Línies de recerca del Doctorat en Estudis de Gènere: Cultures, Societats i Polítiques — Institut Interuniversitari d'Estudis de Dones i Gènere. IIEDG — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nArticula la investigació en àmbits que graviten sobre el territori i la població en aspectes rellevants de l’actualitat com la mobilitat, el multiculturalisme, la comunitat, el benestar, la relació entre el global i el local, des d’una perspectiva crítica i interseccional.\nEls àmbits de recerca d’aquesta línia són, entre d’altres:\na. Dones, Gènere, Agricultura i Desenvolupament Rural\nb. Gènere, Urbanisme i Espais Públics Urbans\nc. Las diverses Geografies del Gènere i de la Vida Quotidiana\nd. Gènere, Usos del Temps i Àmbits Públics i Privats\na. Conciliació i divisió sexual del treball\nc. Evolució social del treball: societat i gènere\nd. Treball, gènere i migracions\ne. Cultures del treball productiu i reproductiu\na. Identitats corporals. Sexe, raça i cultura\nb. Diversitat familiar, benestar i polítiques familiars\nc. Relacions afectives\nd. Legislació i gènere\na. La tipologia dels moviments socials i la superació del model pre-industrial: l’economia moral del gènere\nb. Anàlisi social dels processos de participació ciutadana: la promoció social i política de les dones en el món contemporani\nc. La biografia de les dones i el gènere\na. Legislació i violència de gènere\nb. Detecció, prevenció i intervenció\nc. Transformació de les identitats i relacions patriarcals: masculinitat, sexualitats i empoderament\nd. Violències institucionals\ne. Control social, dones i privació de llibertat\na. Materials sobre temes de gènere i valors\nb. Models de relació personal i gènere en adolescents i joves\nÉs una línia que planteja l'estudi de les idees sobre salut, malaltia i dependències tractades des de diferents perspectives: estudis històrics i creences sobre les nocions de malaltia, així com de les professions mèdiques, especialment en relació al cos femení. Els malestars físics i psíquics que apareixen en l'actualitat, les persones dependents i les consegüents necessitats de cures. El paper de les dones i de les institucions en aquests àmbits.\na. Dependències: la cura i les institucions\nb. Construccions socials de la malaltia, la salut i el cos: despatologització de malestars psíquics i socials\nc. Transformació de protocols de recerca i atenció sanitària no androcèntrics\nd. Dones i TICS\na. Feminitat i masculinitat en medis artístics i de comunicació\nb. Llenguatges, literatura i gènere\nc. Dones, literates i artistes


Projecció del documental "Pioneres. Dones universitàries de la Segona República" - Ca la Dona, un espai de dones i per a dones\nLes companyes del Centre de Documentació de Ca la dona us convidem a celebrar la diada de Santa Jordina visionant el documental Pioneres. Dones universitàries de la Segona República, escrit i dirigit per Lala Gomà Presas que ha volgut fer un reconeixement a la seva mare i altres dones que, com ella, van cursar estudis universitaris a Barcelona durant els anys trenta del segle passat.\nEnguany el dia de la República, el 14 d’abril, coincideix amb Setmana santa i amb el visionat d’aquest documental volem recordar com va ser la vida d’aquelles joves que van viure els seus anys universitaris durant els temps de la República, els seus ideals de llibertat i independència i com van haver de reconduir les seves vides després de la guerra i dels llargs anys del feixisme.\nLa directora va convocar familiars d’Eulàlia Presas, Elisa Sales, Carmina Pleyán, Dolors Pomar, Maria Bernet, Carme Picart, Margarita Figueres, Maria Vilà Clé i Dolores Álvarez Castrillón per a compartir els records de les seves mares i així deixar constància de la seva força i empenta malgrat les desgràcies i renúncies que van viure.\nEn la recerca persistent de la nostra genealogia, les feministes volem conèixer i visibilitzar unes dones pioneres a través dels testimonis i records de les filles i fills, que ja tenen setanta anys, parlant de les seves mares al costat de les seves filles, les nétes, i en algun cas les besnétes de les universitàries republicanes.\nEtiquetes:Centre Documentació, documental, dones 2a república, santa jordina


Puma Racerback Blau comprar i ofertes a Dressinn\nVols conèixer quins altres productes té a la venda la marca Puma ara mateix? A dressinn pots comprar tots els articles que necessites per complementar la compra de Banyadors. Equipa’t amb el millor material i troba-ho en un sol lloc i sense complicacions. Puma Racerback té el millor preu online i està en estoc! Fes la compra en un entorn totalment segur i el pagament amb total confiança.


Gualba | BMpress21\nArchive for ‘Gualba’\nGualba busca solucions a la falta d’accés a l’ADSL des de Royal Park\nL’Ajuntament de Gualba ha iniciat converses amb Telefònica per mirar de trobar una solució a les demandes d’instal·lació d’ADSL dels resident de Royal Park. Segons el Consistori, en els darrers mesos diversos veïns han manifestat que no poden accedir a la contractació d’ADSL perquè les línies a aquest nucli no són suficients i no poden donar d’alta a més usuaris. Per aquest motiu, l’Ajuntament ha demanat als veïns de Royal Park que, si s’han trobat amb aquesta situació, ho facin saber a través del correu electrònic gualba@diba.cat o per telèfon al 938 487 027 abans del proper divendres, dia 4 de maig.\nOpinió.- Eudald Duran Reynals a Gualba\nLes llibreries de vell, crec jo, han tingut un paper gairebé tan important com les biblioteques a l’hora d’ajudar a establir un fil continuador de la cultura entre les diferents generacions. Aquesta mena de llibreries permeten accedir a la possessió d’uns textos que, d’altra banda, només podrien arribar a les nostres lleixes gràcies a algun editor aventurer que reedités segons quines coses, fet bastant improbable.\nAra fa uns dies vaig trobar, pel preu mòdic d’un euro, un petit volum de l’editorial Selecta titulat Proses completes, d’Eudald Duran Reynals. Era fill de l’escriptor i dibuixant Manuel Duran i Duran i membre d’una família nombrosa amb alguns germans il·lustres: Francesc, important metge; Estanislau, advocat i polític, tinent d’alcalde de l’Ajuntament de Barcelona i Raimon, arquitecte que va fer obra racionalista i noucentista. Quedaren orfes essent molt joves.\nExpectació a l’estrena de la sardana ‘Dansaires de Gualba’ a Can Figueres\nL’estrena de la sardana ‘Dansaires de Gualba’ interpretada per la coral les Veus de Gualba i ballada per l’Esbart Jove de Gualba va despertar una elevada expectació diumenge quan nombrosos veïns no es van voler perdre, a la masia de Can Figueres, aquesta iniciativa impulsada per la coral local. Amb els arranjaments musicals de Josep Maria Alpiste i una lletra elaborada per Salvador Aldeger, els assistents van poder sentir per primera vegada aquesta adaptació feta a partir de l’original de Joan Sardà-Vila i estrenada amb motiu de Sant Jordi. Un dels elements singulars va ser la lletra, amb nombroses referències locals com el gorg negre, les festes localsd’hivern i estiu o els gegants.\nL’Esbart Jove de Gualba convoca una trobada de Gitanes aquest diumenge\nAquest diumenge, a dos quarts de 12 del migdia, la plaça Joan Ragué de Gualba acollirà una nova edició de la Trobada de Gitanes que organitza cada any l’Esbart Jove de Gualba. En aquesta edició hi participaran els grups infantils, juvenils i de veterans tant de l’esbart local com dels tres esbarts convidats. Així, al marge de l’Esbart Jove de Gualba, també sortiran a la plaça els balladors de Martorelles, Lliçà d’Amunt i Santa Eulàlia de Ronçana per oferir un petit tast del seu repertori de les diverses danses vinculades amb el món de les Gitanes. En aquest sentit, els assistents podran gaudir de l’entrada i la sortida, les polques, els valsos, catxutxes i altres balls.\nCan Figueres serà escenari de l’estrena de ‘Dansaires de Gualba’\nLa coral les Veus de Gualba, en col·laboració amb l’Esbart Jove de Gualba, estrenen aquest diumenge, 22 d’abril, a dos quarts d’1 del migdia, a l’esplanada de la masia de Can Figueres, la sardana ‘Dansaires de Gualba’. La peça és una versió per ser cantada d’una antiga sardana de Joan Sardà i Vila que ha estat recuperada fa un parell d’anys. La composició que s’estrena aquest diumenge compta amb una lletra elaborada per Salvador Aldeger i amb arranjaments del violinista del Teatre del Liceu establert a Gualba i director de la coral local, Josep Maria Alpiste. Després de l’acte, s’oferirà un aperitiu a tots els assistents. Amb aquesta iniciativa, les Veus de Gualba dóna cos a una sardana tradicional que es refereix al municipi i la incorpora al repertori de ball de l’esbart i de cant de la coral.\nL’autor de ‘Dansaires de Gualba’, Joan Sardà (1902-1962) era pianista de professió i va conrear diversos gèneres musicals, a més d’instrumentar balls populars per a coble. Va pertànyer a l’equip de redacció de la ‘Guia Sardanista’ com a assessor musical i entre les seves sardanes s’hi compten d’altres composicions vinculades al Baix Montseny, com ‘L’ermita de Sant Lleïr’ o ‘Vilamajonina’. També són seves les sardanes per a cobla ‘Festa’ i ‘La font dels oms’, així com ‘Cants de la terra’, ‘L’avi Socias’, ‘Records de joventut’ o ‘Repic de campanes’.\nMig centenar de persones participen al ‘joc dels ous’ de Gualba el Dissabte Sant\nFins a 33 persones a les cartes, al canari, i 21 al dòmino, van participar dissabte al tradicional ‘joc dels ous’ que es va celebrar per tercer any consecutiu al bar Avalon de Gualba, que regenta Ignasi López. Un total de 54 persones a les que, ben entrada la nit, se n’anaven sumant d’altres mentre alguns dels jugadors ja es retiraven. El ‘joc dels ous’ és una tradició gualbenca que se celebra Dissabte Sant i la seva peculiaritat és que els jugadors, enlloc de monedes o fitxes, fan apostes amb ous de gallina.\nDes de fa nombroses dècades que el municipi conserva aquesta cita que només se celebra un dia a l’any. Les partides comencen passades les 10 del vespre i s’allarguen fins a les 4 o les 5 de la matinada. A la mitjanit, els jugadors fan una aturada per menjar truites dels ous apostats.\nProva de sirenes d’accident químic a Gualba, Sant Celoni i Riells i Viabrea\nDimarts, 17 d’abril, es realitzarà una nova prova de sirenes d’accident químic a empreses de Gualba, la Batllòria, Riells i Viabrea i Sant Celoni. Es tracta d’una prova de so de les sirenes de la xarxa general d’alarmes i comunicacions de protecció civil adscrita al Pla del Sector Químic de Catalunya, PLASEQCAT. L’activació de les sirenes en alerta es farà a les 11 del matí i a les 11.10 s’activarà l’alarma de fi d’alerta.\nEls objectius d’aquest tipus d’exercici són diversos com ara donar a conèixer i familiaritzar a la població amb els tipus de sons de les sirenes; avaluar la cobertura acústica de les sirenes i detectar possibles zones de població afectades on no se sentin les sirenes per tal de prendre les mesures pertinents i comprovar el bon funcionament dels sistemes d’activació de les sirenes.\nPosted in Gualba, Riells i Viabrea, Sant Celoni | Leave a Comment »\nQuatre esbarts ballaran a la plaça de Gualba diumenge\nLa plaça Joan Ragué de Gualba serà aquest diumenge, 15 d’abril, l’escenari de quatre esbarts dansaires catalans que oferiran un repertori de balls tradicionals a les 12 del migdia. Les actuacions, organitzades per l’Esbart Jove de Gualba, amfitrió de la trobada, s’inscriuen en el marc de les ballades rotatòries programades a la Roda Catalònia. Els balladors correspondran a les seccions infantils i juvenils dels tres esbarts visitants i del local. En aquesta ocasió, els participants seran l’Associació de Dansaires els Torbins de Sant Andreu de la Barca, l’esbart Sant Martí de Torrelles de Llobregat i el Casal Cultural de Dansaires Manresans de Manresa.\nAl marge d’aquesta actuació, l’Esbart Jove de Gualba també col·laborarà, el 22 d’abril, al Gran Concert de Sant Jordi organitzat per la coral Les Veus de Gualba i que permetrà estrenar, a dos quarts d’1 del migdia, a l’entorn privilegiat de la masia de Can Figueres, la sardana ‘Dansaires de Gualba’. La peça, una antiga sardana dedicada a Gualba i recuperada fa un parell d’anys, compta amb els arranjaments de Josep Maria Alpiste i amb lletra de Salvador Aldeguer. Després d’aquesta actuació s’oferirà un refrigeri als assistents.


Proposta de noves dates per a la EHF Champions League\nLa màxima competició europea planteja un calendari alternatiu a causa del Coronavirus: els vuitens de final es jugarien de l’1 al 7 de juny, els quarts del 22 al 28 de juny i la Final4 el 22 i 23 d’agost\nL’estat d’alarma actual per la situació de transmissió del Covid-19 ha provocat l’ajornament de totes les competicions, inclosa la Lliga de Campions. Aquest dimecres la EHF ha anunciat una proposta de dates alternatives per a la disputa de les seves competicions, que no es reprendran en cap cas abans del mes de juny. La VELUX EHF Champions League es troba en els vuitens de final, ronda de la qual el Barça va quedar exempt gràcies a haver aconseguit la primera posició del grup A.\nLa proposta de la EHF, que ha arribat a través del seu president (Michael Wiederer), és que les competicions es reprenguin la primera setmana del juny. Així, els vuitens de final de la Champions es jugarien entre el 4-5 (anada) i el 6-7 de juny (tornada). Amb els equips confirmats, els quarts de final es disputarien entre el 25-26 i el 27-28 de juny amb el Barça jugant la tornada al Palau Blaugrana. Per últim, la data proposada per a la disputa de la Final Four de Colònia és el cap de setmana del 22 i 23 d’agost.\nTambé s'han proposat noves dates per a la Champions femenina (Final4 el 5 i 6 de setembre) i per a la EHF Cup (finals el 29 i 30 d'agost). A més, l'Europeu sub20 es disputarà del 13 al 23 d'agost, coincidint amb l'Europeu sub18.\nTotes aquestes propostes dependran de l’evolució de la pandèmia arreu d’Europa. En aquest sentit, la EHF es reserva dates límits per a cada fase per suspendre els respectius partits.


Marcos Gavaldà: “Les FECS són el pal de paller de Camp Joliu” – Estil Camp Joliu\nMarcos Gavaldà: “Les FECS són el pal de paller de Camp Joliu”\nby\tCamp Joliu\t/ Diumenge, 16 octubre 2016\t/ Published in Famílies, PORTADA\nDes de l’inici a Camp Joliu s’ha comptat amb aquesta figura tan genuïna i ja tradicional a l’escola com són les Famílies Encarregades de Curs (FEC). El valor de les FEC a Camp Joliu rau en la missió mateixa del col·legi, que consisteix a ajudar a les famílies, que són les veritables responsables i protagonistes de l’educació dels fills. L’excel·lent formació acadèmia, la pràctica de virturs cristianes i la formació de famílies són l’eix central del projecte educatiu de la nostra escola.\nPer poder donar compliment a aquesta missió de l’escola de donar suport i ajudar els pares en aquest camí de formació dels seus fills, el col·legi posa a l’abast de les famílies múltiples mitjans: tutories, reunions trimestrals, Cursos d’Orientació familiar (COF ), … d’aquesta manera, les FEC seran aquest vincle d’unió que faran arribar a la resta de famílies del curs, tot aquest projecte formatiu del col·legi. Les FEC pretenen impulsar les activitats formatives que el col·legi posa ja a l’abast de la resta de pares i arribar a un tracte proper amb la resta de pares de la classe per integrar-los en aquest projecte educatiu.\nEn més d’una ocasió m’he trobat amb pares que pensaven que no estaven complint bé amb la seva missió de FEC per no haver muntat cap barbacoa de la classe per falta de temps. I els has de recordar que això no és la seva tasca principal, i que potser ells han complert perfectament amb el seu principal objectiu, ja que han sabut donar resposta a les necessitats de les famílies i han acostat el projecte educatiu del col·legi a la resta de famílies . L’organitzar trobades, serà una conseqüència de l’anterior, en tractar es crearan llaços d’amistat i aquestes trobades ens serviran per donar a conèixer el panorama immens del projecte de Camp Joliu.\nD’aquesta manera podríem resumir que les característiques necessàries que ha de tenir una Família Encarregada de curs de Camp Joliu són les següents:\nuna actitud de servei a la resta de famílies del curs.\nque siguin propers a la resta de famílies i que ajudin a canalitzar actituds de distanciament amb el tutor del curs.\nque mantinguin una actitud d’unitat i confiança amb l’escola.\nmantenir l’afany per la formació personal per millorar com a pares i persona.\nAixí doncs, quines tasques té una Família Encarregada de Curs? Fent un resum de punts que han sortit anteriorment podríem dir que les tasques són les següents:\nafavorir un clima familiar entre els pares del curs.\nfomentar que les famílies tinguin una bona entesa amb els diferents responsables de l’escola\nanimar a les famílies a assistir als mitjans de formació que Camp Joliu posa a l’abast.\nFer arribar els possibles suggeriments i iniciatives per millorar el funcionament del dia a dia.\nSens dubte les Famílies Encarregades de Curs són i han de ser aquest “pal de paller” que mantenen ben units al col·legi a la resta de famílies i sense les quals Camp Joliu no seria el que és, un escola de famílies.


VILASUB 2.0: PALAMÓS 14/06/09\nGAMBES, LLOSA I EL BOREAS...\nEl passat cap de setmana, com ja és tradició cap a aquestes dates, vam fer la nostra peregrinació anual cap a Palamós, concretament la 7a, per gaudir del suculent menú de la gamba, anar a la platja i capbussar-nos en aquestes aigües.\nEnguany tornant als orígens, el dissabte a l'hora de sopar vam anar a gaudir de les gambes al restaurant Bellport, situat al passeig marítim de Palamós. Com sempre va ser excel·lent, el tracte amabilíssim, el menjar suculent i les gambes...ai les gambes!!! S'hi ha d'anar, nyaaaammm!!!\nHavent agafat forces, el diumenge de bon matí vam anar a capbussar-nos a les aigües de la badia de Palamós de la mà de l' H2O diving center. Com sempre que hem sortit amb ells molt bé i malgrat un problema que van tenir amb un motor del vaixell vam poder fer dues bones sortides.\nLa primera sortida ens va dur fins a la Llosa de Palamós i durant el curt trajecte de navegació vam poder divisar les grans aletes d'un peix lluna "Mola mola" picant sobre la superfície de la tranquil·la mar.\nAquesta localització permet una gran varietat d'itineraris que la fan adequada per a tots els nivells. Un cop a l'aigua vam gaudir d'una visibilitat d'uns 15m. i vam recórrer un itinerari que ens va dur fins els 27m. de fondària passant per paisatges típics del precoral·ligen, fons de sorra i de tornada vam travessar un espectacular canó on grans bancs de variades s'hi agrupaven.\nCal destacar la gran varietat de fauna existent, nudibranquis, rascasses, llagostes, variades, donzelles, fadrins, castanyoles, morenes, etc. I com a curiositat destacar la gran quantitat de maromes dels vaixells que hi havia disseminades pel fons.\nAl poc temps d'arribar al port ja érem un altre cop damunt del vaixell navegant rumb al derelicte del Boreas. Aquesta seria la 3a vegada que el visitaríem en poc temps i sabíem que ens exposàvem a una llarga descompressió tenint en compte la profunditat i durada de la immersió anterior i el curt espai de temps entre immersions en superfície.\nDe totes maneres, tenint en compte la visibilitat de la immersió anterior, teníem moltes ganes de capbussar-nos ja que segurament seria la 1a immersió de les que havíem fet al Boreas en la que podríem observar-lo d'allò més bé.\nI així va ser, la visibilitat tornava a ser d'uns 15m. i el color de l'aigua, que jo recordava d'un to verdós, era d'un blau nítid. Vam fer un ràpid descens i vam recórrer el derelicte de popa a proa, des de la fonda hèlix, a on la càmera em va deixar de funcionar potser pel canvi sobtat de pressió i temperatura, passant per la sala del motor, on vam trobar un congre de bona mida, i travessant algunes fosques estàncies del pont fins arribar a on hi havia la creu de proa del Boreas. Em va fer molta pena observar que la creu de proa ,símbol del Boreas, havia estat arrencada i ja no hi era...possibles efectes del temporal?\nEn quant a fauna per sobre del Boreas surava un gran banc de bogues, les quals escapaven de l'assetjament d'un grup de dèntols, vam poder veure el congre de la sala de màquines, castanyoles, forcadelles, sargs, morrudes i variades per sobre el pont i també per sobre del casc i entre les roques del voltant vam poder observar diferents nudibranquis. En fi que em va semblar més poblat i menys fred que altres vegades.\nAmb tot això entre fotografia i fotografia el temps anava passant i la "deco", que no coneix d'entreteniments ni distraccions, ens va fer estar penjats del cap 22 minuts!! Mai havia fet una "deco" tan llarga i alhora tan tranquil·la envoltat d'un blau nítid i del banc de bogues que hi havia instants abans al fons.\nDe ben segur que hi tornarem, però esperem que el proper cop amb Nitrox.\nBy VILASUB Club d'Activitats Subaquàtiques a 0:00:00\nEtiquetes de comentaris: CENTRE BUSSEIG H2O , EL BOREAS , LA LLOSA DE PALAMÓS , PALAMÓS\nJordi Galbany ha dit...\nEnhorabona pel blog i per aquesta darrera entrada... Està molt bé poder veure com són les immersions de les persones amb més experiència... Jo he començat a fer immersions aquest estiu, i estic al·lucinant... Espero poder anar a les Medes algun dia!\n16 de setembre de 2009, a les 2:07\nVILASUB ha dit...\nMoltes gràcies Jordi i benvingut a Vilasub!!\nM'agrada molt veure que aquest blog compleix amb la seva funció principal d'informar i ajudar al desenvolupament d'aquesta fantàstica activitat.\nQue segueixis al·lucinant molt en les teves properes immersions (nosaltres encara ho fem) i quan vulguis estàs convidat a sortir amb nosaltres.\n16 de setembre de 2009, a les 14:48\nEXPO FOTO-SUB SALVADOR DEVANT\nST. FELIU DE GUÍXOLS 31/05/09


Bonificació 0,20 cèntims litre carburant. Tractament Comptable | Cervera i Gonfaus\nBonificació estatal 0,20 cèntims per 1 litre de benzina.\nL’augment disparat dels preus dels carburants va obligar al govern de l’Estat a destinar ajudes econòmiques immediates per tal que l’afectació de la pujada del cost de la benzina fos la mínima possible per la societat. La mesura va ser la de subvencionar 0,20 cèntims per la compra 1 litre de carburant a qualsevol estació de servei de l’Estat.\nNormativa: Reial Decret Legislatiu 6/2022.\nProblemàtica: En un primer moment se’ns presenta el dubte a l’hora de calcular aquesta bonificació i posteriorment sobre quin preu aplicar-la, i, en segon lloc, sorgeix la qüestió comptable de com hem de registrar aquesta operació correctament.\nResolució: El dret de bonificació de 0,20 cèntims s’assoleix per cada litre de benzina consumida. És a dir, si fem una compra de 1.000 litres, ( 1000 * 0,20 = 200 ), gaudirem d’una bonificació de 200 euros.\nUn cop hem obtingut l’import que ens podem bonificar, ara hem de saber sobre quin preu el descomptem. El Reial decret és molt clar quan afirma que la bonificació s’aplicarà respecte del PREU VENDA PÚBLIC, per tant, ho descomptarem del preu final factura ( Base Imposable + IVA)\n* Càlcul Preu Bonificat\n* Tractament Comptable. Des del punt de vista del client que va a proveir-se de carburant i conseqüentment recepcionarà la factura de compra de l’estació de Servei.\n1) Recepció de la Factura.\n2) Comptabilització BONIFICACIÓ aplicada.\nCom podem observar el saldo comptable final del Proveïdor és de 1.010, que coincidirà amb el pagament bancari que haurà abonat el client quan ha anat a proveir-se de carburant.


Text de l'Evangeli (Jn 7,40-53): Alguns del poble que havien sentit parlar a Jesús començaren a dir: «Aquest és realment el Profeta». D'altres deien: «És el Messies». Però uns altres replicaven: «¿És que el Messies ha de venir de Galilea? ¿No diu l'Escriptura que el Messies serà descendent de David i que ha de venir de Betlem, el poble d'on era David?». La gent es va dividir per causa d'Ell. En aquell temps, alguns del poble que havien sentit parlar a Jesús començaren a dir: «Aquest és realment el Profeta». D'altres deien: «És el Messies». Però uns altres replicaven: «¿És que el Messies ha de venir de Galilea? ¿No diu l'Escriptura que el Messies serà descendent de David i que ha de venir de Betlem, el poble d'on era David?».\nAvui l’Escriptura ens torna a donar una “foto” reflectint l’ambient poc abans de la Setmana Santa. Han passat més de 20 segles i molts segueixen igual. Curiós!\n—Sortosament, hi ha gent amb sentit comú: «Ningú no ha parlat mai com aquest home», deien alguns.


▷ ⭐Definició de mahometisme⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de mahometisme\nDefinició de mahometisme\nara pots descobrir La definició i uns quants exemples de com utilitzar la paraula mahometisme, en aquesta selecció de rectificacions ortogràfiques pots veure com es pot usar en un context real aquest mot i fer servir un dels sinònims que et recomanem de la llista completa que pots trobar aquí a més pots veure la seva Definició perquè et sigui moltíssim més simple comprendre què significa mahometisme.\n¿Cóm es diu mahometisme en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice mahometisme en catalán?\nSi tens ganes de saber com s’escriu en espanyol mahometisme has de entendre que la seva traducció és mahometisme pots veure en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en espanyol.\nExemples de com utilitzar mahometisme\nUn mes enrere en Prophezine, vaig escriure sobre el nou llibre que Walid […] Shoebat i jo acabem de llançar al mercat titulat La Guerra de Déu […] contra el Terror: mahometismo, Profecia i la Bíblia.\nEn termes de religió, les tres denominacions més grans del món […] (cristianisme, mahometismo, hinduisme) han […] estat incloses, igual que el judaisme.\nLa Fundació […] Ramadà, una organització musulmana d’Anglaterra, va condemnar l’atac a Gibson Square però va dir que la novel·la «intenta menysprear a una de les grans dones del mahometismo,» va reportar el servei de notícies Bloomberg.\nÉs així que veiem descripcions d’àngels al mahometisme, en les mitologies gregues i orientals i en algunes branques del budisme.\nEn el meu últim set de DVD, mahometismo i Els temps […] de la Fi, també vam passar enmig d’aquest passatge amb tot luxe de detalls.\nMuhammad Islam o […] els musulmans mahometismo Frases Pensaments […] d’àudio i vídeo\nAquest estudi se centrarà en els grups […] dissidents dins de totes les religions principals, incloent el […] cristianisme, mahometismo, judaisme, hinduisme […] i budisme.\nEn referir-se als instigadors de la matança d’armenis Morgenthau assenyala en les seves memòries: «Gairebé tots eren ateus sense cap respecte pel mahometismo o el cristianisme; per a ells l’únic mòbil era el de l’estat, fred i calculador.


Enric I. Canela » Blog Archive » El poder dels rànquings universitaris\nLa Vanguardia publicava l’editorial Deslucidas universidades nuestras. Diu:\nLa recent publicació de dos rànquings internacionals d’universitats ha generat preocupació en l’opinió pública pel deslluït lloc que hi ocupen els centres espanyols. A la llista de Xangai cap universitat espanyola formava part de les primeres dues-centes, i entre les dues-centes primeres del rànquing QS només apareixen dos (catalanes, per cert: la Universitat de Barcelona en el lloc 148 i l’Autònoma de Barcelona en el 173, la Autònoma de Madrid i la Complutense apareixen bastant més avall, el que relativitza el mite que la llengua catalana és un obstacle). Entre els experts en gestió universitària hi ha opinions diverses sobre el valor d’aquests rànquings. Els més crítics consideren que són poc fiables, ja que no hi ha fonts globals d’informació que permetin avaluar totes les universitats del món. Sostenen tals crítics que algunes classificacions tenen estricta vocació comercial o responen a interessos (al biaix anglosaxó i al seu característic influx oriental, per exemple). Moltes d’aquestes classificacions, insisteixen els crítics, només mesuren un tipus de publicacions o responen a pomposes característiques mediàtiques, com l’existència de premis Nobel en el claustre. Màrius Rubiralta creu que aquestes classificacions no mesuren l’excel·lència docent ni la contribució de la universitat al desenvolupament. Guy Haug, ideòleg del pla Bolonya, sosté que s’avaluen aspectes rellevants com la recerca orientada a la publicació, però es prescindeix d’altres no menys essencials: la docència, la missió social i regional de les universitats i el seu paper en la formació superior de àmplies capes de la població. Haug considera que aquests aspectes són tan indispensable per a la societat del coneixement com la recerca més puntera. Els crítics són reticents a concedir a aquests rànquings el poder de determinar les estratègies de l’educació superior.\nAltres experts, en canvi, creuen imprescindible aprofitar els decebedors resultats d’aquestes classificacions per fomentar el salt qualitatiu de les nostres universitats. Taxatiu, Pello Salaburu sosté que és preferible un rànquing dolent que no hi hagi cap. Aquestes classificacions, afirma, introdueixen a la universitat la cultura de l’avaluació externa Martí Parellada dóna per fet que aquestes classificacions mesuren la potència d’un sistema, el que deixa en evidència al conjunt de la universitat espanyola, que no està a l’altura del pes econòmic del país. Agafant el toro per les banyes, Dídac Ramírez (UB) es pregunta: ¿Si són màrqueting, per què no aprofitar-ho “. Ana Ripoll (UAB), per la seva banda, proposa rendibilitzar el cop de la baixa classificació per introduir canvis que afavoreixin l’excel·lència. El garrotada de les classificacions internacionals podria ser una bona oportunitat perquè la universitat espanyola corregeixi alguns dels seus vicis i problemes: finançament, burocratisme i uniformisme. És indubtable que la xarxa espanyola d’universitats ha afavorit el desenvolupament territorial, ha socialitzat la cultura i ha contribuït a augmentar el nivell educatiu mitjà. Però el uniformisme del sistema impedeix la competició i frena l’excel·lència. Ha arribat el moment d’afavorir l’especialització de les nostres universitats i de permetre que alguns centres tinguin l’oportunitat pressupostària de sobresortir. No totes les nostres universitats poden aspirar a ser Harvard, però algunes haurien de poder intentar-ho.\nAquest editorial és conseqüència de l’article Rankings ¿de qué sirven?. Màrius Rubiralta, secretari General d’Universitats, els relativitzava, correctament (Diagnósticos), i feia apologia del Campus d’Excel·lència Internacional. Mesura correcta, però poc efectiva sense diners.\nJo, particularment crec que els rànquings són útil per comparar-se. Tenen molts inconvenient s i defectes, cert, però ens obliguen a canviar. Sense els rànquings no s’hauria posat de manifest de forma tan clara la necessitat del canvi.


LOS TRES REINOS MÁGICOS (ebook)\nSilvia Jovés Gómez\nPaula i Ana són dues germanes que viuen una aventura emocionant i inesperada, durant les vacances estivals que passen a casa de la seva àvia al camp, quan descobreixen un llibre antic escrit per una nena anomenada Cate, i que narra la seva aventura inacabada després d'haver contactat amb els regnes de les Fades, els Mags i els Follets, a través d'una porta misteriosa que es troba al jardí de la casa. Cate tenia l'encàrrec de reunir novament aquests regnes màgics que estaven desunits, però a l'haver de acompanyar els seus pares de tornada a casa, es veu en la impossibilitat d'aconseguir el seu objectiu.\nPaula i Ana es responsabilitzen de dur a terme la missió inconclusa de Cate. Ho aconseguiran? Aconseguiran unir novament aquests tres regnes màgics?\nSilvia Jovés Gómez (Barcelona, 1968) és la menor de tres germanes, a les que està molt unida. Comparteix amb elles, des de molt petita, l'afició per la lectura de la seva mare, i amb el seu pare, enginyer industrial, el perfil tècnic i la seva preferència pels estudis de ciències.\nEs va llicenciar en Informàtica per la U.P.C. (Universitat Politècnica de Catalunya), compaginant els estudis amb la seva carrera professional, que ha desenvolupat en diferents entitats financeres. En un moment de la seva vida, va haver de fer una aturada professional per motius personals i va decidir escriure un relat infantil per les seves filles, que en aquest moment comptaven amb 10 i 8 anys d'edat, i no semblaven sentir-se especialment atretes per la lectura, amb l'objectiu que es familiaritzessin amb aquesta pràctica.\nActualment segueix treballant en una entitat que li permet conciliar la seva vida laboral i familiar, i dedicar les seves estones lliures a la lectura i l'escriptura.


Cacera del tresor. by Fem Tic - issuu\nQÜESTIONARI ORIGEN I SIGNIFICAT DEL NOM\n1. Esbrina què és una cacera del tresor i quin és l'origen i el significat del seu nom. Una cacera del tresor consisteix en una sèrie de preguntes i una llista de pàgines web de les quals se’n pot extreure o inferir la resposta. Algunes d’elles integren una “gran pregunta” al final, que requereix que els alumnes integrin els coneixements adquirits en el procés. L’expressió “cacera del tresor” prové de l’anglès “treasure hunt”, “scavenger hunt” o “knowledge hunt”.\n2. Tota activitat està subjecte a una programació. Digues quines són les parts d'una cacera i quines característiques tenen cadascuna d'elles. - Una introducció: presenta l’activitat i en desperta l’interès. - Una llista de preguntes: sobre un tema o una qüestió. Cal evitar preguntes que els alumnes puguin respondre a base de retallar i enganxar informació. Cal fomentar la lectura comprensiva, l’anàlisi i l’organització de la informació. - Una llista d’enllaços: que remetin a llocs web on podran trobar les respostes i que hauran d’haver estat seleccionats anteriorment. - La gran pregunta: una pregunta que no es trobi a la cacera i que requereixi integrar o valorar allò après durant el procés d’investigació. - Unes pautes d’avaluació: basades en uns indicadors (originalitat, encerts, qualitat en les respostes...). - Els crèdits: on indiquem la procedència de les imatges, els textos o els models utilitzats.\nDIRECTORIS 3. Hi ha molts docents que han elaborat caceres per als seus alumnes. A quines pàgines pots trobar exemples de tots els nivells i àrees? http://www.aula21.net/cazas/ejemplos.htm http://webquest.xtec.cat/WebCaceres/index.htm http://www.aulaintercultural.org/mot.php3?id_mot=430 http://www.isabelperez.com/webquest/taller/treasure.htm\nCREACIÓ 4. ¿Quins passos has de seguir per fer una cacera del tresor? - Identificar clarament el tema i l’àrea de la caça. - Intentar que les preguntes suscitin pensament i reflexió. D’aquesta manera, cal que els alumnes pensin per tal de respondre i, d’aquesta manera, evitar el “retallar i enganxar”. - No incloeu més de deu enllaços. - Fixar un límit de temps per resoldre la cacera del tresor. - Planificar com compartirien la informació els alumnes (un full de treball, una presentació, un text electrònic...) - Comprovar que tots els enllaços funcionin. Un cop tinguem tot això, ja podem passar a l’acció: - Crear una carpeta on guardarem els arxius. - Guardar les imatges i els sons que utilitzarem en aquesta carpeta. - Obrir el generador “Aula 21” i respondre les preguntes que ens demanen. - Clicar a “arxiu”, “guardar como” i guardarem la cacera a la nostra carpeta. - Si volem fer modificacions, cal que tanquem l’arxiu i l’obrim de nou amb un editor de pàgines web Front Page Dreamweaver i després “guardar”.\nTIPUS D'ACTIVITAT 5. Les activitats exigeixen diferents competències, segons la seva tipologia. Quines habilitats o destreses posa en joc l'alumne quan realitza una cacera del tresor? Posa en pràctica destreses bàsiques en la utilització de les fonts d’informació per tal d’adquirir nous coneixements de manera crítica. L’alumne posa en pràctica la competència digital, present al currículum de secundària. A més, gràcies a les caceres del tresor, els alumnes busquen, obtenen, processen i comuniquen informació, és a dir, aprenen a manejar la informació. D’aquesta manera, es potencia la utilització de les tecnologies de la informació i la comunicació com a element essencial per a informar-se, aprendre i comunicar-se. Donat que els alumnes estan acostumats a buscar la informació a internet per tal de realitzar els seus deures i treballs, és necessari que aprenguin tècniques i “s’entrenin” per tal de realitzar aquesta tasca tan comuna entre l’alumnat amb més facilitat.\nLA GRAN PREGUNTA El fet que la cacera del tresor sigui una activitat subjecte a una estructura fixa, ¿facilita o bé obstaculitza el procés de la seva creació? Aquesta característica, ¿amplia o limita les seves possibilitats d'aplicació a l'aula? El fet que la cacera del tresor sigui una activitat subjecte a una estructura fixa facilita el procés de creació, ja que és una estructura molt simple i molt ràpida. Sobretot aquest últim aspecte de la rapidesa en la creació de materials és molt important per al professorat, ja que passem hores i hores fora de l’aula preparant materials o corregint. Gràcies a aquesta estructura tan clara i mecànica, el professorat pot guanyar moltes hores del seu temps. Pel que fa al moment de l’aplicació de la cacera del tresor a l’aula, crec que amplia les seves possibilitats, ja que cada professor és més o menys creatiu i cadascun pot tenir interessos ben diferents, de manera que nosaltres com a professors podem arribar a personalitzar la cacera del tresor tant com vulguem.\nAVALUACIÓ Organització: Les preguntes estan molt ben organitzades. La seva presentació segueix un ordre lògic. Redacció: L’enunciat de les preguntes és comprensible. Adequació dels enllaços: La informació que proporcionen els enllaços està estretament relacionada amb el tema.\nCacera del tresor.\nQüestionari sobre caceres del tresor.


El Liceu amenaça de suspendre ‘La traviata’ si segueix l’aforament limitat a 500 persones | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nEl Liceu amenaça de suspendre ‘La traviata’ si segueix l’aforament limitat a 500 persones\nInterior i Cultura mediaran amb el Procicat per permetre el 50% de l’ocupació del coliseu barceloní\nUn momento de La Traviata en el Gran Teatre del Liceu. Antoni Bofill\nPerillen les funcions de La traviata al Liceu. La dura restricció de l’aforament (la Generalitat no cedeix i manté el límit de 500 espectadors per als grans equipaments per frenar els rebrots) condemna el coliseu a una agonia a la taquilla tan cruel com la que pateix Violetta Valéry a l’escenari. Així, els responsables del teatre líric no han tingut cap altra opció que ressituar en dues funcions (divendres passat va tenir lloc la primera) els mil espectadors que tenien entrada per disfrutar aquest dissabte de la famosa òpera de Giuseppe Verdi en la reposició del muntatge de David McVicar, sota la batuta de Speranza Scappucci. La situació, si la Generalitat no revisa una restricció que té efectes letals a les arques del teatre, és tan greu que avisen que hauran de cancel·lar les representacions a partir de dilluns vinent, segons una nota feta pública aquest dissabte.\nSonen campanes de tancament de la temporada de Nadal. Aixecar el teló amb només el 21% de l’aforament (2.228 butaques) disponible és una ruïna econòmica que, segons els responsables del teatre, no poden assumir. Davant l’anguniosa situació (el centre no deixa d’augmentar el seu dèficit), la comissió executiva del Gran Teatre del Liceu, en una reunió d’urgència aquest dissabte, va llançar un ultimàtum a la Generalitat per evitar el tancament.\n“La comissió ha constatat la impossibilitat de continuar celebrant representacions amb una presència màxima de 500 persones, poc més del 20% de l’aforament del teatre (...) i ha ratificat la proposta de la direcció de cancel·lar les representacions de La traviata a partir del dilluns 7, en el cas que no s’elimini el límit dels 500 espectadors”, especificava la nota de la comissió, en què estan representades les institucions públiques i a què es va convidar el conseller d’Interior de la Generalitat, Miquel Samper. Segons la nota, tant els representants de Cultura com d’Interior de la Generalitat “han manifestat la seva disposició a informar amb urgència de les dades percebudes al Procicat, per revisar els límits d’assistència als grans equipaments”, entre els quals hi ha el Liceu.\nEn espera de la decisió del Procicat, el teatre “manté la funció de dimarts dia 8 i les futures representacions amb la previsió d’ocupació del 50%, tenint tot el taquillatge pràcticament venut”. Si la resposta és negativa anuncien que “se suspendria la futura programació del Liceu”.\nLes dues primeres funcions han deixat una imatge insòlita, amb la sensació que hi havia més persones treballant que a la platea. Entre els abonats que van alliberar la seva entrada i el públic que va decidir no anar-hi a última hora (el confinament perimetral de cap de setmana i el pont en potència no van facilitar les coses) el teatre amb prou feines va superar els 400 espectadors. A la producció treballa un equip de 300 persones.\nDiferència amb Madrid\nEl Liceu mira de reüll el que passa al, Teatro Real de Madridque continua funcionant amb el 50% de l’aforament sense límits i té programades 15 funcions de Don Giovanni entre el desembre i el gener. Salvant les distàncies, passa una cosa semblant amb l’activitat de la restauració, que té menys restriccions a la capital espanyola que a la catalana.\nAmb 15.000 entrades venudes amb temps, el coliseu va ampliar a 16 les funcions fins al 30 de desembre (La traviata és l’espectacle estrella de l’oferta nadalenca) amb el convenciment que disposaria del 50% de l’aforament. El teatre ha intentat que el Govern reconsideri una restricció impossible d’afrontar, ja que no es podien desdoblar totes les funcions per donar cabuda als espectadors amb l’entrada ja adquirida.\nDavant tanta adversitat, l’equip artístic i tècnic ha demostrat en aquestes dues primeres funcions que la passió per continuar oferint òpera en directe continua intacta. A l’orquestra, Scappucci porta les regnes amb energia i força, en un muntatge que evita el glamur i explora el drama interior de Violetta en una atmosfera de tristesa i negra amargor. Al capdavant del repartiment, divendres van actuar la soprano Kristina Mkhitaryan, el tenor Pavol Breslik i el baríton George Gagnidze; dissabte van assumir els papers estel·lars Pretty Yende, Dmitri Kortxak i Giovanni Meoni.


Transformant la mirada: el cinema a l’aula. | CAFÈ PEDAGÒGIC\n← Més joguines fetes a casa!!\nBenvinguda a la Primavera i la història d’un Talp molt sensible. →\nTransformant la mirada: el cinema a l’aula.\nPosted on 21 Març, 2011 by electrotipia\nAlgunes persones es poden preguntar quin sentit té incloure a les aules un mitjà com l’audiovisual del que els infants ja estan tan embafats. Però, precisament, treballar amb infants als centres educatius el cinema i la fotografia és imprescindible per a desfer aquest empatx d’imatges i so.\nEn general, treballar l’art és fonamental per tal de donar recursos expressius, simbòlics i narratius; però també per moltes d’altres raons. L’art i, en concret, el cinema i la fotografia transformen la mirada, ajuden a construir significats i a donar sentir a les nostres vides. És un espai on refugiar-se, on trobar bellesa, on buscar-se a un mateix i relacionar-se amb els altres. Els objectes artístics tenen el poder de crear subjectivitats, donar ales i potenciar l’autoestima.\nFa uns mesos us vam parlar d’un llibre “La hipòtesis del cine” on podeu trobar criteris, formes, metodologies i recursos per a treballar el cinema; però just ara, que fa poc hem estrenat a l’escola el projecte “Petit Cinema” , volem fer-vos referència a un article que ha escrit una de les mestres de l’escola amb tot l’amor del món cap a un projecte, cap a les persones que el desenvolupen, cap al cinema i cap als infants.\nSi voleu llegir-lo i compartir una mica més el sentit del projecte “Petit Cinema” només us heu de fer una passejada pel següent link:\nDes d’aquí el nostre més profund agraïment a l’equip que fa possible aquest projecte, la Nuria Aidelman, la Laia Colell i la Laia Montañà així com a tots els professionals que amb el seu amor pel cinema i la seva entrega ens ensenyen a tots i totes cada dia.\nGràcies a vosaltres construïm una il·lusió dia a dia i fem que els infants vibrin!!!!\nSi voleu seguir els nostres avenços en el projecte “Petit Cinema”, podeu visitar el nostre bloc:\nLes fotografies que podeu veure a continuació estan realitzades en el context del projecte “Petit Cinema” en diferents sessions al jardí i al taller de Llum.\nPosted in Cinema, Pedagogia\nOne thought on “Transformant la mirada: el cinema a l’aula.”\nRetroenllaç: Col·laboració de la banda “The New Raemon” i el projecte “Cinema en curs” a la Pedrera. | Cafè Pedagògic


Nova entrega de la col·lecció de punts de llibre El comerç de sempre\nMés de 10.000 punts de llibre es distribuiran entre els establiments associats a Viu Comerç\nViu Comerç edita tres noves entregues de la col·lecció de punts de llibre "El comerç de sempre". A partir d'aquesta setmana els establiments associats a Viu Comerç regalaran als seus clients tres nous punts de llibre de la col•lecció amb imatges històriques d'indrets i establiments comercials de Vilanova i la Geltrú.\nPer aquest Sant Jordi 2014, la col·lecció continua amb tres noves entregues, que corresponen als números 10, 11 i 12, que son respectivament: Farmàcia Miret (1954), La Africana (1964) i la rambla Principal a principis dels 70. Cada establiment disposarà d'un cartell de la campanya a l'entrada indicant amb quin punt de llibre obsequiarà als seus clientes, de tal forma que per aconseguir els tres punts de llibre s'haurà d'anar com a mínim a tres establiments diferents.\nLa col·lecció es va iniciar l'any 2011 amb gran acollida per part dels clients i el públic en general, i sobre tot per part del món del col·leccionisme. Des de llavors s'han repartit més de 30.000 punts de llibre. La col·lecció s'ha realitzat mitjançant una acurada selecció d'imatges antigues cedides per l'Arxiu Comarcal del Garraf.


Laporta aposta per la Masia com la "base nuclear" de la recuperació esportiva del club\nActualitzat 25/02/2021 17:43 CET\nEl candidat a la presidència del FC Barcelona Joan Laporta ha presentat amb diversos membres de la candidatura Estimem el Barça, el seu programa esportiu que té la Masia com la "base nuclear" perquè pretenen fer que sigui un centre d'excel·lència esportiva del qual surtin jugadors i tècnics que puguin contribuir a tornar el club a l'elit esportiva, amb l'ajuda de dades científiques i intel·ligència artificial i diversos mètodes de treball per acompanyar la base cap als primers equips.\n"El que volem és que els i les joves que arribin a la fàbrica de somnis que és la Masia, es formin com a persones i aportin el seu talent esportiu al Barça. L'objectiu és que aquests somnis es facin realitat, i això serà el nostre pilar. La Masia és l'eix vertebral dels valors del club. Farem que la Masia ens torni a l'excel·lència", ha resumit Laporta en la presentació, a la seu de la fàbrica Moritz de Barcelona.\nLaporta vol que la Masia sigui la "base nuclear" del seu projecte, i que se sumi a l'"experiència i coneixement" que ja posseeix, i ha assegurat que garantirà, amb el seu mandat i aplicant una nova metodologia de treball per mirar de portar el club a l'"excel·lència esportiva" des d'aquesta Masia i centre d'excel·lència esportiva, la "identitat esportiva del club i la seva viabilitat econòmica".\nUn centre d'excel·lència esportiva que ha explicat al detall l'expert en 'mentoring' esportiu i extècnic de tennis Xavier Budó. El "tret diferencial" seria una nova piràmide esportiva, i comença per les escoles formatives, passa per la Masia i acaba en els primers equips. Tot això amb cinc àrees; tècnic-esportiva, coneixement i 'big data', 'scouting', metodologia i formació, i valors i cultura esportiva.\nLa Masia, que seria per a jugadors de futbol, per a jugadores del femení i per a les seccions, com també per als entrenadors de tots els equips, serà un centre de formació d'esportistes d'alt rendiment. "A la Masia l'objectiu principal és treure'n el màxim rendiment. A la Masia necessitarem entrenadors i formadors. Els valors donen títols, i invertir en valors és ser més que un club", ha aportat Budó.\nA més, Estimem el Barça vol fer de la Masia, sobretot, un centre d'excel·lència esportiva. "Volem garantir el ple desenvolupament del programa esportiu del club. Els jugadors i entrenadors passen, per bons que siguin, però hi ha d'haver un centre que garanteixi l'èxit del Barça. Donarà suport i serveis a totes les àrees esportives del club, per treballar en equip amb els tècnics i poder arribar a l'excel·lència", ha explicat Budó.\nD'altra banda, el Barça utilitzarà la "revolució tecnològica". Així ho ha explicat Jordi Mompart, professor de física quàntica de la UAB. "Parlaré d'intel·ligència artificial i d'esport. Una aposta de la candidatura perquè la intel·ligència artificial ja és present. Les màquines estan per ajudar", ha assegurat.\n"L'objectiu amb la intel·ligència artificial és donar un avantatge competitiu al Barça i ajudar a prendre decisions als qui les han de prendre, en una primera fase als equips masculí i femení. I que el Barça sigui un referent mundial en l'ús de la intel·ligència artificial en el món de l'esport", ha aportat.\nA més, s'ha parlat de Carles Puyol com un possible reforç per al club si Laporta guanya. "A més de gran capità, és una persona que ha tingut de manera natural i no forçada els valors que ha de tenir un jugador del Barça. Ens agradarà molt que puguis estar amb nosaltres si guanyem aquestes eleccions, perquè estic convençut que al Barça li cal tornar a tenir valors. M'agradarà que en Carles estigui amb nosaltres. Ho dic amb el cor", s'ha sincerat.\n"El Barça tornarà a ser el millor club, referent únic. Excel·lència com una manera de ser, i guanyar d'una certa manera, deixar empremta i jugar un futbol basat en el referent de Johan Cruyff, i amb la Masia com la pedra filosofal. Màxima identificació entre equip, socis i afició, i recuperar la il·lusió. Un primer equip format per jugadors de la Masia al costat d'altres referents mundials. Vull que es miri cap a casa, on tenim molt talent", ha resumit Yuste sobre el programa esportiu.\nPICABARALLA AMB VÍCTOR FONT PER ALBERT BENAIGES\nMalgrat que fins ara Laporta no ha volgut interpel·lar Víctor Font ni Toni Freixa, els seus rivals en aquesta cursa electoral, sí que hi ha hagut una picabaralla amb Font arran de la presència d'Albert Benaiges, que figura en l'organigrama de Sí al Futur de Font, en la compareixença de Laporta.\n"Comptem amb Albert Benaiges, que ja ha treballat amb Alexanco. També amb Víctor Valdés, Sergi Barjuan... Volem gent amb experiència i combinar-la amb gent nova que demana pas i està plena de coneixement", ha explicat Laporta, quan li han preguntat qui va ser el descobridor, entre d'altres, d'Andrés Iniesta.\n"Respecto el que diguin els candidats. Deixo clar que a l'Albert no li he tret cap espasa ni l'he posat contra la paret. Tenim relació des de fa anys, ha treballat molt bé al club i al costat d'una persona en la qual confiem, com Alexanco", ha apel·lat en al·lusió a Víctor Font, que havia assegurat a Twitter que Laporta havia posat "entre l'espasa i la paret" Benaiges.\nTambé han assistit a la roda de premsa l'exporter i extècnic del planter Víctor Valdés, l'exjugador Sergi Barjuan, José Ramón Alexanco, que va ser director del base blaugrana durant el mandat de Laporta, i Mateu Alemany --possible CEO del club si guanya Laporta--, Víctor Muñoz o Pitxi Alonso.\n"M'omple d'orgull que siguin aquí Valdés, Sergi, Alexanco, Pitxi Alonso, Víctor Muñoz, Albert Benaiges, que el tàndem que va fer amb Alexanco al base va ser extraordinari, i Mateu Alemany, que ha vingut des de Mallorca i amb qui hem col·laborat en aquest programa esportiu", ha dit Laporta en l'inici de la presentació.


El full de ruta del govern central contra la resolució del Parlament - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl full de ruta del govern central contra la resolució del Parlament\nEl Consell d'Estat ha de fer un informe, avui, que demà previsiblement serà aprovat per l'executiu\nefemadrid 10.11.2015 | 00:00\nAmb l'aprovació de la resolució independentista pel ple del Parlament de Catalunya es posa en marxa el "full de ruta" del govern per impugnar-la. Aquests són els passos que ja està fent a partir d'ara el govern central:\n-La comissió permanent del Consell d'Estat es reunirà previsiblement a primera hora d'avui amb caràcter d'urgència per tal d'emetre l'informe preceptiu, però no vinculant, sobre la proposta del recurs que li lliurarà l'executiu contra la resolució independentista.\n-Quan rebi l'informe del Consell d'Estat, se celebrarà un Consell de Ministres extraordinari per autoritzar el recurs d'inconstitucionalitat, que serà presentat davant el Tribunal Constitucional. El govern demanarà a l'alt tribunal la suspensió cautelar de la iniciativa aprovada en aplicació de l'article 161.2 de la Carta Magna, que estableix la suspensió automàtica durant un termini de cinc mesos d'una norma autonòmica quan la impugni l'executiu central.\n-Una vegada signat pel president del govern, Mariano Rajoy, un representant de l'Advocacia de l'Estat presentarà el recurs a la seu del tribunal de garanties, encara que no es descarta que ho faci directament un membre de l'executiu.\n-L'últim pas es podria fer demà amb la reunió extraordinària del ple del Tribunal Constitucional, que admetrà a tràmit el recurs de l'executiu i deixarà en suspens la iniciativa independentista.\n-El tribunal donarà trasllat a la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, de la suspensió durant cinc mesos de la resolució independentista. Un cop esgotat aquest termini, l'alt tribunal haurà d'aixecar l'esmentada suspensió o confirmar-la. En el segon cas quedarà anul·lada la declaració.


9 coses que hem après durant la nostra estada a CaixaForum\n@Maria DiasAnimals i faraons. El regne animal a l'Antic Egipte\nDoncs com passa sempre, tot el que és bo s'acaba, i la veritat és que la nostra estada a CaixaForum ha estat genial. A banda de poder treballar en un espai que desprèn cultura i elegància, hem descobert alguns dels objectes més curiosos que s'hi amaguen. També hem pogut conèixer de primera mà les obres mestres que hi ha i un grapat de coses que hem après i que t'expliquem a continuació. Jo ja m'hi quedava treballant una setmana més, a CaixaForum...\n1.- Com sabreu, l'arquitecte Puig i Cadafalch, un dels grans representants del modernisme català, va dissenyar l'antiga fàbrica Casaramona, on s'hi troba CaixaForum. Ell, que era un home molt assenyat, va planejar l'edifici seguint la disposició de l'Eixample, és a dir, imaginant-se que l'entorn de la fàbrica seguiria amb el disseny urbanístic de la ciutat. Però per sort o per desgràcia per a ell no va ser així...\n2.- L'afluència diària a CaixaForum és d'unes 2.000 persones, dada que es triplica els caps de setmana, que en reben 6.000. I si una cosa hem après durant aquests dies és que un tant per cent molt elevat dels visitants són nens. Molts nens, fins a 2.000 a la setmana! El dia rècord d'assistents, a banda de la inauguració, va ser el del 10è aniversari on s'hi van exposar obres de Goya, Delacroix i Bestué-Vives. Van rebre fins a 8.900 persones!\n3.- A l'entrada de CaixaForum, al sostre, hi ha una obra de Lucio Fontana, de títol 'Ambiente spaziale Num. 51-A1 (Struttura al neon per la IX Triennale di Milano)'. Té unes dimensions de 230 centímetres d'altura, 827 centímetres d'ample i 670 centímetres de llargada, i és una instal·lació de neó del 1951.\n4.- Tot i que ens queda molt per convertir-nos en experts, hem sabut que els magatzems, en l'àmbit de art, es diuen reserves o fons de reserves. I les estructures de metall o rails on es posen els quadres a les reserves es diuen pintes.\n5.- També hem sabut coses que són 'top secret'. Per exemple, que el moment de màxima seguretat a CaixaForum és quan arriben les obres. No es pot saber quines obres arriben ni en quin moment. Ningú en sap res, és com un secret d'Estat! I també hem sabut que quan altres museus cedeixen obres aquestes venen acompanyades pel 'correu', que és una espècie de comissari del museu que cedeix l'obra encarregat de supervisar que tot vagi bé.\n6.- A l'exposició 'Dibuixar Versalles' es mostren 30 cartons que Charles Le Brun va fer com a dibuixos preparatoris per a la Galeria dels Miralls del Palau de Versalles, i com la majoria són en paper hi ha moltes que fins d'aquí 3 anys ningú més les podrà veure. Són molt delicades perquè la llum es 'menja' el paper, així que necessiten molt temps de repòs abans que no es tornin a exposar.\n7.- Els antics egipcis es passaven la vida preparant-se per el més enllà. Tot i que les momificacions es reservaven per faraons, la reialesa i alts funcionaris, també van momificar un munt d'animals com vaques, carners, gossos... i a CaixaForum n'hi han uns quants exemples: hem vist cocodrils, peixos, serps i gats momificats.\n8.- Més enllà de les adreces de contacte comuns que podem trobar per comunicar-nos amb les Nacions Unides, l'acció 'My World' de CaixaForum és una idea genial per proposar canvis a nivell global. Hem entrat a la peixera, ens hem pujat a l'altell i la veritat és que sí que et venen ganes de fer un discurs!\n9.- També hem après alguns secrets o reptes per a la conservació d'obres: hi ha una càmera frigorífica a 15 graus de temperatura per a obres que continguin elements orgànics. Per exemple, hi ha una que està feta de cítrics deshidratats. També hi ha monopatins fets de trossos de porc ('La hermandad', de José Antonio Hernández Díaz) i dos bustos, un de sabó i l'altre de xocolata (és l'obra 'Lick and lader' de Janine Antoni). I també una altre obra feta amb aranges!


Bescuit de poma, mel i llimona o el pastís de poma de la concòrdia - Retalls de Cuina\nHome pastisseria Bescuit de poma, mel i llimona o el pastís de poma de la concòrdia\nBescuit de poma, mel i llimona o el pastís de poma de la concòrdia\nAnna Pigarda / 2.5.18\nA casa tenim un gran dilema: a tots ens agrada el pastís de poma, però un sector és de pastissos de poma més aviat prims, fets amb pasta de full, on el que predomina és la poma, i l'altra sector és de pastissos de poma amb molt bescuit i poca poma. La que us porto avui és la recepta de la concòrdia, perquè malgrat tenir una base de bescuit, es fa servir un motlle baix i molt ample de manera que el bescuit queda força prim i, a més, pórta molta poma per sobre. A més, he fet servir melmelada de poma amb mel de Tros de Mos per pintar-lo per sobre, que ha potenciat molt més el gust de poma, de manera que el resultat ha estat fantàstic: tots han menjat pastís i ningú s'ha queixat de si era massa gruixut o massa prim, si tenia massa poma o massa poca...tots tenien la boca ben plena, gaudint d'aquest deliciós pastís que, a més, es prepara en un moment.\n135 grams de mantega a temperatura ambient\n160 grams de farina de rebosteria\n10 grams d'impulsor químic Royal\nmelmelada de poma amb mel de Mos de Tros\nEn un bol posem el sucre i la ratlladura de llimona i la barregem amb les mans -d'aquesta manera potenciem l'aroma i el sabor de la llimona-. Afegim la mantega -la podem estovar escalfant-la uns segons al microones- i la mesclem amb el sucre amb una batedora de varetes, mentre anem afegint els ous, un a un. Batem tots els ingredients fins aconseguir una crema suau i emblanquinada. A continuació, afegim la farina i el llevat químic, prèviament tamisats, i per últim la cullerada de mel. Quan estiguin tots el ingredients ben integrats, aboquem la massa en un motlle rectangular, prèviament folrat amb paper de forn, de 22x15 cm. Pelem les pomes i les tallem, primer per la meitat, i després en làmines fines que repartirem sobre la massa, sobreposant unes sobre les altres. Enfornem 30 minuts, punxant el bescuit amb un escuradents abans del treure'l del forn, per comprovar que està fet -l'escuradents ha de sortir net-.\nDeixarem refredar el pastís abans de treure'l del motlle. Si heu fet servir paper de forn per folrar el motlle, podem treure'l del motlle, i deixar-lo refredar sobre una reixeta, sense retirar el paper, fins que es refredi del tot. Mentrestant, el pintem per sobre amb melmelada - si no és molt líquida, diluïda amb una mica d'aigua tèbia-. Us recomano fer servir la melmelada de poma i mel de Mos de Tros que encara potencia més el gust de la poma. També podeu fer servir melmelada d'albercoc o de préssec.\nEl pastís es pot servir a temperatura ambient o bé tebi, acompanyat de nata o gelat de vainilla.\nRecepta de Postres Lecturas n.23\nfruita melmelada ous pastisseria\nCuinar per que tothom es quedi content és tot un art, oi? A casa el bescuit de poma ens agrada molt com l'has fet avui, amb massa però no massa i poma, molta poma :o)\n3 de maig de 2018, a les 10:00\nDoncs a mi m'encanten en totes les seves versions...visca els pastissos de poma!!;)\n7 de maig de 2018, a les 18:26


Ajudes directes a autònoms i empreses (Reial Decret-llei 5/2021): exclosos automoció i nàutica, tant venda com reparació; inclòs lloguer.\nCircular núm. 46/2021\nEl Gobierno ha obert, amb l’aprovació del RD-llei 5/2021, línies d’ajudes i mesures de fins a 11.000 milions d’euros per empreses i autònoms distribuïts en tres línies d’actuació.\nEix 1r.- Línea COVID d’ajudes directes a empreses i autònoms (7.000 milions d’euros: dels quals 2.000 són per a Balears i Canàries; i els 5.000 restants per a la resta de comunitats autònomes)\nOBJECTIU: reduir l’endeutament subscrit entre l’1/03/2020 i el 31/05/2021.\nAutònoms i empreses amb seu social a Espanya.\nHa de ser una de les activitats incloses en algun dels codis CNAE 09 de l’annex I.\nMalauradament ni la venda ni la reparació tant de l’Automoció com de la Nàutica hi apareixen, i per tant no s’hi poden acollir. Altres activitats que sí que s’inclouen i pot ser que algun associat també les desenvolupi són:\n5530 – Càmpings i aparcament per a caravanes\n7711 – Lloguer d’automòbils i vehicles de motor lleuger\n7712- Lloguer d’articles d’oci i esportius (inclou el lloguer d’embarcacions de lloguer)\nDe totes maneres us recomanem que comproveu que no tingueu alguna altra activitat que sí hi estigui inclosa.\nVolum d’operacions any 2020 declarat o comprovat per l’Administració a l’IVA hagi caigut un mimin del 30% respecte a 2019. Els que vagin a mòduls es prendrà com a referència l’IRPF.\nA tenir en compte! No s’hi poden acollir aquells empresaris o professionals, entitats i grups consolidats que complint els requisits anteriors i que al IRPF-2019 hagin declarat un resultat negatiu per les activitats econòmiques en les que hagi aplicat el mètode d’estimació directe o, en el seu cas, hagi resultat negatiu a l’esmentat exercici la base imposable de l’Impost de Societats o de l’Impost de la Renda de no Residents, abans de l’aplicació de la reserva de capitalització i compensació de bases imposables negatives.\nA QUÈ S’HAURAN DE DESTINAR?\nA satisfer obligacions de deute i pagaments a proveïdors, creditors financers i no financers, així com els costos fixes en què s’hagi incorregut, sempre que s’hagin generat entre l’1/03/2020 i el 31/05/2021 i tinguin el seu origen en contractes anteriors al 13/03/2021.\nExemples de costos fixes són: lloguers, salaris, subministres elèctrics (tant subministrament d’energia com el cost de canvi de potència) o deutes amb proveïdors.\nEs fixen els criteris per determinar les quanties màximes de les ajudes, que es modulen en funció de la caiguda del volum d’operacions entre 2019 i 2020, corresponent a les Comunitats Autònomes establir els criteris per les ajudes per destinatari, sense que es superin els següents límits:\nAutònoms que vagin a mòduls: 3.000 euros\nResta autònoms i empreses: mínim de 4.000 euros i màxim de 200.000 euros segons el següent criteri:\nEmpreses fins a 10 treballadors: fins al 40% de la caiguda addicional d’ingressos.\nEmpreses de més de 10 treballadors: fins al 20% de la caiguda d’ingressos.\nEntre d’altres han de complir els següents requisits:\nAl corrent de compliment de les obligacions tributàries i de la Seguretat Social\nNo tenir residència fiscal en un paradís fiscal\nA més al rebre l’ajuda s’assumeixen els següents compromisos:\nMantenir l’activitat corresponent a l’ajuda fins al 30/06/2022.\nNo aprovar increments en les retribucions de l’alta direcció durant dos anys des de l’aplicació d’alguna de les mesures.\nEix 2n.- Línea per la reestructuració de deute financer COVID (3.000 milions d’euros)\nS’habilita al Gobierno (a través de l’ICO) per adoptar mesures addicionals de flexibilització dels préstecs dotats amb aval públic, permetent que aquest finançament s’incorpori als processos de refinançament i reestructuració pactats entre els bancs i els seus client.\nPermetrà la reestructuració de deute financer COVID, i, com a darrer recurs, la conversió de part de l’aval públic en transferències a les empreses i autònoms més afectats per la crisis que compleixin amb els requisits que estableixi el Gobierno, dins un acord amb les entitats financeres creditores.\nEix 3r.- Fons de recapitalització d’empreses afectades pel COVID (1.000 milions d’euros)\nDirigit a reforçar els balanços d’empreses que eren viables al desembre-2019, però que s’enfronten a problemes de solvència per la COVID-19 i no poden accedir al fons gestionat per la SEPI per empreses i operacions de major mida i necessiten un reforç addicional del seu capital.\nSerà gestionat per COFIDES (Secretaria d’Estat de Comerç-Ministeri d’Indústria, Comerç i Turisme) i s’articularan en forma d’instruments financers (préstecs ordinaris, préstecs participatius, capital o altres).


La falta d'interès, unida al baix nivell educatiu, primera barrera a la participació cultural a Espanya, segons estudi\nPublicado 9/1/2018 12:56:36CET\nLa falta d'interès, lligada als baixos nivells educatius, és la primera barrera a la participació cultural a Espanya, especialment entre els individus amb rendes més baixes, segons es desprèn de l'estudi 'El consum cultural: qüestió de gust, o de preu?', publicat per l'Observatori Social de La Caixa i elaborat a partir de les dades de l'Enquesta de Condicions de Vida a Espanya de l'INE (2015).\nDe la mateixa manera, pel que fa a les visites a llocs d'interès cultural com monuments, museus o galeries, el desinterès de les persones amb renda més baixa aconsegueix el 36,3% i el dels més rics, l'1,1%, seguits en tots dos casos per la falta de renda i la d'oferta com a causes principals de la no participació.\nA MÉS EDUCACIÓ, MÉS PARTICIPACIÓ CULTURAL\nAixí mateix, en l'informe s'observa el "patró esperat" respecte a l'educació: els individus amb més estudis assisteixen amb més regularitat a tots els tipus d'espectacles.\nA més, especialment en els espectacles en directe, els autors observen una gran polarització, ja que la població es divideix essencialment entre "individus de demanda alta" i "no assistents absoluts", disminuint la probabilitat de no acudir mai de forma molt acusada segons la renda.\nPer això, els autors suggereixen que, a curt termini, i per reduir la importància de les restriccions econòmiques, la política cultural hauria de combinar-se amb una política fiscal que incloga, per exemple, reduccions de la imposició indirecta que suporten els béns culturals o increments en les subvencions a la producció d'aquests béns.\nNo obstant això, indiquen que si el que es vol és atacar el problema que suposa la falta d'interès, "la política cultural hauria d'integrar-se en la política educativa per millorar el gust per les arts".\nLa Policia deté l'autor d'un atac amb ganivet que ha ferit un policia al centre de Brussel·les


Conferència Human Amyloid Imaging 2019 | Fundació ACE\nUna representació de Fundació ACE encapçalada per la Dra. Mercè Boada, directora mèdica de l’entitat, ha viatjat fins a Miami per participar en la 13ª edició del congrés internacional Human Amyloid Imaging. Aquesta conferència, que ha tingut lloc del 16 al 18 de gener, està centrada en l’estudi de la presencia al cervell de la proteïna amiloide que es relaciona amb l’aparició de la malaltia d’Alzheimer.\nDurant la conferència, els especialistes de la Fundació han tingut l’oportunitat de presentar un pòster sobre FACEHBI (Fundació ACE Healthy Brain Initiative), un projecte de recerca europeu liderat per Fundació ACE que estudia mitjançant diferents tècniques els canvis que apareixen en les persones anys abans de que comencin a presentar els símptomes d’Alzheimer (fase preclínica de la malaltia).\nL’objectiu de l’estudi és identificar les millors eines per realitzar un diagnòstic precoç del procés de demència i poder implementar teràpies abans que el dany cerebral sigui irreversible.


Gelade: Aplacem la III Caminada de Resistència Esplugues - Montserrat\nAplacem la III Caminada de Resistència Esplugues - Montserrat\nBenvolguts i benvolgudes participants de la III Caminada de Resistència Esplugues - Montserrat,\nHem hagut de prendre una difícil i dolorosa decisió, finalment aplacem la caminada per a la setmana vinent, els dies 6 i 7 d'Octubre.\nHo fem per motius de seguretat. És arriscat creuar rieres i baixar torrents en les condicions meteorològiques actuals. A més, amb tantes hores sota la pluja, augmenten les possibilitats d'hipotèrmia, qualsevol torçada de peu es pot convertir en un gran problema. Per les característiques de Montserrat, aquests episodis de pluges sovint provoquen esllavissades i es tallen carreteres, dificultant l’accés a la muntanya, sigui tant per a la organització com per a una hipotètica evacuació.\nHem fet un seguiment de les prediccions meteorològiques durant la setmana. Aquest episodi de pluges previst que havia de durar 24-48 hores, ha anat evolucionant. Si en un principi havia de començar dijous, ha passat a començar dissabte, agafant de ple tot l'horari de la caminada.\nHem esperat fins a últim moment per assegurar-nos que realment era imprescindible fer-ho, donat que canviar la data de la caminada implica reorganitzar tota la infraestructura dels avituallaments, revisar el marcatge de tot l'itinerari, coordinació amb els ajuntaments i policia de les poblacions per les que discorre la caminada.\nTanmateix, som conscients que és probable que alguns participants tindran compromisos per a la setmana que ve i no podran assistir a la caminada.\nAvui restarem a la vostra disposició de 17h a 18h al GELADE, carrer Àngel Guimerà 27-29 d'Esplugues de Llobregat, així com qualsevol dimarts a l'horari habitual del GELADE (De 21:30 a 23h).\nEtiquetes de comentaris: activitats, em, excursions, resistència\nAplacem la III Caminada de Resistència Esplugues -...\nAssamblea informativa de l'Avenç


Friday, 18 February 2011 10:40 | Written by Bcnswing | Tweet Balladors de swing\n-Per què associar-me a la BCNswing?\nLa principal raó per associar-se a la BCNswing és perquè t’agraden els balls de música swing i vols col·laborar en la seva difusió. També hi ha que associant-te col·labores perquè les mogudes i activitats de l’associació puguin tirar endavant, així com que puguem mantenir la plana web amb el calendari i el fòrum. Apart tens beneficis més tangibles, com els descomptes de què gaudeixes en moltes activitats de ball.\n-Què puc fer per associar-me?\nNomés et cal omplir el formulari que tenim on-line (enllaç: http://bcnswing.org/swing/ca/associat) i realitzar una transferència bancària per l’import de l’anualitat.\n-Hi ha descomptes per a grups? No oferim cap mena de descompte grupal o d’altre tipus. Tots els associats som iguals. -Puc proposar activitats?, com? Pots proposar activitats enviant un correu a junta@bcnswing.org amb la teva proposta, en què esperem estiguis disposat a col·laborar.\n-Ja he pagat però encara no tinc el carnet, quan el rebré?\nEnviarem tots els carnets per correu. Tingueu cura d'introduir la vostra adreça correcta al formulari d'inscripció. No et podem garantir un termini d'entrega exacte, però ens fixem com a objectiu un màxim 15 dies.Puntualment, podem fer entregues massives a qualsevol Lindy al Parc, però en aquest cas ho publicaríem a través del Butlletí i/o Facebook.\n-Què puc fer per ajudar a la junta de la BCNSwing?\nEnvia’ns un correu a junta@bcnswing.org amb el teu oferiment, ja sigui per a alguna activitat en concret o de forma més genèrica. Et tindrem en compte i agrairem tota col·laboració.\n-Què puc fer per pertànyer a la junta de la BCNSwing?\nOrganitzar-te per, a la següent assemblea general ordinària prevista per desembre, presentar la teva candidatura. Si vols tenir un primer tast del que t’hi pots trobar, col·labora amb la junta actual organitzant coses.\n-La participació/col·laboració a la junta de l’associació és remunerada?\nEls membres de la junta són uns associats més, pagant la seva quota de l’associació i no rebent cap tipus de compensació econòmica ni tracte de favor. Estendre cada dia més els balls de música swing i conèixer tota la gent implicada és la més gran recompensa.\nDonar a conèixer i promoure els balls en parella inspirats en música de swing i els seus derivats. Això inclou els balls que originalment es van crear per ballar amb música de l’era del swing com ara el xarleston, el cakewalk i sobretot el lindy hop, i els que se n'han derivat posteriorment com són el rock&roll, el bugui-bugui i el west coast swing.\n-La BCNswing fa classes de ball?\nLa BCNswing no organitza classes de ball.\n-Què cal fer per estar a la llista d’escoles?\nEnviar-nos un correu a junta@bcnswing.org i informar-nos de la vostra escola.\n-Quina diferència hi ha entre associar-se i registrar-se al web?\nAssociar-se és formar part de l’associació, amb la qual cosa s’obtenen beneficis (com els descomptes) i es dóna suport a la difusió dels balls de música swing. Registrar-se al web dóna accés al fòrum i permet introduir entrades d’esdeveniments en el calendari.\n-És imprescindible tenir el carnet per beneficiar-se de pertànyer a l’associació?\nPer a beneficiar-te dels descomptes en les activitats que organitza la BCNswing, no és imprescindible, ja que l’associació té el la informació actualitzada diàriament. Per beneficiar-te dels descomptes d’altres organitzadors d’activitats, SÍ el necessites, ja que NO enviem llistes d’associats a cap organitzador.\n-Qui pot fer servir el material que pertany a la BCNswing?\nEls associats poden demanar l’ús dels lloros per organitzar una ballada. Aquesta s’organitzarà en nom de la BCNswing amb el nom de clandestí. La realització o no de l’activitat, amb la cessió del lloro, dependrà de la disponibilitat d’aquest i pot haver-hi altres factors a tenir en compte (per exemple temporals o de localització), que fan que la decisió final recaigui sobre la junta directiva de la BCNswing.\n-Una entitat constituïda legalment pot organitzar algun esdeveniment o compartir algun projecte amb la BCNswing?\nAquestes entitats poden contactar amb la junta de la BCNswing, que decidirà si hi col·labora i en quins termes.\n-Quines activitats munta la BCNswing?\nL’activitat estrella de la BCNswing és el ball al parc de la Ciutadella cada primer i tercer diumenge de mes. A més a més muntem una calçotada, organitzem viatges conjunts per promocionar els balls de música swing i, a petició d’algun associat, es munten ballades esporàdiques, conegudes com a “clandestins”. A més idees i col·laboracions, més coses es poden fer.\n-Cal pagar per sortir al bàner, al calendari, a la newsletter o al scrolling (minibàner rotatori)?\nAquests espais en la web de la BCNswing són sense cost monetari, però amb condicions (que pots trobar en les respostes de a continuació).\n-Quins esdeveniments surten al calendari?\nEls esdeveniments que tinguin a veure amb els balls amb música swing que no siguin classes regulars ni classes esporàdiques amb professors locals. També els esdeveniments que tinguin a veure amb la música swing i que ofereixin un descompte per als associats a la BCNswing. En darrera instància, aquells esdeveniments que a criteri de la junta es decideixin acceptar perquè puguin ser d’interès per als associats.\n- Quins esdeveniments surten al scrolling (minibàner rotatori)?\nHi surten noticies d’interès i s’hi anuncien els actes de la BCNswing.\n- Quins passos cal seguir perquè un esdeveniment pugui sortir al calendari?\nSi es té un compte a la pàgina de la BCNswing, es pot afegir un esdeveniment al calendari. Aquest serà verificat i, si s’escau, es publicarà. Per afegir l’esdeveniment val haver fet log-in a la pàgina, accedir al calendari, anar al mes en què es vol crear la primera instància de l’esdeveniment, i en la data, al col·locar el cursor sobre el dia, apareixerà un signe positiu a dalt a la dreta: és on s’ha de prémer per crear l’esdeveniment. Allí cal omplir els camps següents:\nTítol: El que apareixerà en el calendari. S’ha d’escriure normalment, amb l’ús estandaritzat de les majúscules. Els títols tots en majúscules estan reservats per activitats de la BCNswing.\nCategories: Indiqueu quin tipus d’esdeveniment és. Activitat: On podeu ser creatius. Informeu sobre l’activitat, on es fa i el preu que té. Indiqueu en la mesura del possible el tipus de terra i l’espai per ballar.\nLocalització: Indiqueu breument on es realitza l’activitat. Contacte: Indiqueu un mitjà de contacte (e-mail/telèfon/web...) que serveixi perquè la gent sàpiga a qui dirigir-se en cas de dubtes. Pestanya calendari\nData inici: Data i hora d’inici. Data fi: Data i hora de finalització de la primera repetició de l’esdeveniment. Tipus de repetició: No repetir: per defecte, esdeveniment únic sense repetició. Diari: esdeveniment que es repeteix cada dia. Setmanal: esdeveniment que es repeteix un o més cops a la setmana. Mensual: esdeveniment que es repeteix un o més cops al mes. Anual: esdeveniments que es repeteixen anualment (principalment efemèrides).\n-Quina és la normativa per tenir bàner?\nL’esdeveniment amb dret a banner haurà de complir dues condicions bàsiques:\n- Concerts amb música en directe i ball i\n- Descompte pels associats a la BCNswing, amb 2 modalitats (novetat!):\nA) Podreu penjar el banner fins a 1 mes abans de l’esdeveniment, si feu un descompte mínim pels socis, seguint aquesta taula de barems:\nDescompte mínim socis BCNswing\nB) Podreu penjar el banner quan volgueu (sense límit de temps) si feu un descompte mínim pels socis, seguint aquests barems:\nA més, si escolliu l’opció B, per cada banner que ens envieu per a un esdeveniment de pagament, podreu penjar 1 banner d’un esdeveniment gratuït amb música en directe.\nAtenció: si el descompte que oferiu no pot arribar a aquests barems, no es penjarà el banner a la pàgina principal. -Quines mides son les adequades per un bàner?\nPerquè un esdeveniment surti al bàner cal afegir-lo al calendari i enviar un correu a junta@bcnswing.org amb un fitxer d’imatge de 655 píxels per 128 píxels (a una qualitat de 71 píxels per polsades), dient-nos a quin esdeveniment correspon.\n-Cada quan s’actualitza el calendari?\nPer norma general s’actualitza diversos cops al dia, sobretot durant la setmana, de forma més esporàdica durant el cap de setmana. Això no vol dir que no pugui passar algun dia sense que s’actualitzi. Si voleu assegurar que el vostre esdeveniment surti al calendari per tal que la gent el vegi feu-ho amb temps, i millor abans del cap de setmana.\n-S’ha afegit/modificat un esdeveniment al calendari però no hi surt: què ha passat?\nSi l’heu acabat d’afegir, heu d’esperar que s’aprovi. Si ja sortia però l’heu modificat, heu d’esperar de nou l’aprovació, ja que quan es modifica una entrada al calendari aquesta surt del calendari. Si vau afegir l’esdeveniment, us vam demanar que hi afegíssiu informació (normalment preu i horari) i encara no ho heu fet, aquest en serà el motiu. Si ja fa temps des que el vau afegir i no surt (un dia mínim) no dubteu a posar-vos en contacte amb nosaltres a través del nostre correu electrònic (calendari@bcnswing.org) i veurem què passa. Pot ser que la junta decideixi no publicar, o fins i tot retirar del calendari un cop ja publicat, un esdeveniment. En aquests casos us ho comunicaríem.\n-Existeix alguna normativa d'enviament de missatges al Yahoo groups?\nPer no col·lapsar els usuaris de la llista està establert l'enviament de dos missatges, com a molt, al mes repartits en la primera i segona quinzenes del mes. Els tipus de missatges permesos han d'estar vinculats al Swing i ser d'àmbit local.\nÉs molt important no realitzar modificacions a l'esdeveniment entre aquest espai de temps (el cap de setmana previ) i la publicació de la newsletter, doncs això en provoca la retirada del calendari per tornar a pasar el procés d'aprovació.\nLast Updated (Wednesday, 13 March 2013 09:30) Select\nNo members online Tenim 16 usuaris en línia: 0 membres i 16 convidats


BERTA VILANOVA / ARA 19/05/2017 10:45\nBCN Honey FestBarcelona. 20 de maig Arriba el 1er BCN Honey Fest, un nou esdeveniment per celebrar el dia Mundial de les Abelles a la ciutat de Barcelona que tindrà lloc aquest dissabte de 10 h a 21 h al Parc de la Ciutadella (Barcelona). La principal atracció del festival serà la fira amb estands de divulgació i de venda. Hi aniran apicultors per compartir els productes del rusc, les seves experiències amb l'apicultura i les seves idees per protegir les abelles. També hi haurà diverses demostracions, tallers i activitats, entre altres.BioBlitzBCNBarcelona. 19, 20 i 21 de maig El Jardí Botànic Històric (Montjuïc) acull una nova edició del BioBlitzBCN, tres jornades de recerca intensa de biodiversitat adreçades a totes les persones interessades a observar i descobrir la natura urbana. Els participants tindran ocasió de convertir-se en naturalistes per un dia i conèixer de la mà dels experts les tècniques d’observació i identificació d’espècies, tant de flora com de fauna.\nSastreria ModernaBarcelona. Fins al 20 de maig La botiga de teixits Gratacós al barri de Gràcia acull una nova edició de Sastreria Moderna. La dissenyadora convidada presenta la col·lecció i a partir d'aquí es confeccionen les peces per encàrrec, per evitar estocs absurds. En aquesta edició la convidada és l'ebrenca Eva Humo i els clients tindran a disposició els teixits de Gratacós, a més de l'assessorament de la dissenyadora i l'equip de la botiga. La selecció de marques d'accessoris també és seductora; les sabates de Dorotea, les joies de sew a song i les de Becket & co, les bosses de pell d'Encuire, i les duffle back d'Equipaje BCN.\nSaló Decora InterioresBarcelona. Fins al 21 de maig Aquest cap de setmana té lloc el Saló Decora Interiores; un espai únic dirigit als amants de la decoració i l'interiorisme que se celebra a La Cúpula de Las Arenas (plaça Espanya). En aquesta primera edició oberta al públic general hi seran presents boutiques, empreses de decoració, galeries, 'showrooms', escoles de disseny i decoració i estudis d'interiorisme.\nFesta del Mercat a la Plaça d'AmpostaAmposta (Montsià). Fins al 21 de maig El mercat de parades d’artesans, oficis i queviures és l’eix central de la Festa del Mercat a la Plaça d'Amposta, que enguany estarà dedicada a l’arribada de la llum, que va representar una gran transformació per Amposta i pel conjunt de les Terres de l’Ebre. Les parades s’agrupen al carrer Major, a la plaça de l’Ajuntament, al carrer Nou i al carrer Corsini. Alguns dels paradistes són mestres artesans i fan tallers i demostracions dels seus oficis, tot creant amb les seves eines els productes artesanals a la mateixa parada.\nFesta Nacional de la Llana i Casament a PagèsRipoll. 21 de maig Ripoll reivindica un any més la importància de la tradició llanera amb la Festa Nacional de la Llana i Casament a Pagès. Durant la festa es fa un recorregut a peu amb un ramat de 150 ovelles i un concurs d'esquilar aquests animals. Alhora, hi haurà una exhibició d'oficis del ram de la llana, com són les filadores o els matalassers. També hi ha una exhibició sobre els casaments al món rural, una exposició d'oficis antics i una fira agroalimentària comarcal.Tros Food Vall del CorbSanta Coloma de Queralt (Conca de Barberà). 20 de maig El Tros Food Vall del Corb és una iniciativa gastronòmica i turística que vol donar a conèixer els paisatges del riu Corb (entre Santa Coloma de Queralt i Bellpuig) a través dels productes agroalimentaris que s’hi elaboren. Consisteix en una ruta circular d’uns 8,5 quilòmetres durant la qual els participants, a més de gaudir de la passejada, podran degustar, els diferents productes de la vall preparats per cuiners del territori i assaborir els olis, les cerveses i els vins que s’hi elaboren.Iron Man 70.3Calella (Maresme). 21 de maig Calella acull aquest diumenge el famós triatló Iron Man 70.3. En primer lloc, els més de 2.500 atletes inscrits nedaran 1.900 m a les aigües del litoral. Després, recorreran 90 km amb bicicleta, passant per Vallgorguina, Sant Cebrià de Vallalta, Canet de Mar i Arenys de Munt, entre altres municipis propers. Finalment, tindrà lloc una cursa a peu de dues voltes amb un total de 21 km seguint el passeig marítim de Calella, a tocar de la platja.\nMercat 'vintage' On the GarageBarcelona. 21 de maig El tercer diumenge de cada mes, la Taverna Ovella Negra del Poblenou de Barcelona es converteix en un mercat 'vintage' amb l' On the Garage. Roba, antiguitats o llibres a preus econòmics són alguns dels productes que es poden trobar al popular bar barceloní, que arriba a concentrar més de cent paradetes.\nFesta d'aniversari de TheCreativeFestBarcelona (Antiga Fàbrica Damm). 20 de maig Un any després del llançament oficial de TheCreativeNet, la plataforma ho celebra amb un festival que tindrà lloc aquest dissabte d’11 a 22 h, i que convertirà l’Antiga Fàbrica Damm en un autèntic HUB creatiu. L’esdeveniment constarà de conferències, taules rodones, 'workshops', concerts, sessions de dj, 'foodtrucks' i stands d’artistes. El festival culminarà amb l’entrega de la primera edició de TheCreativeAwards, uns premis dedicats a premiar la trajectòria dels integrants de la plataforma TheCreativeNet. La gala estarà presentada per Bibiana Ballbè i Quim Morales. Etiquetes\nPlans cap de setmana\tcap de setmana compartir en Facebook\nMés continguts Estils i Gent\nRamadà: llums i ombres


Com es pot comprovar al llarg d'aquesta web, hi ha moltes raons per fixar la residència a Benilloba, donat que te moltes de les avantatges d'una població més gran, com ara l'Institut, el Centre de Salut, etc. al mateix temps que permet una vida més humana i tranquil·la. És un plaer passejar pels carrers del poble i saludar als veïns amb els clàssics "bon dia" o "bona nit".\nD'altra banda les dimensions de la població permeten una vida social suficientment rica. Benilloba és un poble que compta amb una dinàmica vida de relacions. Els seus habitants es troben i reunixen en diversos ambients: el mercat, el Casino, l'Església, la Ponde, les filaes, els Vells, els Caçadors, el Patronat, els recreatius, etc. etc.\nEl lloc més habitual de trobada, especialment de les dones, es al mercat, on s'informa i comenten les darreres novetats del poble.\nDanses a la Plaça l'Omet\nAmbient a la Plaça\nUna de les més normal y tradicionals formes de trobar-se la gent tant joves com menys joves, es durant les festes, que a Benilloba es celebren principalment dos, les de Moros i Cristians al Agost i les Danses a començament de setembre.\nColla de dimonis de Benilloba\nTambé hi ha altres esdeveniments festius amb una periodicitat no establerta, com són els Dimonis\nSopar dels veïns del carrer Sant Miquel\nConverses entre veïns al caliu de la foguera\nLa festivitat del sant del carrer en qüestió és també un motiu per celebrar un sopar de germanor amb tots els veïns del carrer i, entre converses, cançons i acudits, conèixer-los una miqueta millor.\nPaella gegant a les antigues escoles\nProcesso del Combregat\nCom no podia ser d'altra forma en un poble catòlic, les manifestacions religioses són propicies per a l'encontre entre els veïns del poble: misses, bodes, batejos, enterraments, etc. congreguen als habitants de Benilloba, que comparteixen de eixa forma les seues alegries i penes.