellera de Sanitat, Ana Barceló i representants de les forces i cossos de seguretat de l'Estat.\nLa reunió, segons ha detallat Bravo, ha servit per a «posar en marxa un protocol que permetrà posar a la disposició del Govern l'hospital de campanya d'Alacant» amb la finalitat de què «tots aquells migrants que arriben a les nostres costes i puguen ser sospitosos de coronavirus o estiguen obligats perquè a un d'ells se li haja detectat el virus, guarden el confinament». Preveuen que esta mesura estiga llesta la pròxima setmana.\nBravo ha destacat que d'esta manera es garantix un «espai digne» a on el personal de Creu Roja o l'ONG que determine el Govern assistirà a estes persones. «Al mateix temps, garantirem la seguretat necessària per a evitar que s'escapen, que isquen, que se'n vagen i contagien a terceres persones», ha recalcat, abans d'incidir en què, igualment, es «garantirà a través de l'ONG l'acolliment social que hem de prestar per la situació en la que es troben».\nLa consellera ha insistit en què els migrants «venen a les nostres costes buscant una millor vida i per tant amb unes ànsies de llibertat», però ha assenyalat que en les circumstàncies actuals de pandèmia cal «controlar el virus pel bé d'ells i pel bé de la ciutadania».\nHa assenyalat que «la casuística és molt complexa» i tant forces i cossos de seguretat com a Sanitat i la Delegació estan «treballant també amb el Ministeri per a tancar el protocol». D'esta forma, ha destacat que són diferents les institucions que han de col·laborar.\n«Estem parlant d'una competència estatal evidentment», ha indicat, per a afegir que la Generalitat «ha volgut col·laborar, donar suport al Govern en les nostres infraestructures per a una millor gestió que permeta buscar l'equilibri entre la dignitat dels seus drets, l'assistència sanitària» i «tota l'assistència social immediata que requerixen».\nEn esta línia, la delegada del Govern ha agraït la predisposició del govern autonòmic i ha destacat que este protocol serà «pioner en tota Espanya» i «fruit de la col·laboració imprescindible entre les administracions». Ha detallat que la setmana que ve estarà ja totalment acabat el protocol per a posar-lo a funcionar.\n"Actualitzat: 35 municipis valencians sumen casos de Covid-19 en tres dies" "Critiques a l'acord entre l'Acadèmia Valenciana de la Llengua i l'IEC"


El blog de Isaura Navarro: EU PREGUNTA QUÈ EN FA LA GENERALITAT AMB ELS DINERS QUE EL GOVERN CENTRAL DONA PER A L’ACOLLIDA DELS IMMIGRANTS\nEU PREGUNTA QUÈ EN FA LA GENERALITAT AMB ELS DINERS QUE EL GOVERN CENTRAL DONA PER A L’ACOLLIDA DELS IMMIGRANTS\nLa diputada Isaura Navarro diu que l’executiu preveu quasi 23 milions d’euros però continuen donant-se situacions “humiliants i degradants” com la del pont d’Ademuz.\nEsquerra Unida del País Valencià (EUPV), a través de la seua diputada en el Congrés, Isaura Navarro, ha criticat aquest matí “la manca de política per part de la Generalitat” d’acollida dels immigrants i s’ha preguntat, en relació directa amb això, per la destinació que fa l’executiu valencià dels diners que el govern central dona per a aquesta qüestió. “Estem parlant de quantitats de diners molt concretes i d’un problemàtica molt concreta però, donats els resultats, hem de posar en dubte que el PP valencià tinga intenció de millorar l’atenció i acollida als immigrants que arriben al País Valencià”.\nLa diputada explicava que, a iniciativa d’Izquierda Unida, formació que va presentar una esmena als pressupostos, el govern central va crear una nova partida, l’anomenat “Fondo de apoyo”, que preveu per al País Valencià en aquest exercici una quantitat de 22.715.542 euros, una dotació sols superada per les establides per a les comunitats de Madrid i Catalunya. Així s’especifica en una resposta parlamentària (la qual adjuntem) dirigida per l’executiu estatal a Isaura Navarro. En tot cas, la diputada recorda que aquestes partides existeixen des de l’any 2005 “i tampoc no hem vist en què s’han gastat els diners”.\nSegons explicava la diputada, “en les respostes a les nostres preguntes, el govern no entra a valorar que no s’haja fet un centre d’acollida per a immigrants en València, però deixa clar que hi ha una quantitat de diners, segurament insuficient però important, transferides al País Valencià per posar solució als greus problemes que estem patint i que tenen el seu principal símbol en la situació de les persones que viuen sota el Pont d’Ademuz a València”.\n“Tenim la sospita que el PP valencià empra aquests fons amb organitzacions afins i no per solucionar una situació dramàtica com la dels immigrants que arriben a València”, va dir la diputada.\nNavarro també va ser crítica amb l’actitud del govern central de “no aplicar la Llei d’Estrangeria la qual recull la possibilitat de concedir les autoritzacions de residència i de treball per tractar-se ens els supòsits de situacions humanitàries. Se resoldria així un problema greu de marginalitat i es garantirien també uns mínims drets humans per a aquestes persones”.\nPublicado por Isaura Navarro a las 10:48


La Julià Carbonell porta la música lleidetana al Vendrell - OJC\nLa Julià Carbonell porta la música lleidetana al Vendrell\n11 de novembre de 2015 Notes de premsa 15-16adminojc\nL’OJC impulsa el talent creatiu i compositiu de les Terres de Lleida estrenant una obra per a violoncel i orquestra de Jordi Nus, a més d’interpretar altres obres clàssiques com la Simfonia Inacabada de Schubert.\nL’Orquestra Simfònica Julià Carbonell de les Terres de Lleida – OJC, sota la direcció del seu director titular, Alfons Reverté, aprofundeix en la seva línia de ser un ambaixador del potencial cultural lleidatà visitant el proper el diumenge a la tarda, 15 de novembre, l’Auditori Pau Casals de Sant Salvador (El Vendrell), fruit d’un intercanvi amb la formació Orquestral Camerata XXI.\nL’OJC ha programat un concert on, a més, vindicarà el talent d’un jove compositor de les Borges Blanques, Jordi Nus. Concretament l’Orquestra estrenarà la seva “Elegia per a violoncel i orquestra”.\nD’aquesta manera, l’OJC vol contribuir a projectar aquest jove compositor que actualment resideix a Nova York gràcies a una beca atorgada personalment pel prestigiós compositor Alan Menken.\nEn aquest concert, també destacarà l’aparició de la violoncel·lista Teresa Valls, guardonada amb el “Premi Jordi Savall 1999” i que ha format part de múltiples formacions orquestrals i cambrístiques. Actualment i des de la seva fundació és membre de l’OJC.\nA més de l’obra de Nus també s’interpretaran peces d’autors com Schubert, Bruch o Suppé, entre d’altres. El concert tindrà lloc a les 18,00h.\nJordi Nus, de les Borges Blanques a Nova York\nNeix el 1988 i comença a estudiar violí a l’edat de 4 anys a l’Escola Municipal de Música de Les Borges Blanques, el seu poble natal. Als 16 anys, ingressa al Conservatori Professional de música de Lleida on obté el títol de grau professional de violí dos anys més tard. Paral-lelament, es comença a interessar pel món de la composició fet que el porta a estudiar a l’Escola Superior de Música de Catalunya (Esmuc), graduant-se en l’especialitat de composició l’any 2013 sota el mestratge d’Albert Guinovart. El seu projecte final va incloure la composicó d’una cantata infantil per a cor i orquestra simfònica que involucrà més de 600 persones en els dos concerts que es van realitzar a l’Auditori Enric Granados.\nEl setembre de 2014 es trasllada a New York on actualment està finalitzant un màster en Film Scoring a la New York University. Recentment, ha estat becat per la pròpia universitat amb l’Alan Menken Award-Scholarhip, beca atorgada personalment pel prestigiós compositor Alan Menken (Aladin, Pocahontas, La bella i la bèstia…).\nHa estat guardonat en nombrosos concursos: V Concurso de Composición Coral Amadeus, XXII Premi Reus de Composició per a corals infantils, NYU Film Scoring Competition 2015… i la seva música ha estat interpretada arreu del país: Palau de la Música Catalana, Auditori de Barcelona, Teatre-Auditori de Sant Cugat, Teatre Nacional de Catalunya, Teatre de la Llotja de Lleida… La seva intensa activitat com a arranjador i orquestrador l’ha permès treballar amb nombroses orquestres i agrupacions musicals: Orquestra Camerata XXI, Orquestra Simfònica de Sant Cugat, Orquestra de les Glòries de Barcelona i Banda Municipal de Lleida, entre d’altres.\nÉs autor de la música de nombrosos curtmetratges: Pantomima, Danger, Otter, Gun Voyage… La seva principal inquietud com a compositor és commoure i fer emocionar al públic, així com fer gaudir als músics que interpreten la seva obra.\nPoden consultar els seus treballs a la seva web: www.jordinus.com.


La ministra Ubach no descarta fer tests de Covid-19 i revisar la quota d'entrada de treballadors de l'exterior\nTemporers esperant el seu torn al servei d'immigració. / ARXIU ANA\nAndorra la VellaEl 2019 ha estat un any intens al ministeri d'Afers Exteriors. A més de la feina habitual, que comporta nombroses accions amb organismes internacionals, acords negociats amb altres països, reunions i actes protocol·laris, i l'activitat consular, se li ha sumat la gestió de l'emergència sanitària de la Covid-19.\nLa màxima responsable de la cartera d'Exteriors, Maria Ubach, que ha presentat aquest dijous l'informe anual d'acció exterior 2019, s'ha referit a la feina que durant l'any passat es va fer per repatriar els milers de temporers que van quedar al Principat quan va esclatar la pandèmia. Ha afirmat que "va ser tot un repte, i es va treballar amb intensitat, fent també molta feina de pedagogia per explicar a l'exterior la gestió epidemiològica que estàvem fent".\nEn relació amb això, ha avançat que s'està treballant amb diversos ministeris i actors econòmics del país per definir quins hauran de ser els paràmetres de cara a la temporada d'hivern per acollir els treballadors temporers. "Estem veient quines són les necessitats dels empresaris i haurem de tenir en compte l'evolució de la pandèmia", ha remarcat Ubach. Entre altres qüestions, no es descarta fer tests als empleats que arribin al país i "es revisarà la quota d'entrada, que segurament revisarem a la baixa".


Bona resposta a la jornada central del Gran Recapte a la capital de la Garrotxa\nOLOT 'Ciutat dels Detalls' - 25/11/2019 - 11:40\nA l'espera de comptabilitzar les donacions d'alguns dels punts de recollida de dissabte, ja s'han superat els resultats de la jornada central de l'any passat\nAquest dissabte la capital de la Garrotxa va acollir per desè any consecutiu la jornada central del Gran Recapte d'Aliments. A falta de tenir les dades de recaptació definitives, ja s'han superat els resultats de l'any passat. El Centre de Distribució d'Aliments ja ha comptabilitat més de les 13.237 unitats recollides durant la jornada central de 2018, sense haver assolit, però, les quantitats assolides l'any 2017-pels volts de les 29.000 unitats-. A aquestes dades, caldrà afegir-hi els productes d'alimentació i higiene que continuen a alguns dels punts de recollida d'aquest dissabte i que aquests propers dies es traslladaran fins a les instal.lacions de l'Avinguda Girona.\nAmb aquestes dades i a l'espera de les definitives, l'organització del Gran Recapte fa un balanç molt positiu de la jornada central. D'una banda, per la bona resposta obtinguda en nombre de donacions i en els productes (que s'han cenyit més als que s'havien fixat com a necessaris per a aquesta edició). D'altra banda, també s'ha percebut una major conscienciació de la ciutadania en la necessitat de col.laborar en el Gran Recapte.\n9 supermercats d'Olot es van adherir a la jornada central del Gran Recapte. Des de les 10 del matí i durant onze hores ininterrompudes, prop de 200 persones voluntàries – el doble de l'any passat- no van parar d'informar als clients del motiu de la campanya i dels aliments i productes bàsics necessaris per a les famílies que es troben en situació de precarietat econòmica i social.\nDes de l'organització del Gran Recapte a la Garrotxa, es vol destacar la incorporació de joves en les tasques de voluntariat, mostrant implicació i interès en la campanya i els seus objectius. També es vol agrair a tots aquells voluntaris que han participat, ja sigui en els supermercats o organitzant els productes i aliments al CDA, així com les empreses de transport i transportistes que han facilitat el trasllat de les donacions fins al punt de destinació.\nAmb la jornada central de la campanya, que s'ha concentrat a Olot, aquesta no finalitza, ja que es podrà continuar fent donacions a alguns municipis de la Garrotxa fins el 8 de desembre. Els horaris i punts de recollida de cada municipi es poden consultar a la web del Consorci d'Acció Social de la Garrotxa (www.casg.cat).\nEn total, la comarca compta amb 60 punts de recollida repartits en 17 municipis, com ajuntaments, centres cívics, petits comerços o centres d'educació, entre d'altres, estenent l'esperit del Gran Recapte per tot el territori garrotxí. El material recollit a la comarca es farà arribar durant les properes setmanes al Centre de Distribució d'Aliments i ajudarà a incrementar el volum de productes recollits. Un cop finalitzada la campanya, es coneixeran les xifres definitives de recaptació.\nMés enllà de la campanya del Gran Recapte d'Aliments, qualsevol ciutadà o empresa pot col·laborar fent donacions d'aliments directament al Centre de Distribució d'Aliments de la Garrotxa. Aquest està obert tot l'any, els matins, a les col·laboracions d'interessats en fer aportacions per millorar la vida de les persones més vulnerables.\n#olot #lagarrotxa #granrecapte


Salut al plat | Blog dedicat a l'alimentació i la salut. Articles, consells, receptes…\nPublicat dia 17 gener 2018 alimentació equilibrada. alimentació estacional. amanides. cuina d'hivern. nutrició i salut. verdures i hortalisses\nSembla que hem començat l’any amb virus que es passegen pertot arreu, així que és un bon moment per recordar que menjar fruita i verdura, a més d’ajudar-nos a equilibrar la dieta, reforça el sistema immunitari. Us sona allò de “que els aliments siguin la vostra medicina…”?\nSegurament ja sabeu que es recomana consumir 3 racions de fruita i 2 de verdura al dia (ara diuen que si són més, encara millor, i segurament és cert). Sí, ho heu llegit bé: hauríem de menjar verdura cada dia… i més d’un cop al dia!\nSi no hi ha problemes digestius que ho impedeixin, val la pena que una de les racions de verdura que consumim sigui crua; d’aquesta manera podrem aprofitar al màxim les vitamines i minerals que ens ajudaran a prevenir grips i refredats.\nVerdura crua de temporada, ecològica i ben condimentada\nAra a l’hivern, per evitar que la verdura crua produeixi sensació de fred (especialment si sou persones molt fredoliques) o que resulti difícil de digerir, és molt recomanable afegir algunes espècies o condiments: el gingebre, l’all, la canyella, el comí, la farigola, etc. ens ajudaran a digerir millor i a compensar la fredor de la verdura crua.\nTambé és important que les verdures que consumim siguin de temporada i, si és possible, ecològiques. Aquestes, com que són les que suporten les inclemències del temps d’hivern, són les que ens ajudaran a mantenir-nos en forma per evitar o superar virus i refredats.\nEl que jo acostum a recomanar és que aquesta verdura crua es mengi a l’hora de dinar, perquè la podrem digerir millor que si la menjam abans d’anar al llit. Les preparacions tipus cremes o sopes de verdura les podem reservar per al vespre: ben calentetes, ens ajuden a relaxar-nos i a dormir millor\nMés enllà de les amanides…\nUna de les maneres que ens venen abans al cap si pensam en com menjar la verdura sense coure és en forma d’amanida, però també la podem presentar d’altres maneres:\nverdura tallada a tires (tipus crudités) per a hummus, guacamole, etc. Podem fer tires d’api, pastanaga, rave, fonoll, ceba…\nen forma de carpaccio: de carxofes, de fonoll, de bolets…\nen forma de germinats, per afegir a entrepans, amanides, cremes…\nfulles d’escarola, ruca, rave, canonges, espinacs, etc. en entrepans, torrades…\nliquats o batuts de verdura i fruita (poma, api i espinacs; taronja i pastanaga; alvocat, poma i llimona…)\nTanmateix, si parlam de verdura crua, no podem deixar de banda les amanides, així que avui us en propòs una d’hivernal i ben acolorida (senyal que aporta vitamines i antioxidants) que combina fruita i verdura de temporada.\nAmanida d’escarola, api, magrana i taronja\ntroncs d’api amb les fulles\nPer amanir: oli de sèsam, gingebre fresc ratllat o en pols, salsa de soja\nRentau i tallau l’escarola (ben escorreguda) i l’api a trossets. Posau-los en un bol i afegiu-hi els grans de la magrana i la taronja tallada a trossos petits. Mesclau-ho bé i amaniu-ho un parell de minuts abans de menjar.\nPublicat dia 25 octubre 2017 alimentació estacional. cuina de tardor. cuina tradicional. sopes i cremes. verdures i hortalisses\nAmb la tardor arriba el moment de reforçar el sistema immunitari i nodrir-nos bé per preparar l’organisme per al fred de l’hivern. Entre els aliments de temporada tenim una hortalissa que és una gran aliada de la nostra salut: la carabassa.\nPer què és tan bona la carabassa?\nÉs beneficiosa per a la vista, perquè conté betacarotens que protegeixen de les cataractes i milloren la visió nocturna.\nTambé conté vitamina C i E, per la qual cosa es considera un potent antioxidant i ajuda en la prevenció contra el càncer.\nA més, les vitamines que conté ens ajuden a mantenir la pell en bon estat i a protegir les mucoses.\nTé propietats diürètiques i laxants i es digereix molt fàcilment, per això és un dels primers aliments que es poden introduir en l’alimentació dels infants.\nCom es pot menjar la carabassa?\nEs pot fer crua (tallada ben prima o a tires) en amanides.\nÉs bona al forn, al vapor, fregida… com si fossin patates.\nPer fer pastissos dolços o salats, bunyols…\nEs pot saltejar barrejada amb altres verdures, llegums o cereals.\nI també és un ingredient excel·lent per fer estofats, sopes, purés…\nAvui us propòs una crema que inclou altres ingredients d’aquesta temporada de tardor: els moniatos i els rossinyols. Així que ja ho sabeu, si us donen carabasses, lluny d’amoïnar-vos, podeu aprofitar per fer una crema tan nutritiva i deliciosa com aquesta.\nCrema de carabassa i moniato amb rossinyols\nSal i pebre bo (negre)\nSaltejau la ceba tallada a mitges llunes en oli d’oliva amb un pessic de sal. Quan estigui daurada, afegiu-hi la carabassa i el moniato tallats a daus. Cobriu-ho amb aigua i afegiu-hi una fulla de llorer. Retirau el llorer, afegiu-hi un pessic de pebre i triturau-ho amb el minipimer.\nA part, sofregiu els rossinyols amb un pessic de sal. Quan hagin deixat anar tota l’aigua, afegiu-hi un raig d’oli i l’all trinxat. Quan siguin ben cuits, afegiu-hi julivert trinxat, rectificau de sal i remanau-ho bé.\nServiu la crema i afegiu 1 o 2 cullerades de bolets a cada plat o bol.\nPublicat dia 21 abril 2016 alimentació equilibrada. alimentació estacional. cuina de primavera. fruites. nutrició i salut\nVoleu celebrar Sant Jordi amb unes flors ben especials? Avui us propòs la recepta d’unes roses comestibles que inclouen un ingredient molt típic de la gastronomia mallorquina: la sobrassada. Tant si us agrada el dolç com si sou més de salat, aquestes roses amb poma i sobrassada us encantaran. Sí, sí, ho heu llegit bé, duen sobrassada… però de la bona!\nPotser dubtau de si és bo o no menjar sobrassada… heu de pensar que la sobrassada pot tenir cabuda en el conjunt d’una dieta equilibrada sempre, evidentment, que no se n’abusi i que sigui de bona qualitat. A més de ser deliciosa, la sobrassada és energètica i nutritiva, aporta proteïnes, vitamines del grup B i ferro.\nRoses de poma i sobrassada\n1 làmina de pasta de full rectangular (sense greixos hidrogenats)\n1 o 2 pomes vermelles\nRentau la poma, treis-ne el cor i tallau-la per la meitat (sense pelar-la). De cada meitat, feis-ne làmines molt fines en forma de mitja lluna. Posau un cassó al foc amb aigua i la poma fins que estigui a punt de bullir. Colau-ho i reservau-ho.\nEmpolsimau de farina el taulell, estirau-hi la pasta de full de manera que us quedi un rectangle ben prim. Tallau-lo a tires allargades d’uns 7 cm d’ample.\nEn un bol, barrejau la sobrassada (la podeu escalfar una mica al microones) amb la confitura. Pintau cada tira de pasta amb aquesta barreja i afegiu-hi els trossos de poma de manera que cobreixin la meitat de la pasta i la pell quedi per fora.\nEnrotllau la pasta amb les pomes per anar formant les flors. Col·locau-les en motlles de magdalenes i posau-les al forn a 190º durant uns 45 minuts.\nSalut al plat i bon Sant Jordi!\nPublicat dia 10 desembre 2015 alimentació equilibrada. alimentació estacional. cuina tradicional. General. plantes i fruits silvestres\nAra no és temps de collir-ne, però com que se’n fan conserves que duren tot l’any, aprofit que han inclòs les tàperes en el Registre d’Aliments Tradicionals de les Illes Balears per parlar-vos d’aquest fruit tan preuat en la nostra gastronomia.\nPel que fa als usos culinaris de les tàperes, a Mallorca és típic incorporar-les en plats ben diferents, des de pa amb oli fins a guisats, com la llengua amb tàperes. En altres indrets del Mediterrani, on també són un ingredient tradicional, se solen fer servir en salses que acompanyen plats de pasta o carn, en amanides, en pizzes…\nMés enllà d’aquestes tradicions de la gastronomia mediterrània, les tàperes tenen propietats medicinals que val la pena tenir en compte:\nsón aperitives, estimulen la digestió i protegeixen el fetge,\ncontenen flavonoides amb propietats antiinflamatòries que milloren la salut de les articulacions, afavoreixen el sistema cardiovascular i protegeixen contra diferents tipus de càncer per les seves propietats antioxidants.\nEn la recepta que us deix avui, les tàperes són l’ingredient principal d’una vinagreta que combina molt bé amb diferents tipus de carn (freda o calenta). Jo la faig sovint per acompanyar el pollastre que em queda quan faig brou. Així que, si sou dels que us agrada la sopa i procurau tenir brou sempre a punt, ja teniu una altra manera d’aprofitar la carn que hi poseu (no s’ha de llençar res, tot s’aprofita!). A més, aquesta salsa, com que porta altres vegetals i oli d’oliva, és una bona font de vitamines i antioxidants… deliciosa i saludable!\nVinagreta de tàperes per acompanyar carn de pollastre bullida i cabdells d’enciam\nVinagreta de tàperes amb api i ceba tendra\n3 o 4 c.s. de tàperes\nNetejau la ceba, l’api, el julivert i la tomàtiga i tallau-los a trossets. Posau tots els ingredients en una picadora elèctrica i triturau-los bé fins que quedin emulsionats.\nNecessitareu més o menys oli segons la textura que vulgueu obtenir. Si la salsa us queda massa espessa, podeu afegir-hi una mica d’aigua.\nSi us sobra salsa, la podeu guardar en un pot hermètic a la nevera (màxim 5 dies) i així la tendreu a punt per fer-la servir en àpats diferents quan us vengui de gust: amb torrades amb alvocat, amb peixos fumats o marinats, amb amanides d’escarola o endívies, amb verdures a la planxa o al vapor (queda boníssima amb les carxofes!)…\nSalut al plat… i bones tàperes!


Memòria social 2018 | El Bloc de la Tavella\nPublicat per latavella on 6 de març de 2019 11 de març de 2019\nVolem fer-vos partícips de l’evolució del nostre projecte, ja que sense el vostre suport no tindria sentit, per això avui compartim amb tots vosaltres la nostra memòria social 2018.\nQuan avui en dia l’individu exerceix la seva decisió de compra, en realitat està escollint una forma de vida, una forma de societat i està plantant les bases per una economia futura. Per tant, mil gràcies per escollir el nostre servei, ja que amb el vostre consum esteu ajudant a tenir un món més sostenible tant socialment com ambientalment.\nAquest any 2018 hem tancat l’exercici amb un total de 26.674 comandes, fet que equival a un increment del 19% respecte de l’exercici anterior.\nAquest increment ens ha permès consolidar el nostre equip de muntatge de cistelles, guanyant seguretat, experiència i habilitats personals.\nA més, hem participat en el programa d’inserció laboral per a persones amb discapacitat intel·lectual i/o trastorn mental SIOAS acollint un dels participants a la nostra empresa social i oferint-li una primera experiència laboral.\nAquest 2018 hem ampliat el repartiment de les nostres cistelles ecològiques a noves poblacions i augmentat les nostres franges horàries per fer el nostre servei més còmode als nostres clients.\nTambé hem seguit estenent el nostre servei de fruita ecològica per oficines arribant a servir més de 150 empreses cada setmana.\nA més, hem adaptat la nostra pàgina web perquè es pugui utilitzar fàcilment des de dispositius mòbils, millorant així l’experiència web dels usuaris.\nHem seguit ampliant la nostra gama de productes ecològics, donant la benvinguda a nous productors sempre de la màxima proximitat, ajudant així a mantenir camps actius i la viabilitat de petits projectes ecològics.\nDurant aquest 2018 hem realitzat diverses accions de millora per optimitzar el nostre funcionament intern:\n– Hem realitzat millores en les nostres instal·lacions, adaptant i reorganitzant diferents àrees per un funcionament més eficient.\n– Hem informatitzat processos fins ara manuals, optimitzant així el nostre temps.\n– Hem incorporat un responsable de Maketing Online per arribar a molts més clients potencials.\n– Hem desenvolupat un pla estratègic a 3 anys per donar continuïtat al nostre projecte.\nEntrada prèvia El costat amarg del sucre\nEntrada següent 6 beneficis de consumir alvocat ecològic


Caminada solidària per al Parkinson | Ajuntament de Calafell\nCaminada solidària per al Parkinson\nAquest diumenge, 19 de maig, tindrà lloc a Calafell la caminada solidària el Runfor Parkinson’s, organitzada des de l’Ajuntament de Calafell i que compta amb la   col·laboració  del Nordic Walking Calafell, Eroski, McDonals i VilarencAqua.\nAquest diumenge, 19 de maig, tindrà lloc a Calafell la caminada solidària el Runfor Parkinson’s, organitzada des de l’Ajuntament de Calafell i que compta amb la col·laboració del Club Esportiu Marxa Nòrdica Calafell, Eroski, McDonals i VilarencAqua.\nLa caminada, que sortirà a les 9h des de la Plaça dels Països Catalans, arribarà fins al Port Segur - Calafell i tornarà a la Plaça dels Països Catalans, on s’oferirà un petit refrigeri. La participació en aquesta caminada solidària està oberta a tothom, i les inscripcions es faran el mateix dia al lloc de sortida.


Canvi en la definició de la Calamarsa i la Pedra - Meteo.cat Blog\nCanvi en la definició de la Calamarsa i la Pedra\nEl Servei Meteorològic de Catalunya ha decidit, davant d’una petició d’aclariment del TERMCAT (Centre de Terminologia), fer un canvi en la definició de la calamarsa i de la pedra vigent fins ara, i en la mida que delimita un i altre hidrometeor sòlid.\nTant al Manual d’Estil com al Manual de l’Observador hi figurava el diàmetre d’un centímetre com a llindar entre la calamarsa i la pedra, i és cert que aquesta mida no és la més utilitzada en d’altres països per anomenar de forma diferent els hidrometeors sòlids d’aquestes característiques. Un dels problemes més greus amb què s’ha trobat l’SMC a l’hora de decidir si es feia un canvi, és la manca de paral·lelisme entre la nomenclatura catalana i la d’altres llengües sobre aquests fenòmens.\nPer posar-ho de manifest es presenta, a continuació, una mostra d’algunes de les definicions trobades en relació al fenomen que ens ocupa:\nEduard Fontserè i Rafael Patxot definien la calamarsa com a grànuls de gel rodons d’entre 2 i 5 mm de diàmetre, transparents o semitransparents, i que cauen amb temperatures properes als zero graus. La pedra, en canvi, la definien com grànuls de gel amb una mida entre la d’un pèsol i la d’un puny, amb clovelles clares i opaques, que cauen acompanyades de tempesta i mai per sota dels zero graus.\nL’AEMet (Agència Estatal de Meteorologia) dóna com a definició de granizo (el que podríem considerar calamarsa) o pedrisco (el que podríem considerar pedra) “glóbulos o trozos de hielo entre 5 y 50 mm de diámetro”. Se sobreentén que el pedrisco es correspon amb els trozos de hielo.\nL’AMS (American Meteorological Society) parla de hail (podem entendre que és la pedra) quan el seu diàmetre és de més de 5 mm. Quan és menor parla de small hail, snow grains, snow pellets (o soft ice), ice pellets o graupel, termes alguns dels quals podem associar a la nostra calamarsa, neu granulada, neu rodona i calabruix.\nA les observacions meteorològiques aeronàutiques (METAR) es xifra GR (del francès GRêle) quan el diàmetre dels grànuls de gel és de més de 5 mm i GS (dels francès GréSil) quan és de menys de 5 mm.\nAnalitzant una mica aquestes definicions es troba que l’única mida que apareix associada a un canvi de nomenclatura és 5 mm i no pas 10. En alguns casos, però, sembla que el canvi de nom va més associat al fet de tenir una forma esfèrica o una forma irregular més que no pas a la seva mida.\nCal destacar, també, que la definició de Fontserè, a l’Assaig d’un Vocabulari Meteorològic Català de 1948, deixa entreveure que l’origen de la calamarsa no és el mateix que el de la pedra, ja que en la calamarsa no parla de clovelles alternativament opaques i transparents, pròpies de la circulació d’un grànul de gel dins d’un núvol convectiu. També diu que cau prop dels zero graus, el que suggereix que pot tractar-se, o bé de gotes d’aigua que es congelen en passar per un estrat d’aire fred (donant lloc a glaç transparent) o bé de gotetes d’aigua en subfusió capturades per un nucli de calabruix o de neu granulada (donant lloc a glaç opac o semitransparent). I, finalment, també és significatiu que no parli de tempesta.\nUn altre argument en favor que es tracti d’un fenomen diferent és que la paraula calamarsa sembla que té origen cèltic i que significa pedres de març, el que tampoc associaria el fenomen a les tempestes, poc habituals en aquell mes.\nSi es té en compte la nomenclatura de l’AMS, de reconegut prestigi, es constata que també associa sovint els hidrometeors sòlids de mida inferior als 5 mm a fenòmens diferents que els que generen els grànuls de mida superior.\nArran d’aquestes consideracions s’ha decidit proposar al TERMCAT de fer un canvi en les definicions actuals del diccionari normatiu, que suposa rebaixar el llindar entre la calamarsa i la pedra de 10 a 5 mm de diàmetre. S’ha aprofitat per realitzar altres canvis menors en les definicions i també per eliminar el llindar mínim de la calamarsa, situat fins ara en els 2 mm.\nEs presenten, a continuació, les definicions que estaven vigents fins avui al Manual d’Estil i al Manual de l’Observador, i les noves:\nCalamarsa: precipitació de grans de glaç arrodonits i mig transparents, inferiors a 10 mm de diàmetre.\nPedra: precipitació de grans de glaç arrodonits i mig transparents, amb un diàmetre igual o superior a 10 mm.\nManual de l’Observador\nCalamarsa: precipitació en forma de grans d’aigua solidificada, mig transparents, rodons, rarament cònics, de 2 a 10 mm de diàmetre i que estan formats per capes concèntriques de gel.\nPedra: trossos de glaç irregulars, d’una grandària superior als 10 mm. Arriben a assolir mides superiors als 50 mm en casos excepcionals. Creixen formant clovelles alternativament clares i opaques en els seus ascensos i descensos dins la tempesta.\nDefinicions vigents a partir d’ara\nCalamarsa: grans de glaç esfèrics de fins a 5 mm de diàmetre, rarament cònics, transparents o semitransparents. Poden tenir un nucli de calabruix o neu granulada. No es trenquen en caure a terra i són difícils d’aixafar.\nPedra: grans de glaç esfèrics de més de 5 mm de diàmetre, conjunt de grans de glaç soldats entre sí, o trossets de glaç irregulars, sovint formats per capes alternativament opaques i transparents. Cauen durant tempestes fortes i gairebé sempre acompanyats d’intensa activitat elèctrica. Es considera pedra gran, o grossa, quan el seu diàmetre major és superior als 2 cm.\nFinalment, cal precisar que la normalització d’un terme meteorològic no suposa, en absolut, cap intent d’eliminar ni reduir la gran riquesa de nomenclatura popular meteorològica que hi ha a Catalunya i que es posa de manifest amb termes com calamarsó, granís, granissó o granissol, usats en algunes contrades per referir-se a la calamarsa.\nJoanjo 13 novembre 2014, 19:35\nDe la calamarsa nosaltres en diem “nissos” que és una nomenclatura del mateix estil que “pedra”\nJesús Bonals Codina 13 novembre 2014, 23:55\nEls pagesos sempre ho han tingut clar: la pedregada era de “pedres” de glaç d’una mida apreciable, i la calamarsa era de pedres de mida molt petita, que es podien gairebé confondre amb la neu, però no eren neu, eren sòlides i pròpies d’èpoques de l’any en què no hi ha neu. Cap pagès necessitava el peu de rei per distingir-les. Si els meteoròlegs escoltessin el poble i no miressin tan els diccionaris i el que diuen els estrangers, que en això no hi pinten res, ja fa anys que sabrien que el poble es fa un tip de riure cada vegada que el meteoròlegs barcelonins titllen de calamarsada una indiscutible pedregada.\nEscrit per mcv el 11 novembre 2014\nCategories: Fenòmens de l’atmosfera, General, Observadors, Vigilants\nTags: calamarsa, manual estil, nomenclatura, observadors, pedra, vigilants


Et recomanem – Moviment d'Esquerres\nActualitat, Barcelona, Et recomanem, General\nOPINIÓ: "No espatllem allò que funciona. Defensem un altre cop el català!"\nArticle d’opinió de Jordi Fortuny, Responsable de la sectorial d’Educació de MES i Conseller de l’Ajuntament de Tarragona per ERC-MES-MDC, publicat a Diari més Tarragona-Reus-Costa Daurada Quin origen té l’obsessió per castellanitzar un territori que té llengua pròpia, si no és el d’una actitud imperialista i colonialista? Diguem-ho clar: acabar amb tot allò que representa la catalanitat […]\nArticle d’opinió de M. Mercè Figueras, secretari d’economia i treball de MES. Darrerament s’ha qüestionat molt el per què de la vaga feminista. Segons la dreta més ferotge és un tema anticapitalist, lògicament, no han entès res, i per això ho ataquen amb tanta voracitat, o potser precisament peruè ho han entès massa. Quan es […]\nOPINIÓ: "Decisions estel·lars de la UE"\nArticle de Francesc Raventós, ex degà del Col·legi d’Economistes de Catalunya, a La Vanguardia. Des de la seva creació, la UE ha viscut molts moments estel·lars. Un dels més rellevant va ser la creació de l’Euro, per evitar dependre del dòlar. Altres exemples importants van ser la creació d’Airbus per deslliurar-se del monopoli de Boeing; desenvolupar el […]\nArticle d’opinió de Francesc Raventós ex degà del Col·legi d’Economistes de Catalunya, publicat a la revista Alternativas Económicas Solo un giro copernicano que aleje las políticas neoliberales permitirá a Europa tener un papel más activo en la economía y en la sociedad. Las políticas liberales seguidas para salir de la crisis de 2007 han supuesto […]\nArticle d’opinió de Pau Miserachs, coordinador de MES Barcelona, publicat a El Punt Avui Construir la Catalunya republicana sembla quelcom complicat avui, però no ho és gens. Sortir de l’òrbita d’una monarquia parlamentària i ser república és l’efecte d’aplicar la tradicional recepta republicana. Per fer república només cal començar per la pràctica dels valors que […]\nArticle d’opinió de Carles Ferreira, secretari d’Acció Política de MES, publicat en Política i Lletres Autocrítica, la que calgui: la soga al coll dels divuit mesos, el fàcil i ràpida, la interpretació flexible del 27S i de l’1 d’octubre, la ingenuïtat de pensar que l’Estat seuria a la taula i no s’atreviria a restringir drets […]


Els viperins (Viperinae) són una subfamília de serps verinoses de la família dels vipèrids, que comprèn 104 espècies, popularment coneguts com a escurçons, víbries o vibres. Viuen Europa, Àsia i Àfrica. Es distingeixen del seu grup germà, la subfamília Crotalinae, per la manca d'òrgans termoreceptors al musell. Actualment, es reconeixen 13 gèneres. La majoria són tropicals i subtropicals, tot i que una espècie, Vipera berus, es presenta fins i tot dins del cercle àrtic.\nEls viperins són serps molt verinoses i es caracteritzen per tenir un parell d'ullals en la part davantera de la mandíbula superior llargs i buits. Aquests ullals es retreuen contra el paladar quan la boca està tancada i quan aquesta s'obre, es posen ràpidament en posició d'atacar a la presa, per injectar un verí mortal que ataca la sang i els teixits. El cap triangular i ampla dels escurçons està cobert de nombroses escates petites i els ulls tenen la pupil·la vertical. La majoria dels viperins donen a llum a les seves cries a l'interior del cos, és a dir, són ovovivíparas.\nEl seu esquelet pot tenir de 200 a 300 costelles que no estan unides a la panxa, d'aquesta manera poden empassar-se preses molt grosses. Per distingir-ne el sexe s'ha de mirar si la cua és més llarga (mascle) o més curta (femella). Una altra manera és contant les escates de la punta de la cua: si en té de 29 a 39 és una femella, i si en té de 35 a 47 és un mascle.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Viperins&oldid=23233479»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 18 abr 2020 a les 21:37.


La 'nova' Nit de l'Esport debuta amb èxit - Notícies de l'Ajuntament de la Vila de Masquefa\nMasquefa va viure divendres una Nit de l’Esport amb novetats destacades. El certamen que posa el punt final a la temporada i brinda un reconeixement a tots els clubs de casa nostra va estrenar aquest any un nou format, resultat del treball en equip de la regidoria d’Esports i les entitats esportives.\nMés de 400 persones es van reunir al pati de La Fàbrica Rogelio Rojo per sopar plegades, aquest any amb un doble menú –infantil i adult- cuinat per La Paella de l’Isma i servit pels voluntaris del FC Masquefa i la Cofradía. Després van riure de valent amb el transgressor xou del popular humorista Jordi LP.\nAquest any La Nit de l’Esport va guardonar els tres millors esportistes i les dues millors entitats de la temporada, i va fer també quatre reconeixements especials a altres esportistes per la seva trajectòria i esforç. Una disco mòbil va allargar la gresca fins a la matinada.\nMillors esportistes i clubs de la temporada\n● Iker Valderrama Palma. Amb només 12 anys s’ha proclamat Campió del Món en la modalitat KI de kickboxing en la categoria de 35 a 40 quilograms. Va guanyar el campionat mundial que es va disputar del 30 d’abril a l’1 de maig a Lloret de Mar, amb 500 lluitadors de 50 països entre totes les categories.\n● Santi Sagués Esteve (Club Esportiu de Tir). En Alta Precisió en Carrabina BR-50 Stock ha estat Campió d’Espanya 2014, Campió de Catalunya 2013 i Campió del Trofeu Generalitat 2013. En F-Clas en carrabina restricted ha quedat Sotscampió del Trofeu Generalitat 2013. I en la Lliga del Club de Tir ha acumulat títols: Campió d’Alta Precisió en Carrabina BR-50 Stock, Sotscampió de Bench Rest en Fusell mires obertes, Sotscampió de Pistola d’Aire, 3r en Pistola Standard, i 3r en Pistola Foc Central. El president del club va recollir el guardó en nom de Sagués.\n● Stella Gómez (L’Alzinar-Taekwondo). Va aconseguir la Medalla d’Or en el Campionat celebrat a Piera de tècnica i poommses, així com també la Medalla d’Or a la millor esportista d’aquest esdeveniment. També va ser convidada personalment pel Campió d’Europa de tècnica i poommses al Campionat que es va celebrar a la localitat de Terrassa, en el qual va quedar en un meritori quart lloc.\n● Equip Sots-25 del Club Bàsquet Masquefa. Un equip molt jove i amb un futur increïble que ha assolit l’ascens a Tercera Catalana, justa recompensa a tota una temporada d’esforç, millora i tenacitat per remuntar els resultats adversos. Uns jugadors que sempre ho donen tot i no defalleixen en cap moment.\n● Club Petanca Masquefa. Pel seu esforç i dedicació, que l’han portat a assolir l’ascens del 4t lloc al 3r en Promoció Masculí.\n● Joan Manel Marcos Solias (jugador del Club Patí Masquefa). Aquesta temporada ha finalitzat la seva trajectòria esportiva professional. Va començar al Club Patí Masquefa el 1983, amb 2 anys, i va deixar el club als 16 per anar al CP Piera, on va jugar en les categories júnior i sènior, a la Lliga Nacional Espanyola. Després va jugar una temporada a l’OK Lliga, dues a Nacional Espanyola i cinc a Nacional Catalana. Amb 26 anys va tornar al Club Patí Masquefa, aconseguint l’ascens a Primera Catalana i a Primera Nacional Catalana, compaginant-ho amb la tasca d’entrenador d’equips base.\n● Marta González Sánchez (equip sènior femení del Club Bàsquet Masquefa). Perquè ha estat un exemple de constància i esforç, tant en el seu equip com a jugadora, com en l’equip dels menuts com a entrenadora. Per saber transmetre la seva alegria i ganes de viure a tots els qui l’envolten, perquè la seva és una història d’esforç i superació, un exemple a seguir per moltes persones que s’esforcen per arribar als seus somnis. Per la seva valentia i perquè, enfront de les adversitats, ha sabut tirar endavant. I perquè des del primer moment va decidir que cap obstacle seria un impediment a la seva vida.\n● José Martínez Marsa (capità de l’equip aleví del Futbol Club Barcelona). S’ha proclamat Campió de la Lliga 2013-2014, Campió Internacional MIC de Palamós 2013-2014, Campió en el torneig Brumete jugat a Lima (Perú), i Campió en el torneig BBVA Intercontinental disputat també a Lima.\n● Gustavo Mansilla, Núria Pons, Rosa M. Mas i Juan Carlos Trueba. En agraïment al gran esforç que fan aquests autèntics campions.\nLa gran família esportiva de Masquefa\nA més dels esportistes i clubs guardonats, durant la Nit de l’Esport també es va lliurar una placa commemorativa a la resta d’entitats esportives de la vila en agraïment a la seva tasca:\n● A Fondu Competició\n● Associació de Motoristes S4133\n● CE Gas a Fons\n● Club de Tir Esportiu\n● Club Excursionista Anoia\n● Club Patí Masquefa\n● Club Patinatge Artístic Masquefa\n● Club Twirling Can Parellada\n● Futbol Club Masquefa\n● Futbol Sala Espardenya\n● Masquefa Slot\n● Masquefa Tennis Taula\n● Moto Club Verds Masquefa\n● Societat de Caçadors l’Esquirol\n● Unió Ciclista Masquefa\n● Gim Dolça\n● Bonavista Gym


gestio de persones – Grafologia pericial\nGESTIÓ DE PERSONES I D'ORGANITZACIONS\nQUINES COMPETENCIES HA DE TENIR UN CÀRREC DIRECTIU?\nLiderar i dirigir organitzacions i persones, no és una tasca fàcil. Requereix de qualitats addicionals. Especialment, de competències emocionals (intel·ligència emocional), tant en la vessant personal del subjecte, com en l’àmbit social; es adir, en les seves relacions interpersonals.\nCal que sigui una persona empàtica, optimista, compromesa, motivada, integra, amb autocontrol i autoconeixement, orientada vers als demés i la seva comprensió, cooperant, amb iniciativa, amb la capacitat fer de mediador i de resoldre conflictes, ètica, comunicativa, assertiva… aquestes són una bona mostra de les qualitats que ha de tenir un bon directiu perquè estigui a l’altura de les circumstàncies i sigui un bon líder.\nTanmateix, s’espera d’un bon directiu que tingui la capacitat de desenvolupar projectes, de fomentar i de retenir el talent; de motivar a l’organització en la consecució dels objectius, i de ser un catalitzador dels canvis i del progrés de l’empresa, àrea o departament en el que li correspongui desenvolupar el càrrec.\nA través de la Anàlisi Psicografològic Laboral Executive, podem determinar amb exactitud, si un candidat s’adapta al perfil professional d’un bon líder.


Tints professionals per a tot tipus de cabells\nentrar en Venditatintureparrucchieri.it\nEts un perruquer professional? Venda tints perruqueries és el lloc que t'ajuda. Buscant un colorant de cabells en particular? Venda de tenyidors de perruqueria li proporciona la solució. Està cansat de l'habitual tint tradicional i està buscant una alternativa entre molts? Venda de tenyidors de perruqueria li ofereix una àmplia elecció. No trobeu el tint adequat perquè el vostre client sigui particularment difícil? Per a qualsevol tipus de cabell i la necessitat en el camp de la coloració, la venda de tints per als perruquers té la recasar-se. Venda de tints de perruqueria, la plataforma que fa que la seva vida sigui més fàcil en l'elecció de colors professionals.\nVenditatintureparrucchieri.it, perruqueries, cabells, salut, salons de bellesa, fotos de moda de cabells, pentinats, estètica, venda, cura de la calvície, Venditatintureparrucchieri.it, caiguda del cabell, colorants, cremades de sol, balayages, meches, shatush, Deja-Vu, Venditatintureparrucchieri.it, Globelife, saló de perruqueria, marques de productes per al cabell, sector de la perruqueria, les empreses de tints per al cabell, els fabricants de productes de perruqueria professional, fabrica línies amb tercers, Etiquetes privades, accessoris per al cabell, Venditatintureparrucchieri.it, perruquers minoristes, venedors majoristes de productes per al cabell, els distribuïdors de productes de perruqueria, perruqueries, salons de bellesa, la investigació de mercat en la indústria de la moda del cabell, els equips de perruqueria, informació del cabell, informació del cabell, Venditatintureparrucchieri.it, notícies productes de perruqueria, perruqueries de mobles, exportació d'importació, material de perruqueria


Victòria dels #RedSticks davant d’Anglaterra\nUna jugada del partit davant d'Anglaterra\nEl combinat estatal disputa el IV Nacions al Pla del Bon Aire de Terrassa\nUna jugada del partit davant d’Anglaterra | RFEH\nLa selecció espanyola absoluta masculina d’hoquei herba ha derrotat a Anglaterra (4-2), en el segon partit corresponent al Torneig Internacional IV Nacions que se celebra a Terrassa. Petit que es va mantenir igualat durant el seu primer període amb domini altern per tots dos contrincants, però on els de Fred Soyez van disposar de fins a tres oportunitats des del penal córner, mentre que els anglesos no van tenir cap ocasió.\nAmb el resultat de 0 a 0 arrencava el segon quart. Un començament que vindria amb variació, quan Pau Quemada, després d’una gran acció ofensiva de Xavi Lleonart, encertava amb la porteria rival, pujant així el primer gol (1-0, Minut 20). No obstant això, just en la següent acció d’atac, Sam Ward retornava les taules al marcador (1-1, Minut 22). Poc dubtaria l’empat en el lluminós egarenc, ja que Diego Arana, des del penal, tornava a posar per davant l’equip amfitrió (2-1, Minut 25). Una punt que va donar motiu a uns bons minuts dels espanyols, que en un altre penal, ara Xavi Lleonart, a 30 segons per a arribar al descans, perforava la porteria rival (3-1, Minut 30).\nAmb aquest marcador se superava l’equador, el qual arribava també acompanyat d’un gol, en aquest cas dels insulars, que per mitjà de Zachary Wallace deixava la diferència a la mínima (3-2, Minut 32). El xoc va seguir sent molt similar, amb alternatives per tots dos bàndols i amb ocasions que l’electrònic hagués tornat a modificar-se. D’aquesta forma s’entrava en l’acte final, que veuria aviat com Pau Quemada tornava a superar a Harry Gibson, posant així el quart per al seu equip (4-2, Minut 49). Uns guarismes, que encara que van poder continuar canviant, seria el que mostrava l’eletrònic en tancar els seixanta minuts de joc disputats.\nEl diumenge, també al Pla del Bon Aire, el combinat estatal tancarà la competició enfront d’Irlanda a partir de les 12 hores.


Librería Dykinson - Agents de La Guàrdia Urbana. Ayuntamiento de Barcelona Prova teòrica Temari i Test. Volumen 1 - MAD | 978-84-142-5517-9\nInicio / Libros / Agents de La Guàrdia Urbana. Ayuntamiento de Barcelona ...\nAixí, incloem en aquest llibre els temes 1 a 8 que componen el programa oficial d'aquesta prova, juntament amb 8 bateries de preguntes de tipus test referits a cadascun d'ells.\nTema 1. La Constitució espanyola de 1978. Estructura i principis generals. Títol I Drets i deures fonamentals. Títol VIII Organització territorial de l’Estat: Capítol I: Principis generals; Capítol II: l’Administració Local.\nTema 2. Llei Orgànica 6/2006, de 19 de juliol, de Reforma de l’Estatut d’Autonomia de Catalunya. Títol I Drets, deures i principis rectors; Capítol I Drets i deures de l’àmbit civil i social. Capítol II drets en l’àmbit polític i de l’Administració. Capítol III drets i deures lingüístics. Títol II: De les Institucions. Capítol VI El Govern local.\nTema 3. Llei 7/1985, de 2 d’abril, reguladora de les Bases del Règim Local. Títol II El Municipi. Títol V Disposicions comuns a les entitats locals. Títol VII Personal al servei de les entitats locals.\nTema 4. Llei 22/1998, de 30 de desembre, Carta Municipal de Barcelona. Títol I Organització del Govern Municipal. Títol II Els districtes. Títol V Organització municipal executiva. Títol VI Competències municipals; Capítol VII Mobilitat; Capítol XVI: Seguretat ciutadana. Llei 1/2006, de 13 de març, pel que es regula el Règim Especial del municipi de Barcelona. Títol I Disposicions generals. Títol II Capítol V. Mobilitat. Capítol VI. Seguretat ciutadana.\nTema 5. Coneixement de la ciutat de Barcelona. Visió global de la ciutat: Barris, cultura, festes, tradicions, equipaments, carrers i punts d’interès.\nTema 7. Llei 39/2015, d’1 d’octubre, de Procediment Administratiu Comú de les Administracions Públiques.\nTema 8. El marc legal de la seguretat pública i els cossos de seguretat: Llei Orgànica 2/1986, de 13 de març, de forces i cossos de seguretat, Llei 16/1991, de 10 de juliol, de les Policies Locals de Catalunya, Llei 4/2003, de 7 d’abril, d’ordenació del sistema de seguretat pública de Catalunya i Llei Orgànica 4/2015, de 30 de març, de protecció de la seguretat ciutadana. Capítol I. Disposicions generals. Capítol II: Documentació i identificació personal. Capítol III Secció 1. Potestats generals de policia de seguretat. Secció 2. Manteniment i restabliment de la seguretat ciutadana en reunions i manifestacions.\nTest n.º 4. (40 preguntes)\nTest n.º 5. (20 preguntes)


Agenda cultural a Xàbia: dues exposicions, la presentació del fotollibre Diània Paisatges costaners i les Danses del Corpus - Xàbia\nAgenda cultural a Xàbia: dues exposicions, la presentació del fotollibre Diània Paisatges costaners i les Danses del Corpus\nEl departament de Cultura de Xàbia presenta una completa agenda cultural per a aquest cap de setmana que arranca amb una de les exposicions fixes més reeixides del calendari artístic local: la que organitzen per a tancar el curs els alumnes de l’Escola de Pintura Mediterrànea. La mostra obrirà el divendres, 4 de juny, en el Centre d'Arts Lambert.\nTambé aquesta setmana s'estrena nova exposició de pintura a la Casa del Cable, signada per l'artista belga Didier Hernrard HENDI.\nLa programació del divendres la tanca la presentació del fotollibre “Diània paisatges costaners” de Just, I. Sellés que se celebrarà a les 20 hores en el Riurau d’Arnauda acompanyada per la projecció de l'audiovisual Diània, amb veu de dona.\nEl diumenge serà el moment d'un dels actes culturals més arrelats en el municipi: Les Danses del Corpus, una mostra de danses rituals i processionals protagonitzada pel Grup de Danses Portitxol i que, per primera vegada, canvia d'escenari i es desenvoluparà en el port. A partir de les 19 hores en la pista esportiva del col·legi Port. Per a aquests dos últims esdeveniments es requereix reserva prèvia.\nEn aquest sentit, a més del canal habitual per a la reserva de localitats –que es realitza per telèfon al 965794344 en horari d'atenció al públic (als matins)- Cultura ha habilitat també un correu electrònic reservacultura@ajxabia.org de cara a facilitar aquesta gestió sense límit horari.


El 58% de militants i simpatitzants de CDC vol un partit de centreOlot Televisió\nEl 75% de militants i simpatitzants de CDC se senten només catalans i la majoria vol un partit de centre\nÚltima actualització 06 maig 2016\nConvergència Democràtica de Catalunya ha preguntat en una enquesta a militants i simpatitzants sobre el futur del partit. Els resultats comarcals mostren com bona part dels implicats, han mostrat, entre altres, la seva voluntat que CDC sigui un partit de centre.\nConvergència es troba en un moment de refundació i per això vol saber quin partit volen les bases. Militants i simpatitzants han respost un qüestionari d’un centenar de preguntes sobre els fonaments ideològics i organitzatius. Entre els garrotxins, gairebé un 58% dels participants volen un partit de centre, i el 21% opten pel centreesquerra. També gairebé un 70% dels militants creuen que cal limitar els mandats dels càrrecs públics a dues legislatures.\nA partir d’aquesta enquesta, de nom Torn Obert, es posaran les bases de la nova Convergència. Una de cada quatre persones que han respost el qüestionari són simpatitzants: la resta, militants.\nEntre els enquestats garrotxins, 3 de cada 4 han afirmat sentir-se només catalans. Un 58% creu que la nova CDC ha de ser com un espai de confluència i convivència, i un 86% opina que ho ha de ser dins de la Unió Europea i la zona euro. En l’àmbit social, més del 90% dels enquestats garrotxins voldrien millorar el salari mínim, un 79% aprovaria la dació en pagament amb els bancs i un 98% regularia legalment la prostitució.


Oberta la inscripció per a una nova ronda de "Satèl·lits d'Ocupació", que es desenvoluparà amb el format de webinars | Ajuntament de L'Hospitalet\nOberta la inscripció per a una nova ronda de "Satèl·lits d'Ocupació", que es desenvoluparà amb el format de webinars\nFundació Santa María la Real i Fundació Telefónica posen en marxa una nova edició de "Satèl·lits d'Ocupació", que en aquesta ocasió es desenvoluparà sota el format webinar per oferir consells molt pràctics d'orientació laboral a persones en desocupació. Per a això, ambdues fundacions compten amb el cofinançament del Fons Social Europeu, a través del programa operatiu POISES, i la col·laboració de diferents administracions públiques.\nLa nova edició de "Satèl·lits d'Ocupació" inclourà la celebració de tres webinars gratuïts els dies 11, 18 i 25 de maig de 10 h a 11h..\nWebinar 1: "Herramientas digitals que t'ajudaran en la teva recerca activa d'ocupació" (11 de maig). A través d'aquest taller online, les persones participants aprendran a utilitzar les principals eines digitals per millorar la recerca activa d'ocupació: aplicacions de planificació, disseny de currículums creatius, portals d'ocupació, etc. La inscripció es podrà realitzar fins el 9 de maig.\nWebinar 2: "Treballa la teva marca personal a les xarxes socials professionals" (18 de maig). Les persones participants descobriran com començar a treballar la seva "Marca personal" i la millor forma de potenciar-la des de xarxes socials. A més, aprofundiran en les possibilitats que ofereix LinkedIn per impulsar l'empleabilidad i treballar el networking. La inscripció es podrà realitzar fins el 16 de maig.\nWebinar 3: "Actualització en els processos de selecció" (25 de maig). En aquest webinar es mostra com han canviat els processos de selecció en l'últim any per la pandèmia i quins són els tips a tenir en compte per superar amb èxit una entrevista de treball online. La inscripció es podrà realitzar fins el 23 de maig.


Derrota a Tenerife i la segona plaça haurà d'esperar (77-58)\nValencia Basket no va poder superar a un necessitat Tenerife. Res va eixir a l'equip en atac i en defensa davant un conjunt local que s'està jugant la permanència en LF Endesa i aquest triomf li acosta un pas més a l'objectiu. El combinat de Rubén Burgos haurà d'esperar a l'última jornada de lliga aquest diumenge a poder certificar la segona plaça de cara als playoffs.\nL'equip taronja va saltar a la pista amb Cristina Ouviña, Queralt Casas, Bec Allen, Itzi Germán i Marie Gülich. Ho estrenava Allen des del triple, però Tenerife contestava de manera contundent amb un 7-0 que obligava a Rubén Burgos a parar el partit. La necessitat de les locals es traduïa en una intensitat que s'estava reflectint sobretot en el rebot. La falta d'encert en l'atac de Valencia Basket, incapaç de trobar tirs còmodes en la zona, va començar a pesar. Tenerife agafava 5 punts d'avantatge. Un triple d'Allen tornava a acostar a les taronja i una canastra de Gómez al final del quart deixava la diferència en 2 punts, però només 13 anotats en el període.\nSemblava que Valencia Basket s'encenia en l'inici del segon. Parcial de 5-0 per a posar-se amb 3 punts d'avantatge. Fins que Plaisance es va posar en manera superheroïna del seu equip. Pràcticament ella sola, amb canastres inversemblants, va col·locar a Tenerife amb 8 punts de renda. Rubén Burgos havia de demanar temps mort, però no va tindre els seus fruits. Davant un equip taronja apagat en atac i en defensa, les locals completaven un parcial de 15-0 que augmentava el màxim avantatge d'elles a 17 punts. Trahan-Davis frenava la sagnia des del tir lliure i Casas reduïa al descans (39-26).\nLa reacció de Valencia Basket no va arribar després del pas pels vestuaris. Tenerife no tardava a elevar aqueixa renda fins als 18 punts, mentre el conjunt taronja no trobava solucions. Rubén Burgos parava el partit. Allen anotava un triple a continuació. No obstant això, seguia sense eixir res. El temps anava passant i l'equip taronja no aconseguia retallar les distàncies. Tenerife tornava a estrényer al final de quart i la màxima arribava fins als 22 punts.\nValencia Basket eixia amb un 4-0 insuficient per a remuntar el desavantatge. Tenerife continuava anotant i cada vegada quedava menys temps en el lluminós. L'equip de Rubén Burgos estava completament bloquejat i l'encert local anava allunyant les esperances d'aconseguir la remuntada. Plaisance continuava dominant el partit acompanyada de Hruscakova i Gorecki. Ja no va haver-hi temps per a més i l'equip taronja no va poder eixir de Tenerife amb victòria.


Stop Violències denuncia àudios misògins al Carnaval d’Encamp - El Periòdic d'Andorra\nStop Violències denuncia àudios misògins al Carnaval d’Encamp\nLa Comissió de Festes se’n desvincula i assegura que cap dels seus membres participa en missatges ofensius\nPublicat el Dimecres, 6 de març de 2019 | 17:30 h\nUn moment del carnaval d'Encamp, el dissabte passat. | Maricel Blanch\nL’últim Carnaval d’Encamp ha quedat deslluït després que Stop Violències fes públic un vídeo denunciant uns àudios de Whatsapp en què s’escolta un grup de nois fent comentaris misògins i burlant-se del sexe femení. Concretament, un d’ells crida que les dones són unes «màquines que estan més acabades que les llevaneus d’Encamp» i «més inútils que el zero en la multiplicació del pressupost de Gatzara» pel carnaval encampadà. Les reaccions a les xarxes socials no es van fer esperar i mentre uns vanagloravien la bretolada, altres ho denunciaven. De fet, va ser així com els àudios van arribar a Stop Violències que va decidir només publicar «una petita part» perquè, segons va explicar la seva presidenta, Vanessa M. Cortés, el contingut global és «molt dur». En un dels missatges també s’interpel·la directament el telèfon d’emergències de l’associació feminista i, per aquest motiu, des d’Stop Violències «ens sentim legitimades per denunciar-ho obertament», va dir Cortés.\n«Ens acusen de feminazis, d’exagerades i de crear problemes on no n’hi ha, però [amb aquest vídeo] volem demostrar que el feminisme és necessari» i que cal combatre aquesta xacra social, va considerar la presidenta. Tanmateix, va assegurar que els àudios es van fer durant el Carnaval d’Encamp i que es van enviar a través d’un grup de Whatsapp de classe, de manera que «ha transcendit més enllà de la Comissió de Festes».\nDes d’Stop Violències es pregunten ara com depurar responsabilitats i es plantegen emprendre accions legals. Malgrat que «sempre pensem a castigar directament i en la Policia», va apuntar Cortés, «nosaltres creiem en les mesures de reflexió i de canvis profunds». Així, va afirmar que «no tenim res personal» contra els joves que van fer els àudios, sinó que es tracta d’un «símptoma social» contra el qual s’ha de lluitar, mitjançant projectes reeducatius.\nLa Comissió es desvincula\nVist el rebombori que es va crear a Facebook i a Twitter, la Comissió de Festes d’Encamp es va afanyar a negar qualsevol vinculació amb els àudios, assegurant que «cap membre» ha participat «ni en aquest ni en cap altre» missatge ofensiu. Així mateix, van afirmar que «no consentiran mai» aquest tipus de comportament i que «condemnaran sempre qualsevol acte de violència o agressió, verbal o física en els nostres esdeveniments, envers les dones i els homes per igual». D’altra banda, també van demanar que es diferenciïn «clarament» aquests actes de la seva tasca habitual, ja que la seva finalitat «no és criticar de manera explícita cap sector de la societat».\nAmb tot, i el fet que els àudios arribessin a Stop Violències com a denúncia, fa sentir «orgulloses» les seves integrants per tota la feina que s’està duent a terme i Cortés va aprofitar per convidar tothom a participar en la manifestació de demà amb motiu del Dia de la Dona Treballadora.


Un Català: Serrallonga, la llegenda d'un bandoler\nSerrallonga, la llegenda d'un bandoler\nAhir a la nit, vaig ser un dels privilegiats que va poder veure l'estrena de Serrallonga al cine, i tot gracies a la meva xicota, que es del club Tr3sC!\nHi havia bastanta gent, entre ells el actors, com Isak Férriz que és Andorrà i protagonista en la pelicula Joan Sala de Serrallonga, David Selvas, Núria Gago, Olalla Escribano, Pep Anton Muñoz, Mercedez Sanprieto, etc..., el director Esteve Rovira, la Mònica Terribas.\nNo patiu, que no us explicaré res de pel·lícula, només una coseta, el tio era un casanoves!\nEn general, la peli, hem va agradar molt, us la recomano, crec que es una gran pelicula, personalment, no se si la llegenda del Serrallonga es com narra la peli, però jo creia que seria diferent. Només dir-vos que dura 3 hores i que tv3 la emet la pròxima setmana en dos dies, dijous i divendres.\nBé, ja comentareu el que si la veieu!\nUs deixo unes fotos de la peli, aveure si us agafen ganes de veure-la.\nPenjat per Lo Marc a les 13:13\nVaig veure tota la parafernalia que van muntar fora del cinema, amb un Serrallonga i tot!\n2 de novembre de 2008, a les 16:06\nSí, aquests de Tv3 de vegades es flipen una mica massa...\n2 de novembre de 2008, a les 20:25\nets un afortunattttttttt!!\n3 de novembre de 2008, a les 21:26\nDoncs a mi m´ha tocat veure-la per TV3, i això que també sóc soci del TRESC, i l´he trobat bastant fluixeta...\n8 de novembre de 2008, a les 11:20\nhome, fluixeta tampoc, no es peli de hollywood però per ser que esta feta aquí està molt be! Doncs jo, el que trobo més fluixet es l'actor principal, Isak Férriz, el que fa de Serrallonga, la resta, esta molt currat!!\n9 de novembre de 2008, a les 17:59\nM'estaré fent famós?\nhttp://www.softcatala.cat/ ha fet 10 anys\nEl TC retallarà la cooficialitat del català i la n...