VOGE obre el seu primer punt de venda exclusiva a Granollers – clubmoto.cat\nVOGE obre el seu primer punt de venda exclusiva a Granollers\nVoge es vesteix de gala per inaugurar el seu primer punt de venda exclusiu a Granollers (Barcelona) i descobreix els prototips dels que seran els propers llançaments: l’scooter SR4, la 350AC i la 300 Ral·li.\nVOGE és la marca per al mercat occidental del fabricant asiàtic Loncin, que produeix anualment més de 5 milions de motors i que ven més de 3 milions de motocicletes. A més, Voge manté des del 2005 una aliança amb BMW, per a qui fabrica i desenvolupa conjuntament models i motors per a la seva gamma.\nEl fabricant està present a més de 55 països de tot el món, inclosos els principals mercats europeus (Itàlia, Alemanya, França, Regne Unit, Espanya, Portugal, etc). A Espanya, on en poc més de 2 anys ja compta amb més de 75 punts de venda oficials i assumeix el compromís de tenir una presència més àmplia i representativa buscant com a premissa fonamental oferir al client un excel·lent servei més proper, professional i eficaç.\nÉs per això que, en el seu procés d’expansió i consolidació al nostre mercat, fa un pas més enllà i anuncia l’obertura del primer punt de venda exclusiu a Espanya, apostant per un espai únic on poder mostrar la seva completa i cada vegada més àmplia gamma composta per ni més ni menys que 13 models (distribuïts en les categories d’adverture, naked, scooter, clàssica i elèctrica).\nConvidats, apassionats del món de la motocicleta i premsa especialitzada, es van donar cita el passat dijous 10 de març a la inauguració del nou punt de venda exclusiu VOGE, situat al Carrer del Pallars número 2, a la localitat de Granollers. El sorprenent i espectacular espai compta amb més de 400m2 dividits en dues plantes.\nLa primera, i més espaiosa, destinada a l’exposició de 16 motos dels diferents models de la marca asiàtica, així com al servei de mecànica ràpida que ofereix VOGE als seus clients. A la planta superior, es pot gaudir d’un ampli showroom destinat a accessoris i equipaments de moto de diferents marques.\nL’esdeveniment va transcórrer en dues fases. A primera hora de la tarda, els assistents van poder gaudir provant l’extensa i variada gamma de models que ofereix VOGE fent un recorregut per la zona guiats per un road leader professional, on van comprovar les magnífiques prestacions de tots els models de l’extensa gamma.\nLa segona fase de la jornada ja a les pròpies instal·lacions, a mitja tarda es van congregar tots els convidats a VOGE Granollers que es van unir al campió mundial de Freestyle i col·laborador de la marca, Edgar Torronteras, per gaudir en primícia per primera vegada a Espanya dels prototips que arribaràn en un futur no llunyà a la marca ; l’espectacular i tecnològic Scooter SR4, l’atractiva 300 Ral·li que tanta expectació està generant i l’exclusiva neo-retro 350AC amb el seu nou motor bicilíndric i un refinat i original disseny, així com tots els altres models de la marca asiàtica. La vetllada va finalitzar amb un servei de còctel, sorteigs i regals i amb l’harmonia i el bon ambient que sempre regna entre els amics i els aficionats al món de les 2 rodes.\nDurant les següents setmanes, es duran a terme jornadas de prova perquè qualsevol interessat que vulgui comprovar de primera mà les magnífiques prestacions i l’excel·lent maneig dels diferents models, pugui fer-ho inscrivint-se en el seu landing page de sol·licitud prova escollint model, data i hora per viure una autèntica i excitant experiència VOGE.\nPrevious Scram 411\nNext Nova Italjet Dragster


Esquerra no veu malament un Consell de la República presidit per Puigdemont des de Brussel·les\nSergi Sabrià, a 8tv, insisteix “que no hi ha pla B” i troba que és “disbarat” pensar en unes noves eleccions\nEl portaveu d’ERC, Sergi Sabrià, no veu malament un Consell de la República presidit per Puigdemont des de Brussel·les. // EFE-Marta Pérez\nActualitzada el 07-02-2018 10:20\nLa fórmula per resoldre la investidura comença a desencallar-se. Esquerra Republicana no veu malament l’última proposta de Junts per Catalunya de crear un Consell de la República que presidiria Carles Puigdemont des de Brussel·les. A la vegada, s’investiria un president de la Generalitat amb un Govern que només tindria funcions gestores. Això sí, per tirar-ho endavant, caldria modificar la llei de la Presidència.\nEl portaveu dels republicans, Sergi Sabrià, diu que aquesta opció pinta bé, però demana que s’acabi de concretar. En parlava aquest dimarts a la nit a 8tv amb Jordi Armenteras.\nEns podria permetre tenir una legitimitat des de Brussel·les i alhora tirar endavant el Govern des d’aquí\n🗣 @sergisabria: "Comencem a veure avenços positius: el Consell de la República podria ajudar-nos a sortir de l'atzucac." #8aldia pic.twitter.com/Jcz8IlfOHy\nSergi Sabrià, a més, fa pinya amb Carles Puigdemont i deixa clar que no hi ha cap pla B i que ell és l’únic candidat.\nÉs evident que Puigdemont ha de tenir un paper preeminent\nSabrià, a més, considera que és “disbarat” pensar en unes noves eleccions perquè “no les controlaríem nosaltres un altre cop i l’Estat podria intentar aprofitar-ho per allargar molt el 155 i n’hem de ser conscients”.\n🗣 @sergisabria: "Les eleccions serien un disbarat." #8aldia pic.twitter.com/M2pHU3x0GU\nDes del PDECat s’atreveixen a posar data al debat d’investidura. El senador Josep Lluís Cleries diu que podria ser la setmana que ve.\nEl més lògic seria que aproximadament la setmana vinent es pogués realitzar el ple. És el que s’està estudiant. No està decidit però la idea seria que durant aquesta setmana s’acabin de fer tots els acords i en els pròxims dies, pròxima setmana, es pugui fer el ple\nEl tercer actor independentista, la CUP, exigeix a Junts per Catalunya i Esquerra que es posin d’acord d’una vegada per totes. La diputada Natàlia Sánchez diu que no es pronunciaran més fins que hi hagi un acord ferm entre els republicans i els de Puigdemont.\nSe’ns fa arribar una proposta per part de JxCat però el que volem és que se’ns faci arribar una proposta que sigui acordada. La CUP ha decidit que no entrarà a valorar propostes que puguin venir d’uns i altres que puguin alimentar el desconcert


Triàleg, reflexió a tres bandes sobre salut mental – Grup Sant Pere Claver\nEl Triàleg és un espai de reflexió, participació i intercanvi entre persones usuàries dels serveis de Salut Mental, familiars i professionals de l’àmbit. L’objectiu d’aquest és promoure la trobada dels agents implicats més enllà dels rols establerts als serveis de la xarxa. Fora del context terapèutic i familiar, els participants es troben per reflexionar obertament sobre la seva experiència al voltant de la salut mental.\nAquesta iniciativa afavoreix el reconeixement i el debat des de la singularitat de cada persona, combat l’estigma i fomenta la comunicació. Paral·lelament, els Triàlegs són un canal per a l’intercanvi i l’escolta que fa possible promoure un coneixement compartit i una concepció comunitària de la salut mental.\nTriàlegs en el Poble-Sec i Sants\nEl Grup Sant Pere Claver se suma a aquesta iniciativa impulsant des dels Serveis de Suport a la Vida Independent (SSUVI) en el Poble-Sec, un espai de reflexió i intercanvi a tres bandes, que té lloc quinzenalment els dimecres de 17h a 18.30h a la Lleialtat Santsenca (Olzinelles 31, Barcelona): 12 i 26 de maig / 9 i 30 de juny / 7, 21 i 28 de juliol.\nAquestes sessions tenen previst abordar temes com:\nLa identitat i l’estigma\nEl “loco” y la sociedad\nEl tracte i el tractament\nLa comunitat i la soledat\nT’AGRADARIA PARTICIPAR EN EL TRIÀLEG? Més informació aquí\n“La integració de diverses experiències i mirades és clau per l’impacte sobre el benestar i la salut de tots i totes els que formem part de la xarxa de salut mental. Té un gran valor l’opció de compartir experiències i tenir en consideració la mirada de l’altre”, una de les reflexions de l’article “Triàleg sobre els serveis i els drets en salut mental” escrit conjuntament per companys del Servei de Voluntariat i els Serveis de Suport a la Vida Independent ► no te’l perdis si encara no l’has llegit!\nTagged salut mental, sant pere claver\nPrevious Previous post: La Càpsula – La xerostomía o síndrome de la boca seca\nNext Next post: El CET Estel Tàpia passa a formar part de Fundació Ared


Concurs d'innovació social organitzat per SomEnergia i Coop57 - ALTERNAcoop\nEl passat cap de setmana i, amb motiu de l’Escola de SomEnergia, la nostra cooperativa va ser convidada a assistir com a finalista en el concurs d’innovació social organitzat per SomEnergia i Coop57. I guanyarem un premi!\nDurant la jornada del dissabte els diferents projectes finalistes van passar per l’escenari per a presentar davant el públic el seu projecte en tan sols 4 minuts (com de ràpid van passar, jeje). Posteriorment totes les finalistes vam tindre el nostre espai en una zona d’hivernacles on cadascuna explicava al públic que s’acostava en què consistia el seu projecte així com resoldre diferents dubtes. Ens va encantar que hi haguera interés per replicar aquest tipus de cooperatives de mobilitat en altres territoris i també que la gent ens donara suport i animara a seguir endavant amb aquesta aventura.\nA les 18,00h es va acabar el termini per a votar, i a continució el jurat es va acostar a cada projecte a resoldre dubtes i plantejar qüestions que els poguera ajudar en la seua decisió de triar la destinació de les 5 oliveres que representaven els premis. La decisió segur que no els va anar fàcil perquè les 9 propostes finalistes eren molt interessants i gens fàcil deixar algunes fora.\nI va arribar el moment de pronunciar les propostes guanyadores triades pel jurat i també la del públic. Sostre Cívic, Energètica Coop, AlternaCoop, CPR Huelva i Carrer en transició van ser les propostes triades pel jurat mentre que Llars Familiars es va portar el vot popular. El premi que ens han donat són 4,500€, una olivera i la possibilitat d’obtindre finançament a través de Coop57 així que imagineu l’alegria que ens portarem 😉\nEl premi ho invertirem a donar un nou pas, el lloguer per hores dels nostres vehicles elèctrics així com a finançar part del lloguer d’una plaça de garatge que permeta l’accés 24h per a així automatitzar i facilitar les reserves de les nostres sòcies.\nVolem donar les gràcies a totes les persones que ens van donar suport amb el seu vot tant en la primera fase de selecció com en la final del Germinador. També mostrar el nostre agraïment a SomEnergia i Coop57 per dur a terme per segon any aquesta iniciativa que ajuda a diferents projectes per a donar-los una xicoteta espenta. Finalment, animar a totes aquelles sòcies amb ments inquietes al fet que intenten dur a terme els seus projectes i que es presenten a aquest tipus de concursos, perquè el solo fet de presentar-se ja és tota una declaració d’intencions de la qual s’aprén moltíssim.\nEnhorabona a les premiades i també a les que, per desgràcia, es van quedar fora, perquè la veritat és que tots els projectes mereixien premi.\nA poc a poc, anem avançant 🙂\nMes informació dels premiats al Germinador Social\nEl Divendres 7 de Febrer els mecenes que van poder acostar-se pel eCoworking, van estar amb l’equip d’AlternaCoop celebrant l’èxit del nostre micromecenatge, i aprofitarem l’ocasió\nAlternaCoop ja té tres vehicles a València que els seus perosones sòcies poden compartir a través d’una APP al mòbil. La cooperativa té 380 asociats


El nou grup de salut “Projecte VNB” ofereix xerrades sanitàries a Font de la Guatlla | EL3 - Portal de notícies de Sants-Montjuïc\nEl nou grup de salut “Projecte VNB” ofereix xerrades sanitàries a Font de la Guatlla\nDimarts a la tarda es va organitzar la tercera ponència d'aquest cicle, en què es van tractar diferents aspectes psicosocials en el càncer, a càrrec de la directora de psicologia de la Fundació per l'Educació Pública i la Formació en Càncer, Tània Estapé. [[Vegeu fotos]]\nEl nou grup de salut “Projecte VNB” conjuntament amb la vocalia de salut del barri de Font de la Guatlla, han iniciat un cicle de xerrades al centre cívic de Font de la Guatlla per informar al veïnat sobre diferents aspectes de la salut. La santsenca Núria Izquierdo, impulsora d’aquesta iniciativa juntament amb la infermera Victòria Benítez, explica que la sensibilitat envers la salut que li va generar els dos càncers que va patir, van servir per elaborar aquest projecte. Izquierdo considera que “la informació, la salut i el coneixement són elements claus de la societat, i els volem interactuar entre els professionals i el veïnat”.\nDimarts a la tarda es va organitzar la tercera ponència d’aquest cicle, en què es van tractar diferents aspectes psicosocials en el càncer, a càrrec de la directora de psicologia de la Fundació per l’Educació Pública i la Formació en Càncer, Tània Estapé. Izquierdo diu que per superar un càncer és molt important tenir “una bona actitud, t’ajuda en el dia a dia”, per bé que, “si tens ganes de plorar, també tens dret a estar trist”. Segons Izquierdo els veïns valoren “positivament aquestes xerrades i estan molt interessats”, tot i que també creu que cal sensibilitzar més d’aquests temes a la ciutadania. A les properes xerrades s’informarà dels testaments vitals, d’aspectes de ginecologia i d’oncologia.


El cinema torna a Mollet després de 10 anys amb sessions quinzenals a la Sala Fiveller - somMollet\nEl cinema torna a Mollet després de 10 anys amb sessions quinzenals a la Sala Fiveller\nL’Ajuntament anuncia projeccions de cinema comercial a la cèntrica sala molletana\nDilluns, 26 de novembre de 2018 | 12:51h\nLeo da Vinci, misión Mona Lisa i El Cascanueces i los cuatro reinos seran les dues pel·lícules que es projectaran a la Sala Fiveller de Mollet els dies 22 a les 18 h i 23 de desembre a les 12 h.\nD'aquesta manera es farà realitat, en part, una demanda de la ciutadania molletana, que fa 10 anys es va quedar sense oferta de cinema comercial quan l'empresa Cinemes Mollet, S.L. va tancar les sales de l'Illa de Can Mulà.\nAixí ho confirmaven l'alcalde de la ciutat, Josep Monràs, i la regidora de Cultura, Mercè Pérez, dilluns en roda de premsa. Ambdós explicaven que el consistori ha arribat a un acord amb la sala que té capacitat per a 210 persones per "fer tornar el cinema a Mollet" i afegien que el passi nadalenc serà el tret de sortida per posar en marxa una programació de "cinema popular amb periodicitat quinzenal" amb una pel·lícula dissabte a la tarda i una altra diumenge al matí.\nSegons confirmava Monràs, la voluntat de l'Ajuntament és "portar a Mollet una oferta permanent amb un calendari que s'anunciarà després de festes perquè s'haurà de quadrar amb les activitats de la pròpia Sala Fiveller".\nTot i que les sessions del 22 i el 23 de desembre estaran plenament dedicades a un públic familiar perquè, tal com explicava Pérez, "són dues dates nadalenques i familiars", en el futur s'espera que la projecció del dissabte a la tarda ofereixi un cinema més ampli mentre que la del diumenge al matí "tindrà un caire més infantil".\nL'Ajuntament anunciava que la cartellera del primer trimestre de l'any vinent es farà pública després de Nadal, però avisava que agafarà "aquelles pel·lícules que el sector ens pugui oferir; és el sector qui marca les dinàmiques". Serà el mateix sector qui establirà doncs, si els llargmetratges són en català o en castellà. "Passarem les pel·lícules en funció de l'oferta de mercat", asseverava Monràs.\nLes entrades tindran un cost de tres euros i la continuïtat del projecte estarà supeditada a la resposta de la ciutadania. "La iniciativa tindrà més o menys continuïtat en funció de la rebuda que pugui tenir entre els ciutadans i ciutadanes", afirmava Monràs. Per la seva banda Pérez afegia que a l’estiu es podria “fer cinema a la fresca”.\nEl preu de fer tornar el cinema\n“El cost està pressupostat i per tant hi ha els recursos”, assegurava Monràs, qui, amb tot, no quantificava el cost del servei. L'alcalde afegia que l'Ajuntament busca "espònsors per sufragar part de les despeses", ja que els tres euros d'entrada no seran suficients per cobrir tots els costos.\nPer la seva banda, Toni Amaya, coordinador de la Sala Fiveller ha confirmat que l'Ajuntament llogarà l'espai per sessions durant els pròxims sis mesos a un preu "raonable". Així mateix, el coordinador de la sala ha afirmat que serà el consistori qui s'encarregarà d'aportar els materials necessaris com la pantalla o el sistema de so per poder efectuar els passis cinematogràfics i qui s'ocuparà dels arranjaments per poder convertir la sala en un espai apte per al cinema. L'Ajuntament també serà qui s'encarregui de la logística de les sessions, és a dir, del personal necessari per atendre els espectadors.\nDe la decadència de les multisales de l'illa a un nou model d'oferta cinematogràfica\nL'abril de 2008, els amants del setè art van perdre l’únic equipament baixvallesà de projeccions regulars de pel·lícules. Cinemes Mollet es va obrir el 20 de desembre de 1995. Disposava de sis sales i d’un aforament de 1.100 espectadors i la seva obertura omplia el buit que va deixar el tancament dels històrics Cinema Catalunya i Cinema Avenida. El multisales situat a l'Illa de Can Mulà, abaixava la persiana després d'entrar en una etapa de decadència.\nA la crisi generalitzada del sector per la davallada d'espectadors se li sumaven les múltiples crítiques pels criteris de programació i pel mal estat de conservació de les instal·lacions i la neteja insuficient de les sales, que van acabar de sentenciar l'espai.\nDes de la seva clausura, la reclamació per part de la ciutadania d'un cinema ha estat una constant, que també s'ha reflectit en els programes electorals de la majoria de partits polítics tot i que amb matissos. El març de 2016, arrel d'una moció presentada per Canviem Mollet, es posava de manifest la dificultat de reobrir els cinemes ja que els grans operadors opten cada cop més per instal·lar-se a centres comercials on, a més dels beneficis per les entrades i les crispetes i begudes, obtenen un plus d'ingressos gràcies al cànon que cobren del centre comercial. Així doncs, els grups defensaven en la seva majoria explorar altres models d'oferta cinematogràfica.\nEn aquest sentit, enguany, l'equip de govern incloïa en el pressupost una de les propostes presentades per Canviem Mollet que, per les implicacions tècniques i pressupostàries, s'ha anat treballant en els darrers mesos per acabar de donar forma al model que s'ha acabat triant.


País Valencià por la democacia y la libertad - Viento Sur Viento Sur\nConcentración 15 de abril. Valencia\nManifest “abril de 2018” de solidaritat amb catalunya que es llegirà a la concentració del 15 d’abril a valència, davant l’ajuntament: El País Valencià amb la democràcia i la llibertat. Solidaritat amb catalunya. Llibertat presos polítics.\n"Vivim un procés de degradació democràtica sense precedents des de la mort de Franco. A mesura que s’han desvelat més i més casos de corrupció, molts dels quals afecten el PP i altes institucions de l’Estat, i s’han endurit les condicions de vida de la ciutadania s’han incrementat els atacs a les llibertats. Hem vist vulnerats molts dels drets que defineixen un estat democràtic: treball, habitatge, educació i sanitat, pensions justes, informació veraç… Tot això no hauria estat possible sense el control implacable de l’aparell judicial, amb jutges afectes nomenats a dit i institucions com el Tribunal Constitucional o el Suprem que dicten sentències a partir de directrius polítiques, cada dia més desautoritzats internacionalment, com ho demostren recents informes d’Amnistia Internacional, Human Rights Watch o l’Alt Comissariat de l’ONU per als Drets Humans. La separació de poders necessària en un estat de dret ha desaparegut a Espanya. El diàleg i el debat polític han estat substituïts per la persecució judicial a partir de la invenció de delictes, com el de rebel·lió sense violència, que desmenteixen jutges de Bèlgica, Suïssa, Gran Bretanya i més recentment, en el cas del president Puigdemont, d’Alemanya. Les mentides ordides amb la complicitat dels mitjans de comunicació afectes al règim van quedant al descobert a ulls d’Europa i del món. Han pretès justificar la violència desfermada contra el poble de Catalunya a partir sobretot del referèndum de l’1 d’octubre perquè prèviament han estimulat la catalanofòbia i la causa general contra l’independentisme republicà i les seues legítimes, pacífiques i democràtiques aspiracions. No han dubtat de vulnerar la pròpia Constitució amb l’aplicació de l’article 155, un colp d’estat en tota regla contra els principis constitutius de l’Estat. L’única resposta que Catalunya ha rebut a la seua voluntat majoritària reiteradament expressada a les urnes han estat multes, pallisses, insults, presó o exili i el segrest impune de les institucions de govern. L’escalada de la repressió, amb Catalunya com a excusa necessària per a encobrir la corrupció sistemàtica, la crisi d’una monarquia inviable que ha disciplinat tots els poders de l’estat al servei del partit en el poder i un col·lapse generalitzat del règim nascut en 1978, s’ha estès arreu. A més dels presos polítics Jordi Cuixart, Jordi Sànchez, Oriol Junqueras, Joaquim Forn, Carme Forcadell, Dolors Bassa, Raül Romeva, Jordi Turull i Josep Rull i els exiliats Carles Puigdemont, Toni Comín, Lluís Puig, Meritxell Borràs, Dolors Ponsatí, Anna Gabriel i Marta Rovira, segons un informe d’Òmnium Cultural, hi ha hagut més de 20.000 sancionats o investigats per exercir les seues llibertats en 2017.\nCitem, a tall d’exemple, la censura d’una obra d’art, el segrest d’un llibre, la causa oberta contra el Major Trapero i altres comandaments dels Mossos d’Esquadra, l’empresonament d’uns titellaires a Madrid, la investigació sobre docents a Catalunya, la vulneració del dret de manifestació a Reus, les agressions feixistes que sovint no són ni tan sols investigades, la persecució de feministes a Valladolid o les càrregues policials a Múrcia i Catalunya. Adur, Jokin i Ohian, els xavals d’Altsasu, porten 517 dies en presó preventiva per una baralla de bar; el raper mallorquí Valtònyc ha estat condemnat a 3 anys i mig per les seues cançons; Cassandra Vera, processada per uns acudits a Twitter; el cantant Pablo Hasél, condemnat a 5 anys de presó per les seues cançons; Cristina Fallarás, multada per la Llei Mordassa per manifestar-se; Mercè Alcocer, multada per exercir el dret a la informació; César Strawberry, condemnat a 1 any de presó pels seus tuits; Helena Maleno, jutjada per salvar vides a la Frontera Sud; Jordi Pesarrodona, comediant imputat per protestar; els sindicalistes Andrés Bódalo i Ermengol Gassiot, de la CGT, han rebut represàlies i alguns altres anarquistes continuen en presó.\nAvancem cap a un procés de ruptura democràtica, cap a la república i l’autodeterminació. Visca el poble treballador! Visca el País Valencià! Visca els Països Catalans."\nPaís Valencià | Catalunya


Son Pardo: Ja hi ha un fons de 2.909.500 pessetes\nEl quartet d'ahir quedà desert una altra vegada\ndBalears | 14 desembre 1998\nNo hi ha dubte que el més gran al·licient de la reunió d'ahir a Son Pardo era la vuitena correguda, ja que el fons acumulat per al quartet era d'1.698.000 pessetes. Hi havia distints favorits al triomf i, finalment, guanyà Boda Jove GS, mentre que As des Bosc, Babieca GS i Un Senyor Doree es col·locaren. Hi va haver sorpreses majúscules com Buleria, que quedà fora dels llocs d'honor. Així, no hi va haver un sol encertant del quartet. D'aquesta manera, el fons acumulat pel quartet és ara de 2.909.500 pessetes.\nL'altre gran al·licient de l'horabaixa era el Campionat d'Aprenents. A la prova d'ahir, la victòria va ser per a l'eivissenc A. Sala amb Elising Lady. Pilar Estelrich va ser segona amb Argent et Or, mentre que J. Matas amb Boree du Pouget era tercer. Així, finalment, el triomf del Campionat de Balears va ser per a l'eivissenc A. Sala. Pilar Estelrich va ser segona i l'eivissenc F.J. Fernández es feia amb la tercera plaça.\nEn el premi Poltres, la victòria va ser per a Dama Real amb un temps d'1.22. L'egua de la quadra Morro Deninet Star no va poder superar els vint-i-cinc metres d'handicap que cedia a la guanyadora i només va poder ser segona amb un temps d'1.21.2. La tercera plaça va ser per a Dansa Darbos, de la quadra A. Joan Servera, que superà Dandreus M.\nLa sisena correguda de l'horabaixa, el premi Nacionals, registrà el triomf de Tiworthy Royal, que superà s'Auba de Maig i Alcatraz TR.\nMiss Princess aconseguí la victòria en la setena correguda, reservada per als internacionals. L'egua de la quadra es Cabanells marcà un registre d'1.20.9. La segona posició va ser per a Faire Valoir, de la quadra Son Pere Andreu, que no va poder superar els cinquanta metres d'handicap que cedí al guanyador. La tercera posició va ser per a Vogel Peak amb un temps d'1.20.6.


Els entorns personals d'aprenentatge (PLE) com a alternativa a l'aula - Citilab\nInici » Actualitat » Actualitat » Els entorns personals d’aprenentatge (PLE) com a alternativa a l’aula\nEls entorns personals d’aprenentatge (PLE) com a alternativa a l’aula\nEls Entorns Personals d’Aprenentatge (PLE) i la seva aplicació comencen a sonar ja amb força com a alternativa als actuals models formatius.\nPer debatre l’estat actual i futur de les diverses modalitats d’aprenentatge, sobre la pertinença de l’estudi a l’aula i els avenços de l’educació a internet el Centre d’Estudis Jurídics ha organitzat la II Sessió sobre Innovació i Formació.\nUn dels pioners en la introducció del PLE i organitzador del primer congrés presencial sobre aquesta temàtica és Ricardo Torres, investigador en l’Àrea de les xarxes socials en l’àmbit formatiu i coordinador de projectes d’aprenentatge digital del Citilab i de la Fundació i2cat. Torres participarà en aquesta trobada amb la ponència “Entorns personals d’aprenentatge basats en el web 2.0: experiències educatives”.\nLes jornades tenen lloc avui 14 d’octubre entre les 8.45 i les 14 a la seu del Centre d’Estudis Jurídics i Formació Especialitzada, al carrer Ausiàs Marc número 40. La presentació de la sessió anirà a càrrec de Jesús Martínez Marín, responsable de nous programes formatius del centre d’estudis jurídics i formació especialitzada.\nAltres ponents destacats són Graham Atwell, tecnoleg educatiu, expert internacional en PLE i director de Pontydysgu, que presentarà Treballant, aprenent i jugant a través d’entorns personalas d’aprenentatge i Dolors Reig, experta en tecnologies 2.0 i web social semàntic, que presentarà Entorns personals d’aprenentatge (PLE) i aprenentatge social i obert.\nTecnoestiu 2010, tallers tecnològics per aprendre creativament\nQui ha dit que l'estiu és només sol i platja? Al Citilab no parem motors aquest juliol i us proposem des d’avui 29 de juny les activitats del Tecnoestiu, per continuar aprenent sense deixar de divertir-nos. És el moment de fer volar tot allò que us suggereix la imaginació, de deixar descansar els llibres\nSeniorlab guanya el Premi Imserso “Infanta Cristina” 2010 a la Qualitat i Bones Pràctiques


Comença la setmana clau per al POUM igualadí\nContinuen les negociacions, però ERC dubta que s'arribi a un acord\nDilluns, 22 febrer 2010. 03:00. Redacció AnoiaDiari.\nQueden només tres dies per conèixer el desenllaç del Pla d’Ordenació Urbanística d’Igualada. Dimecres a les 20.00 h hi haurà un ple extraordinari en què el PP i CIU demanen la retirada del POUM. Si l’Entesa no aconsegueix el suport d’algun grup de l’oposició el pla es tirarà enrere. ERC va oferir-se a recolzar l’equip de govern si aquest hi incorporava modificacions substancials, però a hores d’ara encara no s’ha arribat a cap acord.\nOriol Solà, del grup municipal d’ERC, explica que encara s’està negociant, però que personalment és ‘més aviat pessimista perquè l’Entesa és reticent a modificar el POUM’. Solà diu que s’ha aconseguit ‘algun avanç molt petit’, però que això no és suficient per garantir el seu recolzament de cara al ple de dimecres.\nEl Rec i el polígon\nBàsicament, les reformes que proposa ERC focalitzen en dos àmbits: al Rec, els republicans demanen que ‘la transformació del barri i els nous usos siguin compatibles amb la conservació del patrimoni arquitectònic i històric, i que es garanteixi la viabilitat econòmica del trasllat de les adoberies’. Sobre les previsions al polígon, ERC diu que ‘tampoc surten els números, i que hi ha d’haver una zona a Igualada on es pugui mantenir l’activitat industrial’. Segons Oriol Solà, ‘el Rec hauria de ser la zona prioritària: si es fan pisos al barri dels adobers i també al polígon s’està repartint aquest valor afegit que s’hauria de donar a la regeneració del Rec’.\nA més d’això, des d’Esquerra es demana que s’allargui el període d’al·legacions, i es denuncia una ‘mala gestió de la informació per part de l’Entesa, així com una insuficient sensibilitat a l’hora d’explicar el pla, sobretot davant dels petits propietaris, que segurament tenen dificultats per costejar els serveis d’advocats i assessors’.\nLes converses d’ERC i l’Entesa continuaran, però Oriol Solà explica que el tema s’ha d’aclarir ‘aviat’ i, evidentment, abans del dimecres, quan tindrà lloc el ple extraordinari. Per la seva banda, CIU i el PP continuen defensant la retirada del POUM.\n‘L’únic pitjor que retirar el POUM és aprovar-lo tal com està’\nEl Partit Popular presenta una moció per anul·lar el POUM\n22 de febrer 2010.11:28h\nS’acostuma a comentar que els membres del PSC-Entesa (ICV no existeix a Igualada, sinó què ha fet ?) no saben gestionar perquè no han passat per l’empresa privada i que per això presenten... Llegir més aquest POUM que mensprea als industrials. Això no és cert, un membre molt important del partit fins i tot va ser gerent d’una empresa, llàstima que l’acabés enfonsant al cap de poc temps d’ocupar el càrrec. Sí que en saben de gestionar, però de gestionar no massa bé.\n22 de febrer 2010.10:44h\nL’Aymamí es baixarà els pantalons davant d’ERC per a que s’aprovi el POUM ? Serà difícil que la prepotència li permeti.\nERC, segons indiqueu, tampoc sembla que defensi gaire més que... Llegir més l’Entesa el teixit industrial que encara queda, així no comencem gaire bé. Esperem que pensin en Igualada, com ja han demostrat en diverses ocasions, i no només en ells com ja fan l’Aymamí i companyia.\n2 El vigilant apunyalat a l'estació d'Igualada havia retingut l'agressor minuts abans de l'atac 1911 lectures\n4 Alba Vergés: “Cal un canvi de govern a Igualada per tornar a ser una ciutat capdavantera i nosaltres tenim l’experiència de govern per fer-ho” 1432 lectures\n7 Obertes les inscripcions per al Prepara't, la Setmana de l'Ocupació d'Igualada 778 lectures\n8 Rotary Club Igualada lliura a Creu Roja Anoia la recaptació del concert solidari 769 lectures\n10 La vida els espera (amb interrogants i esperances) 452 lectures


Trobada de monedes socials FESC 2015 - PandaForm\nTrobada de monedes socials FESC 2015\nAquest qüestionari està destinat a tots els col·lectius de moneda social que participin o vulguin participar de la trobada de monedes que es farà en el marc de la Fira d'Economia Social i Solidària de Catalunya l'Octubre de 2015.\nL'objectiu és que serveixi de presentació de les diferents iniciatives presents, de manera que totes les persones assistents puguin conèixer ràpidament els altres projectes.\nEls resultats del qüestionari seràn públics i podran utilitzar-se per fer un panell de difusió de les monedes socials durant la FESC 2015.\nAbans d'omplir les caselles d'observacions, fes una ullada a tot el qüestionari per assegurar que no envies informació per duplicat.\nNom * Nom de la xarxa de moneda social.\nNom de la moneda * Nom que rep la vostra moneda\nÀmbit geogràfic * Nom de la ciutat, comarca, província o regió.\nEmail d'informació Correu electrònic per a l'atenció al públic.\nLogotip S'utilitzarà per fer un mural de difusió de les diferents monedes durant la FESC. Pugeu algun format estàndard: PNG, JPEG, GIF, PDF\nDades d'una persona a la que puguem contactar des de l'organització de la trobada, per si és necessari. Aquestes dades no es compartiràn públicament.\nActivitat de la moneda\nA continuació es demanen paràmetres quantitatius sobre la circulació de la vostra moneda. Aquestes dades es poden trobar a l'apartat d'estadístiques de l'IntegralCES, el CES, o probablement del sistema informàtic que utilitzeu. En tots els casos és suficient una aproximació.\nNombre d'inscrits * Nombre de comptes de moneda social\nNombre d'actius Considerem actius aquells comptes que haguin realitzat almenys un intercanvi en el darrer any.\nQuantitat d'intercanvis mensuals Promig del nombre d'intercanvis (transaccions) mensual, en els darrers mesos.\nValor intercanviat mensual Promig del valor transferit dels darers mesos. En unitats monetàries equivalents a un euro.\nQuantitat de moneda Quantitat de moneda existent en la xarxa. Per a sistemes de crèdit mutu, ho contarem com la suma de tots els comptes positius.\nReferents a l'activitat de la xarxa de moneda social.\nDescripció de la organització de la vostra entitat i de com es prenen les decisions que afecten la vostra moneda social.\nGovern de la moneda Assemblea de gestió Junta gestora designada per assemblea de socis Delegació de la institució pública Entitat privada Altres (especificat a les observacions) Escull la naturalesa del col·lectiu o entitat que gestiona la moneda\nNombre de persones gestores Número aproximat de persones que fan tasques de gestió de la moneda, assisteixen a les reunions periòdiques, etc.\nPerfil de l'equip de gestió Voluntari Voluntari remunerat simbòlicament Professional Clica a totes les opcions que es donguin dins el teu col·lectiu.\nExplica aquí els trets principals de la vostra organització a nivell funcional i que no hagin pogut quedar reflexats en les preguntes anteriors. Així també com relacions amb institucions públiques o privades.\nModel de moneda\nA continuació es demanen els detalls del vostre sistema de moneda social.\nValor de la moneda En unitats equivalents a un euro. Si no està establert oficialment, entreu una aproximació.\nValor de referència Euros Temps (hores, minuts) Altres (especificat a les observacions) Quin és el valor que utilitzeu com a referència per a la vostra moneda?\nSistema Bitllets o monedes Cartilla de transaccions IntegralCES CES Drupal mutual_credit Altres (especificat a les observacions) Sistema gestió de la comptabilitat de la xarxa\nCreació de moneda Per canvi per euros Per credit mutu (endeutament dels usuaris) Per crèdits a retornar Per assignacions a projectes sense retornar Altres (especificats a les observacions) Mecanismes de creació de moneda social.\nRelació amb els euros L'usuari pot adquirir moneda social a canvi d'euros L'usuari pot adquirir euros a canvi de moneda social L'usuari pot adquirir alguns productes o serveis a la venta només en euros a través de la moneda social Mecanismes que tingui la vostra xarxa que impliquin destrucció de moneda.\nTaxes i finançament de la xarxa Quota periòdica Quota periòdica en euros Taxa sobre les transferències Taxa sobre els comptes (Oxidació) Altres (especificat a les observacions)\nQuin són els límits dels mecanismes descrits? Quins els matisos? Els percentatges de les taxes? Hi ha algun altre tipus de recolzament de la moneda?\nTeniu local propi? Si No\nGestioneu productes directament Si, setmanalment Si, mensualment Si, esporàdicament No Ja sigui a través d'una central d'abastiment, o altres esquemes\nOrganitzeu mercats Si, setmanalment Si, mensualment Si, esporàdicament No En els que s'utilitzi principalment la moneda social\nAltres principals recursos materials o organitzatius de que disposeu.\nInteressos Convertibilitat de monedes Difusió conjunta Compartir experiències Organització conjunts d'events Principals interessos per a l'espai de coordinació entre xarxes de monedes socials.\nQuins són els principals Altres interessos de la coordinació entre xarxes.\nPlanteja i respon tu mateix/a la pregunta que trobes a faltar. O fes-nos conèixer el que creguis important i que no ha tingut lloc en cap de les preguntes anteriors.\nDesar com a esborrany


viurealspirineus 18:55 10/10/16\nL’Ajuntament de la Seu d’Urgell i el Comú d’Andorra la Vella presentaran candidatura conjunta per a organitzar els jocs esportius Special Olympics del 2018. Així ho han fet públic aquest dilluns l’alcalde urgellenc, Albert Batalla, i la cònsol andorrana, Conxita Marsol, en roda de premsa celebrada a l’Ajuntament de la capital alturgellenca.\nels per andorra seu urgell special\nPresentació de la candidatura la Seu-Andorra la Vella JJSSOO 2018.\nPer la seva part, la cònsol d’Andorra la Vella, Conxita Marsol, ha coincidit amb l’alcalde de la Seu d’Urgell que aquesta és una candidatura fruit d’un treball tècnic realitzat durant prop de dos anys entre l’Ajuntament urgellenc i el Comú andorrà. “Podem afirmar que aquest projecte de candidatura està suficientment madurat per dir que estem a disposició de presentar-la per poder optar a organitzar els Jocs Special Olympics del 2018”, ha assegurat Marsol.La cònsol també ha remarcat al respecte que “unint forces, tenim moltes possibilitats de tenir èxit, ja que així ho demostra l’experiència provada d’organització que tenen tant a Andorra com la Seu”. La cònsol també ha volgut remarcar que “a Andorra la Vella tenim aquesta sensibilitat cap a aquest important col·lectiu de persones”.\nLa Seu com Andorra la Vella han unit esforços per poder donar cobertura a totes les disciplines esportives. Així, el dossier de la candidatura proposa les diferents disciplines esportives que s’hi portaran a terme i les instal·lacions on es desenvoluparan. A la Seu d’Urgell tindran lloc el bàsquet, el bàdminton, l’hoquei interior, la petanca, el tennis taula i el ciclisme, mentre que Andorra la vella acollirà les proves gimnàstica, judo, atletisme i natació, i les competicions de futbol sala, handbol i tennis\nL'organització dels Special Olympics al nostre territori comportarà l'estada de més de 3.000 persones entre atletes, voluntaris, tècnics i entrenadors vinguts de Catalunya i d'arreu de l'Estat, així com delegacions procedents de fins a una vintena de països diferents, entre els quals s’espera que Andorra també hi tingui una nodrida representació.


PLANIFICA LA TEVA VISITA!\nMés de 40 peces dels segles XIX i XX; una autèntica joia inclosa al Catàleg de Museus de la nostra ciutat. Trobaràs autòmats i maquetes de diferents països. El Pallasso Mandolinista, que data de 1880, és el més antic. L'última adquisició del parc va ser l'autòmat «Els germans Gaüs o l'equilibri del món», de 2005, disseny i construcció de Lluís Ribas, conservador del museu.


Antologia d’escriptors castellonencs - El Pont Cooperativa de Lletres\nInstitut d’Estudis Catalans / Universitat Jaume I, Estudis Romànics, XXXI, 2009, p. 577-580\nLluís Meseguer, Antologia d’escriptors castellonencs. Les lletres de Castelló de la Plana i les comarques valencianes del nord en les primeres dècades del segle XX. València: Acadèmia Valenciana de la Llengua, 2009\nNotem, d’entrada, que ningú no ha estudiat encara amb la intensitat i l’agudesa que ho fa Lluís Meseguer la producció literària que, des del seu centre més actiu, situat al cap de la comarca de la Plana Alta, ha irradiat vers la zona d’influència de Castelló de la Plana. Amb mèrits sobrers, ell n’és l’autoritat més qualificada i a fe que és aquest un dels camps de recerca de les seves preferències. De fet, l’estudi del fenomen literari “castellonenc” l’ha ocupat tot al llarg de la seva trajectòria d’investigador i de professor, d’ençà que va decidir-se a recuperar el gran poeta castellonenc Bernat Artola, al qual va dedicar la tesi doctoral. A partir d’Artola, Meseguer ha anat distribuint les seves indagacions entre d’altres valors claus d’aquest període castellonenc, tals com el Tombatossals, de Vicent Pascual i Tirado, així com Àngel Sánchez Gozalbo o Enric Soler i Godes. I, com a culminació d’una etapa tan dilatada com fecunda de treballs, el nostre autor publicava, l’any 2003, Castelló literari. Estudi d’història cultural de la ciutat, un estudi definitivament magistral i que representa un salt qualitatiu en l’anàlisi de la història cultural, no solament literària, de Castelló i el seu entorn.\nAixí que ens aproximem a l’estudi que ens ocupa hi entropessem tot d’una amb un primer escull, que deriva dels dèficits que arrossega el català en el camp concret dels gentilicis. En efecte, l’objecte d’estudi és identificat al llibre de Meseguer mitjançant l’etiqueta d’escriptors “castellonencs”, un gentilici poc nítid. Per descomptat, el camp de referència no es limita ací als escriptors de Castelló de la Plana, ni tan sols als de la seva comarca, de la mateixa manera que l’autor tampoc no cau en el parany d’estendre el gentilici al conjunt de la província. A poc a poc i a mesura que ens endinsem en la lectura del treball, ens adonem, doncs, que el perímetre de referència de “castellonenc” abraça, dins el llibre, el conjunt de les comarques del nord valencià, això és, els Ports i l’Alcalatén, el Maestrat i la Plana, una precisió que convindria deixar clara d’entrada.\nA través de la vuitantena de pàgines (de la 13 a les 95) que integren la Introducció, l’autor no sols vindica la que considera l’”edat de plata” de la contribució castellonenca a la literatura catalana, sinó que en fa una interpretació afinada d’un període que considera decisiu. Meseguer troba les claus interpretatives del fenomen literari castellonenc en la confluència de tradició i modernitat, de memòria de la cultura tradicional i lleialtat viva a la llengua nacional. Certament, Castelló de la Plana ha sabut mantenir la imatge, dins la societat valenciana i fins avui mateix, de ciutat símbol de la fidelitat a la llengua catalana, una imatge que durant el primer terç del segle XX responia en bona mesura a la realitat social, per bé que avui exigeix d’ésser qüestionada, sens dubte. I bé, en un tal context, la fortuna del fenomen literari castellonenc d’aquella època s’ha d’atribuir a la capacitat que van manifestar els escriptors locals per elevar els valors de la cultura popular a una nova dimensió literària que sintonitzés amb els postulats de la modernitat. D’aquesta manera, en un període més aviat breu, la ciutat amollava el llast de la seva vella condició de vila rural i provinciana alhora que assumia un cert paper de capitalitat cultural del País Valencià, segons un tòpic que va circular amb facilitat. I val a dir que, en el procés d’avançar vers un tal objectiu, hi van confluir tant les lletres com les arts i les ciències, una altra de les observacions agudes i encertades de l’estudi que comentem. Així doncs, al costat de l’anàlisi i valoració dels textos cabalment literaris, la Introducció pren en consideració la presència de la llengua catalana en l’erudició i en les recerques humanes i científiques.\nNotem, d’altra banda, que tota aquella dinàmica de modernització que actuava al si del conjunt de l’activitat social i, en concret, de la cultura a l’àrea castellonenca va comptar amb l’horitzó del procés extraordinari que va culminar l’any 1932, un procés que és conegut com a les Normes de Castelló i que no era altre sinó l’adopció pública i definitiva de la reforma fabriana, això és, l’aplicació de la modernitat al vehicle de comunicació lingüística. De fet, en la seva anàlisi, Meseguer insisteix, ací i allà, en les diverses menes d’implicació amb què els escriptors que estudia van captenir-se respecte de les Normes de Castelló, ara mitjançant una participació ben activa i directa, ara beneficiant-se dels rèdits que se n’han derivat. De fet, l’autor hi manté que bona part dels èxits literaris de l’època tenen la justificació última en el triomf de les Normes de Castelló, l’objectiu últim de les quals era, segons ell, «fer de la llengua un instrument comunicatiu i educatiu modern». Heus ací, en definitiva, un enfocament força suggeridor, que no hauríem de mensytenir, d’acord amb el qual el llibre que ara ens ocupa podia dur un títol com el següent, si fa no fa: Les Normes de Castelló com a marc de referència dels escriptors castellonencs.\nEs tractava, en definitiva, de l’adhesió a la modernitat d’uns escriptors que acabaven de conquerir la modernització de la seva eina fonamental de treball. Certament, l’eclosió de l’”escriptura castellonenca” no era, al capdavall, sinó una part significativa del fenomen que donava testimoni públic de la vigència d’unes forces de renovació socioeconòmica que empenyien la societat castellonenca, als primers decennis del segle XX. Ho descriu el professor Meseguer mitjançant una exposició de notòria eficàcia didàctica, que fonamenta damunt uns coneixements profunds no sols sobre la producció literària que analitza sinó també sobre el panorama econòmic i cultural en què aquesta emergeix, un panorama que, com és ben sabut, constitueix el factor sens dubte decisiu en la metodologia per a l’estudi de la literatura.\nAmb uns tals paràmetres, la Introducció dedica sengles apartats a l’anàlisi de la producció poètica (amb fites notables com la representada pel poema Ioesa, així com pels poetes Bernat Artola i Carles Salvador), la narrativa (que exhibeix figures rellevants tals com Salvador Guinot, el Tombatossals, de Josep Pascual Tirado i Ícar o la impotència, d’Artur Perucho) i la teatral, de dimensions més modestes. Al costat d’aquests valors, l’obra del professor Meseguer aplega un inventari magnífic d’escriptors –alguns dels quals han estat descoberts pel nostre autor–, que justifica la consideració del període que analitza com a edat de plata de la literatura castellonenca. En tot cas, considerem que l’obra no acaba de posar l’èmfasi adequat en un personatge de la talla de Gaetà Huguet Breva, absolutament incomparable en el seu paper de reformista i modernitzador de les estructures econòmiques i assistencials de la seva ciutat, un paper que alhora s’acreixia gràcies al seu lideratge dins el valencianisme.\nPel que fa al segon bloc del llibre, l’Antologia (p. 97-653), cal reconèixer, d’entrada, que constitueix també un treball únic en el seu gènere, tant per la varietat d’autors i textos seleccionats com pels criteris de transcripció que hi fa servir, els quals, per cert hi són descrits amb un rigor notori (p. 77-88).\nCom no podia ser altrament, aquests textos representen un ventall ampli i divers d’opcions i mèrits estilístics. En qualsevol cas, tenen l’interès innegable d’oferir al públic una mostra d’autors que bé mereixen de ser retinguts per la memòria col·lectiva de l’actualitat. Sens dubte, l’obra ix a la llum amb el repte de desplegar una tasca social de didàctica popular, tant més peremptòria com més deficient és la cultura literària de les generacions actuals castellonenques. En efecte, de la setantena llarga d’escriptors –més els cinc poemes anònims– que l’obra selecciona, tan sols una dotzena podem considerar que són susceptibles d’ésser identificats no pas pel conjunt del cos social sinó tan sols per una minoria força selecta de ciutadans.\nEn qualsevol cas, al costat dels valors rònegament estilístics, l’antologia n’aporta d’altres de caire historicocultural i sociolingüístic que inclouen un guany suplementari especial, com ara el que ofereixen els articles que foren publicats a l’entorn de les Normes de Castelló.\nMés amunt ha estat esmentat el marge d’imprecisió respecte a l’àmbit geogràfic de la recerca que introdueix, en l’obra que comentem, el gentilici “castellonencs”. I bé, alhora que hem de considerar ben legítima l’opció d’estendre’l al conjunt de la regió de Castelló, no podem estar-nos d’indicar que aquesta ciutat –amb el seu fenomen literari– concentra l’atenció del llibre i n’és l’objecte de debò. La resta del panorama territorial que abasta el llibre tan sols hi té assignada una funció de subsidiarietat. En definitiva, mentre la producció literària de Castelló de la Plana assoleix la dimensió d’un estudi sòlid i compacte, d’altres localitats hi són incloses mitjançant un tractament més aviat fragmentari dels seus escriptors. Hi ha, doncs, pendent un programa vast d’indagació en la producció cultural i literària de municipis com, posem per cas, Vila-real i la Vall d’Uixó, Vinaròs i Borriana, Benicarló, Onda o Sant Mateu, sense negligir-ne d’altres de pes demogràfic més modest. Tot amb tot, entre els mèrits de l’Antologia d’escriptors castellonencs no és pas irrellevant el de vindicar la dinàmica global que comprèn la ciutat de Castelló de la Plana amb el propi hinterland.\nEn un procés paral·lel, convindria emprendre estudis globals sobre Salvador Guinot, Joan Manuel Borràs Jarque, els Gaetà Huguet, pare i fill, Lluís Revest i Artur Perucho, pel cap baix.\nArribats en aquest punt, no podem passar per alt que l’Antologia d’escriptors castellonencs constitueix un producte bibliogràfic elegant i alhora exempt de luxe, elaborat amb elements tipogràfics pulcres que, al capdavall, són el suport d’una edició acurada. Així mateix, des de la banda dels dèficits considerem que una obra com aquesta hauria de dur el corresponent índex de noms, una eina gairebé imprescindible en la consulta de tractats com aquest.\nI com a cloenda, ens permetríem de fer una observació final. Amb el seu treball, el professor Lluís Meseguer assumeix la funció didàctica de recuperar la memòria d’una època esplendorosa, sense la qual costaria d’entendre l’esplet actual d’escriptores i escriptors que s’escampen arreu de les comarques septentrionals del País Valencià. Aquestes noves generacions, per bé que es mouen dins uns paràmetres estètics allunyats dels que vehiculaven la producció literària del primer terç del segle XX, en certa mesura se’n senten continuadores, si més no pel que fa al compromís envers la conquista d’un registre literari modern i eficaç, així com per la vindicació de les plenes funcions socials de la llengua catalana, uns objectius que, per cert, van marcar la generació de la Societat Castellonenca de Cultura.\nPodeu descarregar ací en PDF les diapositives de la presentació de l’obra de Meseguer al Teatre Principal de Castelló.


'La llengua en l'etiquetatge de les grans marques' es presenta a Calafell - Agenda - Consorci per a la Normalització Lingüística - CPNL\n'La llengua en l'etiquetatge de les grans marques' es presenta a Calafell\nSala d'actes de les Dependències Municipals de la Platja de Calafell\nL’Oficina de Català de Calafell, pertanyent al Centre de Normalització Lingüística de Tarragona, porta la mostra “La llengua en l'etiquetatge de les grans marques” a la sala d'actes de les Dependències Municipals de la Platja de Calafell. L'exposició es podrà visitar del 10 al 23 de novembre, en horari de matí i de tarda.\nLa mostra, oberta a tots els públics, està especialment recomanada per als alumnes i els voluntaris del CNL, que, amb l'exposició, fa la seva contribució a l'Any Internacional de les Llengües 2008, segons l'ha declarat l'ONU.\n“La llengua en l’etiquetatge de les grans marques” és una exposició itinerant organitzada per la Plataforma per la Llengua que mostra etiquetes de productes de gran consum i de marca internacional, en llengües comparables en nombre de parlants al català. El propòsit d’aquesta exposició és ensenyar com es comporten les multinacionals quan trien la llengua per etiquetar els seus productes fora d’aquí i comparar-ho amb el que fan en els territoris on el català és la llengua oficial.\nL’exposició mostra que les multinacionals no tenen motius per no etiquetar en català, ja que ho fan sense problemes amb llengües en unes condicions comparables a les del català. D'altra banda, aquesta iniciativa es fa ressò de noves sensibilitats de la ciutadania que demanen el compromís de les empreses envers la sostenibilitat social, i el respecte a la cultura i la llengua pròpies.\nDe dilluns a divendres, de 18 a 20 h\nDissabte, de 9 a 14 h i de 17 a 21 h\nVisita virtual a l’exposició


Mostrant articles per etiqueta: Jere\nSortejades les invitacions per anar al concert del rubinenc Jere aquest divendres a La Sala\nUs oferim la possibilitat de gaudir d’espectacles gratis a la ciutat. Gràcies a Jere, hem sortejat 2 invitacions dobles per veure el concert que el rubinenc oferirà a La Sala aquest divendres 25 de maig a les 21:30 h. I les afortunades guanyadores de les entrades han estat Rocío L. i Núria L. Enhorabona! El recital inclòs en la seva gira Íntimo.  Esteu a l'aguait de la resta de promocions culturals que us proposen. Per optar-hi, heu de ser seguidors del nostre Twitter @kuadrilla_11.\nJere estrena el seu projecte Improperios\nEl rubinenc Jeremías Blanco, més conegut com Jere, estrena el seu projecte Improperios. Així, el cantautor aparca el seu anterior estil per formar una banda que s’allunya del flamenc i amb un so més rock i indie. Des d’aquest dijous 5 de maig ja es pot veure el vídeoclip de El tiempo (veure clip), primer single d’un disc que s’editarà a finals de mes i que porta per títol Kepler22b. Aquest divendres a les 21 h podeu sentir una entrevista amb Jere a l’espai RubíSound de Ràdio Rubí.\nJere aparca la seva carrera de cantautor\nJeremías Blanco, més conegut pel seu nom artístic Jere, ha decidit aparcar el seu projecte de cantautor. El músic està treballant amb una banda que portarà per nom Improperios i que, en paraules de l’artista, “s’allunyarà del flamenc” i tindrà una sonoritat “d’indie de garatge”.


Studio Racisce 4341a Korcula Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Studio Racisce 4341a\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Studio Racisce 4341a és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Viganj. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nStudio Racisce 4341a també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Viganj. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb balcó/terrassa, aparell de televisió, nevera, plat de dutxa, sala d'estar a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Studio Racisce 4341a és una selecció idònia per a la vostra estada a Viganj.


La Conselleria de Cooperació ha adaptat les accions d'ajuda humanitària incloses en el programa de Cooperació Internacional al Desenvolupament a donar resposta internacional a la greu crisi sanitària provocada per la pandèmia de la COVID-19 en països desfavorits.\nAquesta modificació en la descripció i finalitat d'aquest programa forma part del Decret llei de Mesures Extraordinàries de gestió economicofinancera per a fer front a la crisi produïda per la COVID-19, aprovat divendres passat pel ple del Consell i que publica aquest dimarts el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV).\nLes accions d'ajuda humanitària compten amb una dotació pressupostària d'1.350.000 euros per a 2020, quantia que a més de proporcionar ajuda humanitària urgent davant catàstrofes naturals o causades per l'home, es destinarà també a pal·liar els efectes de la COVID-19.\nLa consellera de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica, Rosa Pérez Garijo, ha subratllat que aquesta crisi tindrà un impacte a nivell global "que serà devastador en aquells països i comunitats més vulnerables del planeta, als països en desenvolupament, on serà necessària una resposta conjunta de totes les administracions. És fonamental un compromís prioritari".\nPer la seua part, la directora general de Cooperació Internacional al Desenvolupament, Xelo Angulo, ha manifestat que la societat valenciana "ha demostrat el seu ferm compromís amb la cooperació durant 30 anys i ara, més que mai, la solidaritat ha d'estar al costat dels pobles menys desfavorits i afectats per aquesta crisi sanitària mundial".


Festa Estellés: de setembre 2013\nImatges IV Festa Estellés a Canals\nPublicat per Festa Estellés a 9/30/2013 Cap comentari:\nImatges IV Festa Estellés a Picanya\nPublicat per Festa Estellés a 9/27/2013 Cap comentari:\nIV Festa Estellés a Corbera\nEl proper divendres 11 d'octubre se celebrarà a Corberà la IV Festa Estellés. El sopar serà al Bar la Parà i s'hi recitaran els versos del poeta. Si voleu més informació sobre l'acte, podeu enviar un correu electrònic a amics_estelles.corbera@hotmail.es.\nPublicat per Festa Estellés a 9/25/2013 Cap comentari:\nIV Festa Estellés a Mislata\nPublicat per Festa Estellés a 9/24/2013 Cap comentari:\nIV Festa Estellés a Pego\nImatges IV Festa Estellés a Benigànim\nPublicat per Festa Estellés a 9/23/2013 Cap comentari:\nIV Festa Estellés a Guardamar\nPublicat per Festa Estellés a 9/22/2013 Cap comentari:\nIV Festa Estellés a Benimaclet\nEl pròxim 28 de setembre Benimaclet celebrarà la IV Festa Estellés. Enguany els assistents podran gaudir de l'espectacle «Sis veus per al poeta: homenatge musical a Vicent Andrés Estellés». Si en voleu més informació, podeu fer clic ací.\nImatges IV Festa Estellés a Burjassot\nLa Festa Estellés a Burjassot tingué com a acte central «Sis veus per al poeta: homenatge a Vicent Andrés Estellés». L'espectacle combina cant, ball i recitació de sis dones apassionades pel cant tradicional i la poesia: Patxi Ferrer, Lola Ledesma, M. Amparo Hurtado, Eva Dénia, Merxe Martínez i Sílvia Ampolla.\nImatges IV Festa Estellés a Alginet\nEl passat divendres dia 20 de setembre, vora dues-centes persones es van aplegar a la plaça d'Enric Valor d'Alginet per celebrar la IV Festa Estellés amb un sopar de pa en puny. L'acte, organitzat pel col·lectiu local de Compromís, comptà amb la presència de l'alcalde Jesús Boluda i de l'escriptor i pare de la iniciativa Josep Lozano, que rebé l'aplaudiment dels assitents quan isqué a l'escenari a confirmar l'èxit de la iniciativa. L'artista local Mer Garcia féu donació d'un dibuix al carbó amb la imatge de Vicent Andrés Estellés, que fou sortejat entre els assitents.\nLa vetlada literària constà de tres parts: una primera, en què els més menuts s'atreviren a recitar; una segona, amb poemes d'autors diversos, i la tercera i central, la dedicada a l'obra de Vicent Andrés Estellés. Al final, Paco Espert Pataes i Eduardo el Ferrer, a la guitarra, van delectar els comensals amb dues versions de peces valencianes (una valenciana i una riberenca) amb lletra d'Estellés. Al final, un grup de músics jóvens van cloure l'acte amb la interpretació de la muixeranga.\nVista general del sopar\nUna de les triomfadores de la nit: la xiqueta\nRoser Roig Calabuig.\nMiquel Viana recita «L'arbre vell», de Marc Granell\nUn dels moments emotius de la nit: Josep Serer recita\n«Tot açò que ja no pot ser» de Vicent Andrés Estellés.\nL'escriptor Josep Lozano es dirigeix als assitents.\nPaco Pataes i Eduardo el Ferrer\nPublicat per Festa Estellés a 9/21/2013 Cap comentari:\nAportació de Tramateatre a la Festa Estellés\nLa companyia teatral Tramateatre d'Esparraguera també aporta el seu granet de sorra a la commemoració de la Festa Estellés. Dins del Festival LOLA de teatre del Baix Llobregat, estrenaran pròximament l'espectacle Poseu-me les ulleres, basat en una selecció de poemes de Vicent Andrés Estellés. Podeu obtenir més informació fent clic ací.\nPublicat per Festa Estellés a 9/18/2013 Cap comentari:\nIV Festa Estellés a Oliva\nIV Festa Estellés a Albuixech\nPublicat per Festa Estellés a 9/16/2013 Cap comentari:\nImatges IV Festa Estellés a l'Alcúdia\nPublicat per Festa Estellés a 9/15/2013 Cap comentari:\nIV Festa Estellés a Bonrepòs i Mirambell\nIV Festa Estellés a Torrent\nIV Festa Estellés a Benigànim\nPublicat per Festa Estellés a 9/14/2013 Cap comentari:\nIV Festa Estellés a Dénia\nIV Festa Estellés a Albalat de la Ribera\nIV Festa Estellés a Alginet\nPublicat per Festa Estellés a 9/11/2013 Cap comentari:\nIV Festa Estellés a Pedreguer\nPublicat per Festa Estellés a 9/10/2013 Cap comentari:\nIV Festa Estellés a Elx\nIV Festa Estellés a Montserrat\nPublicat per Festa Estellés a 9/09/2013 Cap comentari:\nL'inici (vídeo cortesia de la Fundació Valencianista i Demòcrata Josep Lluís Blasco)\nVII Festa Estellés 2016\nIV Festa Estellés a Benissa\nIV Festa Estellés a Quart de Poblet\nIV Festa Estellés a Beniatjar\nIV Festa Estellés a Picanya\nImatges de la IV Festa Estellés a Antella\nIV Festa Estellés a Polop\nIV Festa Estellés a Carlet\nIV Festa Estellés a Tavernes de la Valldigna\nIV Festa Estellés a Alcanar\nIV Festa Estellés al Micalet\nIV Festa Estellés a Benimodo


Receptes per guanyar competitivitat i benestar\nEL CERCLE VICIÓS DE L’ECONOMIA\nMés que substituir el model, alguns experts diuen que cal prendre mesures per fer més eficient l’explotació dels recursos acumulats\n6 min. Palma 07/06/2019 22:50\n651x366 Receptes per guanyar competitivitat i benestar / ARXIU Receptes per guanyar competitivitat i benestar / ARXIU\nLa idea és crear més valor i no només quantitat. La millora del benestar ve pels guanys de productivitat i no per l’acumulació. Aquesta és l’opinió dels experts consultats, que també destaquen que el medi ambient és el principal actiu de l’economia illenca. “La protecció ambiental, la gestió eficient de residus i dels recursos hídrics, l’estalvi d’energia... no sols serveixen per garantir la conservació d’aquest actiu ambiental, sinó que també són una font de creació de renda i de generació de valor i benestar”, explica el professor d’Economia Aplicada Javier Capó.\nEl director d’Impulsa Balears, Antoni Riera, destaca que és necessari actuar en diferents fronts, perquè la gestió del model actual és insostenible. A continuació s’apunten algunes de les àrees on és necessari una clara millora per tal de dotar el model actual d’una major eficiència capaç de generar benestar.\nIncrementar l’eficiència de les empreses en la producció\nA les Illes té lloc un fenomen peculiar: en situació de bonança la productivitat cau, mentre que quan hi ha una crisi hi ha un creixement de la productivitat, però gràcies a la retallada de costos, per mitjà dels acomiadaments. És a dir, durant l’època de creixement no ens enriquim, mentre que en la crisi s’experimenta un clar empobriment. La productivitat més alta a les Illes es registra en el sector d’activitats financeres, amb 117.000 euros anuals per treballador, mentre que la mitjana és de 64.250 euros, xifra que situa la Comunitat en la posició 7 de 19 en el rànquing estatal. Al País Basc, per exemple, la mitjana és de 75.310 euros anuals. Cal, per tant, segons els experts, que el sector públic i el privat inverteixin en tecnologia i processos per millorar la productivitat.\nIncrementar la despesa pública i privada en millora tecnològica\nLa Comunitat és a la coa estatal en nombre de científics respecte del total de la població ocupada, amb un índex de 2,5 investigadors per cada 1.000 habitants. La mitjana en l’àmbit estatal és de 5,5 científics. Les Balears són la comunitat autònoma que va registrar un major increment de despesa en recerca i desenvolupament (R+D) el 2017 respecte de l’any anterior, amb un creixement de quasi el 20%, però aquesta pujada no ha tret les Illes del darrer lloc en inversió en R+D per PIB, prop d’un 0,33% davant una mitjana de l’1,2%. La creació de centres científics de referència o la inversió en la millora de l’eficiència de les empreses són estratègies per fer l’ economia de l’Arxipèlag menys dependent de la mà d’obra no qualificada.\nEmpenta a l’educació\nEl repte de deixar de liderar l’abandonament escolar a tot l’Estat\nEl 2017 la taxa d’abandonament escolar va ser a les Illes Balears del 26,5%, xifra molt superior al 18,3% del conjunt de l’Estat i del 10,6% d’Europa. Sortir del primer lloc del rànquing d’abandonament escolar hauria de ser també una prioritat. L’estat de Massachusetts, per exemple, va crear prop de 70 graus que tractaven d’alinear els plans d’estudis amb les necessitats de les empreses de la zona. Altres regions europees han invertit a millorar la capacitat i el rendiment dels professors. També cal millorar l’ensenyament de l’anglès.\n“L’educació no només requereix nous recursos, sinó que també ha d’estar enfocada cap a l’excel·lència”, explica Capó. Els experts consideren que el sistema educatiu no només ha de proporcionar mà d’obra qualificada a l’actual sistema productiu basat en el turisme, sinó que “també ha de ser una palanca per desenvolupar noves activitats d’alt valor afegit intensives en coneixement en què la insularitat no és un obstacle”, explica Capó. A més, demanen que la formació fomenti competències per emprendre negocis i projectes.\nApostar per sectors estratègics, com la nàutica, la logística i l’e-comerç\nLa Fundació Balears Impulsa ha identificat un nombre important de clústers que tenen un valor afegit molt important i que podrien convertir-se en motors de transformació econòmica: allotjament i turisme, serveis empresarials, logística, distribució, comerç electrònic, educació i creació de coneixement i transport marítim. Per exemple, el sector nàutic factura a les Illes prop de 571 milions d’euros a l’any i disposa de 276 empreses i 2.676 treballadors.\nCrear oficines per captar inversió estrangera en sectors productius\nLa Comunitat atreu molta inversió estrangera, però enfocada principalment al sector residencial i d’infraestructures. Els experts consideren necessari fer un esforç en la captació d’inversió destinada a sectors productius creant oficines específiques.\nQualitat de l’Administració\nMillorar l’eficiència pública, la transparència i el marc legal\nEl funcionament de l’Administració Pública és un element clau per incrementar l’eficiència d’una economia. A les Balears, la qualitat de l’Administració és més dèbil que la mitjana, ja que se situa en el lloc número 11 d’un rànquing de 19. S’hi valoren aspectes com l’efectivitat governamental, la transparència, el control de la corrupció i la facilitat per fer negocis. Cal recordar que a les Illes, per obtenir una llicència d’obres, s’ha d’esperar una mitjana de 16 mesos.\nPrendre mesures per transformar la gestió de la indústria turística\nSegons la professora d’Economia Aplicada de la UIB Maria Sard, és moment de “començar a analitzar el tema de l’ overtourism ”, perquè està generant problemes per a residents i un sentiment de turismofòbia que pot afectar els turistes. “No hem de deixar de viure del turisme, però sí que hauríem de transformar la gestió d’aquest model basat en el turisme”, explica Sard. Així mateix, considera que “és necessari començar a analitzar seriosament les polítiques de contenció o, arribat el cas, de decreixement sostenible”. Maria Sard defensa que no es tracta de rebutjar el turisme, sinó d’aplicar “una gestió que permeti la sostenibilitat de la destinació i dels seus recursos, i també de la gent que hi viu”.\nJavier Capó destaca que la diversificació del sistema productiu també pot arribar a través del turisme. “Aquesta indústria és molt més que oferir allotjament. Es poden desenvolupar activitats que augmentin el valor del producte turístic i crear una experiència cultural, esportiva, gastronòmica i sanitària més valuosa per als visitants”.\nPer què no vivim millor encara que vinguin més turistes\nModels europeus d’èxit on es poden emmirallar les Balears\nL’economia de les properes generacions està en joc\nCom el model balear ignora la productivitat i la competitivitat\nEl capital risc es manté en rècords i s’escapa del pessimisme econòmic\nEl Consell destina mig milió d'euros a l'impuls del producte local de Mallorca\nEls aeroports de les Balears acolliran 1,1 milions de passatgers aquesta setmana\nCronologia: el camí a la sentència de l'1-O


Badanotis :: Els micacos continuen amb la seva bona ratxa de castells de 7\nL'actuació ha començat amb un Pilar de 4 d'entrada que ha deixat pas a la primera ronda, on els micacos han presentat el 4de6 amb agulla que, tot i alguna petita sacsejada, s'ha descarregat sense problemes.\nAnimats pel bon nombre de camises que havien portat a plaça, la colla badalonina ha volgut atacar un nou 3de7 en segona ronda, tot i ser només dues colles a plaça. L'estructura ha pujat nerviosa, però un bon treball i la ràpida pujada del castell han fet que el castell es carregués amb comoditat, si bé a la baixada ha hagut de defensar-se en obrir-se de mides al pis de terços.\nPer arrodonir la diada, la Colla Micaco ha volgut fer un 3de6 amb agulla introduint força rotacions a tronc i a canalla.El castell, que ha pujat sense cap entrebanc, s'ha hagut de desmuntar, però, amb acotxador col·locat per indecisió de la canalla.\nMalgrat això, la colla ha fet un nou intent en ronda de repetició, descarregantlo de manera impecable i completant finalment la diada descarregant 2 Pilars de 4 simultanis.\nColla Castellera Jove de Barcelona: Pde4, 5de6, 4de6a, 4de6, 2Pde4\nCastellers de Badalona: Pde4, 4de6a, 3de7, id3de6a, 3de6a, 2Pde4


Innova | Ràdio Pineda\nEl Centre Innova impartirà un curs sobre la figura del guia turístic\nEl curs es farà del 5 al 7 de març al matí al Centre Innova. Per a més informació us podeu adreçar al Centre Innova de Pineda al 93 762 15 60. ext 4301\nInserta-Fundación Once ofereix a l'Innova el servei d'orientació per a persones amb discapacitat física\nA Innova trobareu informació i assessorament per a la inserció de persones amb discapacitat física. Podeu demanar hora al Centre Innova del c/ Torres Quevedo, 16, o trucant al telèfon: 937671560 (ext. 4301).\nFormació al Centre Innova per ajudar a trobar feina a persones amb titulació universitària i cicles superiors\nInclou 17 sessions formatives. El programa formatiu es completarà amb una jornada de 'speed dating' professional, en el que les persones participants podran contactar amb entrevistes curtes amb empreses del seu interès i presentar la seva candidatura.\nEl centre Innova de l'Ajuntament ofereix 15 nous cursos per persones a l'atur\nEs duran a terme de setembre a desembre 2018. Per a més informació: innova.ocupacio@pinedademar.org o bé al 93 767 15 60 ext. 3401. Els cursos es fan en col·laboració entre l'Ajuntament de Pineda i la Diputació de Barcelona.\nEl Roadshow de la Fundación ONCE a Pineda acosta al món laboral a joves amb discapacitat\nÉs un bus amb una oficina que assessora i recull les dades i el currículum dels joves per després ajudar-los a trobar feina en diferents empreses i sectors. Està instal.lat al passeig Marítim cantonada C/ Àngel Guimerà, aquest dilluns i dimarts amb horari d'atenció de 10 a 2 i de 4 a 8.\nAquest matí s'ha fet a l'auditori del Centre Innova l'acte d'entrega de diplomes d'aprofitament als joves que han acabat la formació\nSubscriu-te a Innova


Macrognatus: una anguila decorativa personal a casa vostra - 2021\nMacrognatus: una anguila decorativa personal a casa vostra\nMacrognatus, o mastatsimbelus, és un peix aquari llarg de tipus decoratiu amb un cos oblong, que s'assembla parcialment a una anguila. L’hàbitat natural dels representants de la raça són les aigües de l’arxipèlag malai, l’Índia àrida i la Tailàndia exòtica.\nFuncions de Macrognatus\nDecoració de la casa d'un amic nocturn\nRegles bàsiques per al contingut de macrognatus\nCria de peixos extravagants\nA causa de les peculiaritats del medi familiar que els peixos coneixen, són molt resistents i es distingeixen per una bona salut. La veritable longitud corporal del macrognatus al medi natural arriba als 40-45 cm de longitud. El cos dels mastatsimbels casolans s’allarga tradicionalment entre 20 i 25 cm.\nEl mastatsimbelus o macrognatus dels peixos d'aquari té una boca punxeguda que l'ajuda a obtenir el menjar del fons. Macrognatus ocel·lat de color beix i llet, xocolata o oliva.\nAls laterals del vedell hi ha taques de contrast desiguals que s’assemblen vagament a un patró de marbre. El cos del peix està esquitxat de punts daurats i de bronze i l'aleta dorsal oblonga està decorada amb taques negres arrodonides amb vores.\nEls peixos Macrognatus són ideals per a races grans de veïns . Tot i la seva naturalesa amable i una mica tímida, els peixos grans poden fer mal a companys de pis més petits i més fràgils.\nIdealment, s’hi hauria d’adherir un representant d’una altra raça de fons. Macrognatus és moderadament mòbil i el pic de la seva activitat es produeix al capvespre i a la nit. Hi ha casos de capricis estranys, quan els peixos van sortir de l'aquari durant el dia, sense estar satisfets amb les condicions de vida i alimentació.\nEl contingut del vostre macrognatus no serà tan problemàtic com l’arranjament principal de la seva futura residència. Nota: no adquirireu un simple peix decoratiu, sinó un veritable vampir aquàtic .\nEl fet és que la mascota allibera la seva energia principalment a la nit. Durant el dia, el macrognatus és extremadament tímid i apàtic: en presència de llum, li agrada amagar-se als matolls o al fons de l'aquari.\nPer construir una casa decent per a la vostra mascota, seguiu aquestes regles:\nLes dimensions del dipòsit han de ser grans: volum mínim: 100-150 l;\nTingueu cura de l’abundància de plantes a l’aquari, on la vostra mascota hi trobarà un amagatall segur;\nPenseu en picantcaracterístiques dels peixos de fons: necessita sòl per enterrar;\nSi descuideu col·locar el sòl en un contenidor, corre el risc d’exposar la vostra mascota a malalties i inflamacions greus de la pell;\nÉs millor triar com a terra la sorra de riu arrodonida;\nNo us oblideu de les pedres grans i estilitzades. Macrognatus ha de netejar el cos del moc al seu voltant;\nSi el lloc de l'aquari requereix una llum forta, dissenyeu una cova on s'amaguen els peixos;\nL’opció ideal és subministrar el tanc amb matolls densos;\nEviteu les pedres afilades i la grava, ja que poden ferir el cos dels peixos;\nPer tal que el peix no infringeixi la integritat de les plantes amb les seves activitats, seleccioneu flora amb un fort sistema radicular o guardeu-la en tests;\nNo us oblideu dels problemes. Les vostres mascotes noves les estimen bojament.\nJa heu organitzat correctament el futur regne de la vostra mascota? A continuació, us heu de familiaritzar amb la resta de regles, no menys importants, del contingut de macrognatus. Preste atenció a la compatibilitat. Proporcioneu a la mascota un amic bentònic d'altres races, amb activitat moderada.\nÉs millor no afegir peixos petits i agressius a l'aquari per precaució:\nFeu un seguiment de la qualitat i la puresa de l’aigua. Els macrognatus són susceptibles tant d’ambients bruts com de productes químics;\nEquipa el teu aquari amb un sistema de filtració / aeració de qualitat;\nHaureu de canviar l’aigua sovint: un 30% del volum setmanal;\nL’aigua s’ha de salar periòdicament;\nMantingueu la temperatura de l’aigua entre 21-26 ° C;\ndH (duresa) no ha de superar els 15 °;\nEl saldo àcid-base no ha de superar el llindar de 6,5 a 8;\nCobriu sempre l'aquari amb una tapa de vidre a la nit.\nEls hàbits alimentaris de Macrognatus són enormes. Prefereixen:\nLarves de mosquits;\nCucs de terra;\nCarn de calamar;\nFilet de bacallà;\nPeixos de males herbes.\nTambé podeu provar menjar sec d’alta qualitat. Tanmateix, aquí podeu fallar: no tots els representants d'aquesta raça poden acostumar-se a aquesta dieta.\nLa reproducció de la descendència en aquests peixos és força complicada. Les dilucions dirigides fins i tot poden requerir injeccions de gonadòtrops o coriogonina. A la zona de posta haurà de mantenir una temperatura superior a la diària. Al final de la posta, si es va produir, la parella s’elimina tradicionalment de la cria.\nEls alevins mateixos s’alimenten intensament de plàncton, micro-cuc, gambetes de salmorra i cicloma nauplii. Les coses petites es caracteritzen per un creixement intensiu. TrensNomés podeu començar a reproduir-vos si tots dos representants de la parella han assolit la maduresa sexual, és a dir, de 1-2 anys.\nPodeu comprar aquest peix únic en vivers especialitzats. Poques vegades es troben en contenidors comercials de botigues d’animals de companyia.\nSi decidiu comprar-vos aquesta mascota extravagant, a diferència d'altres peixos ornamentals, prepareu-vos per seguir les regles poc habituals de cura i manteniment. Seguint instruccions senzilles, trobareu una mascota afectuosa i lleial que us proporcionarà ganes i comoditat a casa vostra.\nPublicació anterior Si el bany està estret: com organitzar un petit espai?\nPropera publicació Característiques dels mètodes de prevenció i tractament dels abscessos\nFem una manicura amb pedreria i pedreria\nLa manicura no només és ungles boniques i ben cuidades, sinó també una forma d’expressió personal. El color, el patró, la tècnica d’execució i f...\nCom aprendre a teixir trenes de manera meravellosa i ràpida per a nens: consells per a principiants\nVoleu educar una princesa petita i voleu que els seus rínxols estiguin sempre en bon estat, amb el cap ben amunt i ordenat? Aleshores, definitiv...\n5 Trucs de fotogenicitat de Trump: posar-ho en pràctica\nAmb quina freqüència escoltem i, de vegades, diem a nosaltres mateixos una frase com que no em disparis, no sóc fotogènic Què és una persona fot...\nPlat tradicional kazakh amb diferents tipus de carnCuinar deliciós\nReceptes dietètiques de cereals per aprimar: aprimar-se correctamentesports i salut\nCelebrar un casament de llauna: quants anys de matrimoni és i què simbolitza la celebració?Fet a mà\nCom atrapar un ratolí en un apartament?Casa acollidora\nReceptes de cassola de pasta picadaCuinar deliciós\nQuina és la millor tècnica de maquillatge d’ulls i celles per a la vostra cara? Aprendre a pintar correctamentsalut i bellesa\nSecrets de cuinar una deliciosa sopa de peix rica amb cerealsCuinar deliciós\nPer què sua el coll d’un adult durant el son o què indica la sudoració excessiva?Salut de les dones\nCom arrissar els cabells: consells útilssalut i bellesa\nPer què la noia va enganyar el seu xicot: opcions per restablir les relacionsPsicologia


És el primer andorrà de la classificació de la Ronda dels cims\n1 min. Andorra la Vella 21/07/2019 12:25\n651x366 Cornella: "És una cursa dura no, duríssima" Cornella: "És una cursa dura no, duríssima"\nÉs la cinquena vegada que participa a la Ronda dels cims i la segona que l'acaba. El corredor Jordi Cornella ha estat el primer en la categoria de veterà i el 16è en la classificació general. El primer andorrà a passar la línia de meta ho ha fet amb un temps de 38h 01' i 28'', per sota de la seva anterior marca.\n“És una cursa dura no, duríssima”, assegura en declaracions a l’ARA Andorra, per la dificultat del terreny i per la llargada del recorregut. Amb tot, la part que més desgast li ha suposat ha estat la baixada del Bony de la Pica, que requeria un treball “molt tècnic”.\nAixí s'ha tret "l'espina que tenia clavada de l'any passat", quan va haver d'abandonar la competició en dislocar-se un dit. Ha baixat la seva marca personal dues hores i ha corregut acompanyat de la seva família. "Ells m'han anat fent l'avituallament", explica, i reconeix que sense la seva ajuda "no hauria pogut ser finisher". Després de l'aventura, ja ha decidit que "no la torno a fer mai més."


70è aniversari de la Declaració dels Drets Humans a Vilafranca ☝\nPosted at 09:00h in Actua\tby\tadmin 0 Comments\nAquest passat dilluns, 10 de desembre, va tenir lloc la commemoració del 70è aniversari de la Declaració dels Drets Humans. Una quarantena d’entitats de Vilafranca del Penedès vam participar a la lectura pública.\nL’acte es va celebrar a l’auditori del Vinseum i el presentava la periodista vilafranquina, Anna Vallhonesta.\nPer commemorar-ho, des d’Amnistia Internacional Penedès i en col·laboració amb el Servei de Solidaritat i Cooperació de l’ajuntament de Vilafranca del Penedès, van organitzar la lectura d’aquest document fonamental.\nEl portaveu d’Amnistia Internacional al Penedès, va explicar que ara més que mai cal defensar els drets de la declaració i que ho volien compartir amb tota la ciutadania.\nL’acte comptava també amb la intervenció de la regidora de Cooperació i Solidaritat, Montse Arroyo, que ens va recordar que totes les persones hem d’aportar el nostre granet per conscienciar la societat.\nLa lectura dels 30 articles de la declaració universal es va fer en col·laboració amb les entitats, associacions vilafranquines, i grups municipals de tot espectre. En concret van llegir un article representants de 38 organitzacions vilafranquines. La Judith Montsalve, treballadora del Servei d’Intervenció Socioeducativa de Vilafranca del Penedès, va llegir en nom d’Actua l’article 25 que parla del dret a un mínim nivell de benestar social i personal, en la salut, l’educació, la cultura o el treball.\nLa lectura del pròleg de la declaració va anar a càrrec del Síndic de Greuges de Vilafranca del Penedès, Jaume Rafecas.\nAl final, a més de la foto de família de totes les entitats participants també hi va haver música amb el grup de guitarres de l’Escola Municipal de Música M. Dolors Calvet, Set de Guitarres.


Les actuacions municipals en l'espai públic de València aplicaran criteris de drenatge sostenible | Valencia Extra\nL’objectiu és alleujar i millorar la xarxa de clavegueram i sanejament, sotmesa a pressió pels episodis de pluja que patix la ciutat\nL’Ajuntament ha elaborat una guia perquè els servicis municipals, com els d’urbanisme, mobilitat o jardins, apliquen criteris de drenatge sostenible en els projectes que afecten l’espai públic. L’objectiu és alleujar i millorar la xarxa de clavegueram i sanejament, sotmesa a pressió pels episodis de pluja que pateix València. La regidora del Cicle Integral de l’Aigua, Elisa Valía, ha presentat aquesta “eina per dissenyar la ciutat”, que suposarà “beneficis” addicionals, entre ells estalvi energètic, atenuar l’efecte illa de calor o millorar la qualitat de l’aire.\nLa guia bàsica per al disseny de sistemes urbans de drenatge sostenible a la ciutat de València es constitueix com “una eina per dissenyar la ciutat” per part de tots els servicis municipals, complementària a la gestió de l’aigua de pluja duta a terme des de la Regidoria del Cicle Integral de l’Aigua. Per a la regidora Elisa Valía suposa “un enfocament de la ciutat diferent”, ja que part de la premissa que “l’aigua no és un residu, sinó un recurs cada vegada més valuós que cal aprofitar i del qual no ens volem desfer”. Amb la incorporació de criteris de drenatge sostenible a les actuacions en l’espai públic, ha manifestat l’edil, es pretén “renaturalitzar la relació de València amb l’aigua i amb els seus usos”. En definitiva, “fer passos cap a una ciutat cada vegada més blava”.\nValía ha insistit en l’enfocament multidisciplinari d’esta iniciativa: “Tots els projectes de la ciutat han de passar pel disseny de sistemes de drenatge sostenibles, han d’incorporar esta perspectiva en el seu disseny”. Per a això, es formarà el personal de l’Ajuntament, preferentment de les àrees d’urbanisme, parcs i jardins o activitats. D’altra banda, es desenvoluparan campanyes de difusió i conscienciació ciutadana, perquè “volem fer-los partícips —els veïns i veïnes— i volem implicar-los i generar complicitats amb ells perquè en els seus immobles es plantegen com contribuir al fet que València siga tot un sistema de drenatge sostenible en el seu conjunt”.\nLa finalitat principal d’estos sistemes és emmagatzemar i infiltrar la major quantitat d’aigua de pluja en el medi natural com més prompte millor. Busquen millorar la qualitat i reduir el volum total de càrrega que arriba a la xarxa de sanejament, disminuir els costos associats a la depuració de les aigües i guanyar en capacitat de gestió dels episodis de pluja. Des del punt de vista hidrològic, té “importants beneficis”, que inclouen estalvi energètic, atenuar l’efecte illa de calor o millorar la qualitat de l’aire.\nSegons ha explicat Valía, el drenatge sostenible sorgix pel creixement de les ciutats, l’urbanisme de les últimes dècades i la pressió a la qual estan sotmeses les xarxes de sanejament. “A València hi ha pocs episodis de pluja a l’any, però són virulents”, ha indicat la responsable del Cicle Integral de l’Aigua, d’ahí la necessitat de “minimitzar l’impacte de la pluja a la ciutat”. A València ja existixen exemples pràctics de l’aplicació de criteris de drenatge sostenible, ha puntualitzat la regidora. Així, en una plaça interior de l’avinguda d’Ausiàs March, “un jardí deprimit, a cota més baixa que la resta de la plaça, servix en moments pic d’emmagatzematge”. A més, el carril bici del carrer del Doctor Manuel Candela s’ha executat seguint criteris de drenatge sostenible, la qual cosa “comporta beneficis addicionals de seguretat viària” i en el Parc Central s’han implantat paviments que reunixen estos requisits.\nDurant la presentació de la guia, Elisa Valía ha estat acompanyada de Sara Perales, membre de l’equip redactor del document. Perales ha assegurat que “València s’uneix a les poques ciutats d’Espanya que ja compten amb una guia tècnica específica de drenatge sostenible” i ha apuntat com a “element diferenciador” que “es fa una diferenciació segons la capacitat dels diferents espais de la ciutat per gestionar eixes aigües”, ja que “és més fàcil gestionar l’aigua deprimint zones enjardinades que en centres històrics, on la densitat edificatòria és molt alta i hi ha menys espais d’oportunitat”. Així mateix, l’experta ha anunciat que dimarts que ve dia 15, València acollirà una jornada nacional sobre l’impuls de sistemes de drenatge sostenible en els municipis, a la qual assistirà la titular del Cicle Integral de l’Aigua.\nValència convoca el concurs per al disseny del futur jardí Trini Simó ubicat a l'antic solar de Jesuïtes\nSanitat Exterior activa el protocol covid després de detectar dos positius en un creuer atracat a València


Els Mossos detenen un home per robar en vuit domicilis d’una urbanització de Sant Feliu\nAgents de la Policia de la Generalitat – Mossos d’Esquadra de la comissaria de Sant Feliu de Guíxols van detenir el dia 7 de maig, a Sant Feliu de Guíxols, un home de 29 anys, de nacionalitat espanyola i veí de Castell-Platja d’Aro (Baix Empordà), com a presumpte autor de vuit robatoris amb força a interior de domicili, un d’ells en grau de temptativa. El mateix dia els mossos van detenir una dona de 28 anys, de nacionalitat espanyola i veïna de Castell – Platja d’Aro com a presumpta autora d’un delicte de receptació.\nA finals del mes d’abril vuit veïns de la urbanització de El Mirador del municipi de Sant Feliu de Guíxols van denunciar que havien estat víctimes d’un robatori amb força a les seves segones residències. Tots els propietaris van manifestar que aquests robatoris s’havien efectuat entre el 23 i el 24 d’abril.\nEl 7 de maig, i després de les indagacions fetes per la Unitat d’Investigació d’aquesta comissaria, els mossos van detenir el presumpte autor d’aquests vuit robatoris a interior de domicili.\nEn el marc de la investigació el mateix dia els mossos van detenir una dona com a presumpta autora d’un delicte de receptació. Els agents van saber que la detinguda havia ofert a un ciutadà un televisor de 40 polzades robat en aquests domicilis a canvi de 200 euros, sabent que tenia procedència il·lícita.\nEls detinguts, a qui els consten antecedents, van passar el dia 8 de maig a disposició del Jutjat d’Instrucció en funcions de guàrdia de Sant Feliu de Guíxols , el qual en va decretar la llibertat amb càrrecs.


Les principals teories de la temporada 8 de 'Joc de Trons'\nPodrien ajudar a explicar el final d'aquesta popular sèrie\nper Jesús Ruiz dimarts, 26 de març 2019 - 14:00h | Actualitzat a 26/03/2019 14:43h\nLes principals teories sobre la darrera temporada de 'Joc de trons', fonamentades en els llibres o en la sèrie | Carácter Urbano\nL'estrena de la temporada número 8 de la popular sèrie 'Joc de Trons' és a tocar. Es tracta d'una de les produccions que més gent tria veure durant els seus moments d'oci i, tal com podíem esperar-nos, s'han produït tota mena d'especulacions al voltant de diverses teories que parlen del final de la producció en aquesta temporada. De fet, n'hi ha que tenen molt de sentit. Ara bé, la sèrie no destaca precisament per la seva predictibilitat, i qualsevol dels seus personatges podria patir un tràgic final.\nEt recomanem: Quina plataforma és la millor a Espanya: HBO o Netflix?\nEl tràiler de la temporada final i les seves claus principals\nSigui com sigui, abans de posar-nos a parlar de teories, mirem d'analitzar els detalls relacionats amb el tràiler de la temporada final de la sèrie. Només 10 dies després d'haver-se estrenat, ja s'ha visualitzat més de 45 milions de vegades, tal com ha revelat 'Carácter Urbano', cosa que ha batut els rècords d'HBO i que ens demostra que aquesta darrera temporada ha generat unes expectatives enormes.\nSi observem els primers plans del vídeo, segurament ens descoratjarem: l'Arya corre, molt espantada, a través dels passadissos que hi ha a Invernalia. Deu haver tingut lloc alguna cosa ben grossa a la ciutat principal del Nord, perquè la jove no s'espanta fàcilment.\nLa jove Arya, en un dels primers fotogrames que ens mostra el tràiler | HBO\nA més, es veu un altre pla que ens ensenya en Varys a les criptes d'Invernalia, amagat en companyia de nens i dones. Per això, podem suposar que s'ha produït l'arribada de la Daenerys al Nord, amb els seus dos dracs, el seu seguici i en Jon Neu.\nIgualment, crida l'atenció el moment protagonitzat pel mestre Qyburn i la Cersei. A la reina regent li cau una llàgrima, però n'ignorem la raó. Plora perquè ha mort algú proper o perquè ha perdut el fill que en teoria estava esperant? En una altra de les seqüències del tràiler, de fet, la Cersei pren vi, cosa que no podria fer si estigués esperant un fill.\nLa reina regent Cersei, en una escena amb el mestre Qyburn | HBO\nTambé ens crida l'atenció en Jaime i el seu discurs, en què afirma que lluitarà per les persones vives. Això ens podria donar a entendre que l'home dels Lannister ha optat per unir forces amb la mare de Dracs, tot i que també podria ser que hagués decidit retornar a Desembarcament del Rei amb la seva germana. Ens inclinem per la primera opció.\nEl clímax del tràiler es produeix quan hi apareixen diverses escenes de combats, que s'afirma que són els més grans que s'han vist a la petita pantalla, i quan la Daenerys i en Jon s'acosten als seus dracs. En Jon gosarà pujar al damunt d'un drac? Sigui com sigui, se'ns mostra que l'exèrcit dels Caminants Blancs ha aconseguit arribar als Set Regnes, tal com podem veure a l'últim pla si observem les potes del cavall.\nEn Jon i la Daenerys, amb els seus dracs | HBO\nAra bé, en aquest tràiler no tenen gaire paper ni la Sansa ni en Tyrion. Només veiem algun primer pla d'allò més esporàdic de la Sansa i, pel que fa a l'home, únicament observem com contempla un drac totalment astorat. Si tenim en compte la trajectòria de la producció, podria ser que n'hi hagués un dels dos personatges que acabés mort, o fins i tot els dos.\nLes principals 6 teories de la darrera temporada de 'Joc de Trons'\nHem fet un recull de les principals teories per tal d'extreure'n conclusions pròpies. No n'hi ha cap que sigui un disbarat perquè, si hem après alguna cosa de George R. R. Martin i dels creadors de la sèrie, és que tot és possible a 'Joc de Trons'.\n1. El Rei de la Nit és, en realitat, en Bran\nEs tracta d'una de les teories que tenen més partidaris, segurament perquè no és gens desgavellada. La teoria es basa en el fet que, un cop ha esdevingut el corb de tres ulls, en Bran és capaç de viatjar a través del temps i d'exercir un control mental sobre alguns éssers, tal com va passar amb en Hodor durant la seva joventut.\nPodria ser que en Bran fos, en realitat, el Rei de la Nit? | HBO\nLa seva habilitat faria que volgués protegir de manera desesperada el regne dels humans. Primer de tot, adoptant el cos del Rei Boig, Aerys Targaryen, i demanant que els cremessin a tots —fent referència als Caminants Blancs. Igualment, podria haver-se transformat en el rei llegendari Brandon Stark per tal de dur a terme l'aixecament del Mur. Si anem encara més enrere, veiem com hauria adoptat el cos de l'home que va ser convertit en Rei de la Nit pels Fills del Bosc.\nAixò faria que fos, en realitat, el Rei de la Nit, cosa que contribuiria a explicar l'actitud diferent que veiem que té durant la darrera temporada. El jove va arribar a assegurar que el caos és una escala.\n2. En Tyrion és, en realitat, un Targaryen\nPodria ser que en Tyrion fos mig Targaryen, una possibilitat fonamentada en l'evidència que es va produir un romanç entre l'Aerys Targaryen i la Joanna Lannister, la dona d'en Tywin. Fruit d'aquesta història, hauria nascut en Tyrion.\nL'Aerys II podria ser el pare d'en Tyrion | HBO\nEls llibres de George R. R. Martin contenen diverses informacions que podrien servir per reforçar la teoria. La primera de totes és que el monarca Aerys II era conegut per visitar les dames de la cort de manera molt recurrent, i la Joanna era una d'aquestes dames. La segona és que, després que els germans Jaime i Cersei naixessin, tant el monarca com el seu hereu van marxar a Roca Casterly, on es van quedar durant un any sencer.\nAra bé, el naixement d'en Tyrion no es va produir fins uns quants anys més tard. En concret, va néixer el 274 d. C. —després que es produís la conquesta d'Aegon. Tot i que les visites secretes del Rei Boig a la Joanna podrien haver continuat, no resulta gaire probable que tots dos fossin pares d'un mateix fill. Sembla més plausible que aquesta informació aparegui en algun llibre per resoldre la incògnita.\n3. En Jon Snow és, en realitat, l'Azor Ahai\nLa fetillera anomenada Melisandre ens explica, a partir de la temporada 2, la història de l'Azor Ahai, un heroi que va rescatar el món de les urpes de la llarga nit i dels Caminants Blancs i que es reencarnarà per tal de tornar a dur a terme aquesta comesa. La dona vermella estava convençuda que l'heroi reencarnat era l'Stannis Baratheon, però ja coneixem la sort del gran de la casa Baratheon.\nPodria ser que en Jon Snow fos, en realitat, l'Azor Ahai? | HBO\nHi ha alguns altres personatges de la sèrie, com ara en Varys, que estan convençuts que, en realitat, aquest heroi és en Jon Snow. La llegenda explica que l'Azor Ahai va veure's obligat a sacrificar la Nissa Nissa, la seva dona, per tal de poder forjar l'espasa anomenada Portadora de Llum, amb la qual havia de salvar el món. En cas que prosperi un eventual romanç entre la Daenerys i en Jon, l'Snow hauria de matar la Targaryen. Aquest fet encaixaria amb els mots de l'actor Kit Harrington que, sobre el final de la sèrie, va afirmar que potser no seria un final feliç, però que seria satisfactori.\nTambé et pot interessar: 'Joc de Trons, El Repte' passarà per La Fira Centre Comercial de Reus\n4. La persona que narra la història és en Sam\nLa història de Ponent sempre ha fascinat i interessat en Sam, a qui veiem gairebé sempre envoltat de llibres d'antics mestres per mirar-hi de localitzar dades interessants. Durant la darrera temporada, veiem que du a terme una visita a la Biblioteca de la Ciutadella, per tal d'informar-se millor al voltant dels Caminants Blancs i de com els podria vèncer. Totes aquestes proves ens fan deduir que el paper de Samwell Tarly serà clau.\nEn Sam és qui narra la història? | HBO\nHi ha una teoria que afirma que en Sam esdevindrà el gran mestre que durà a terme la narració de la història de la guerra contra l'anomenat Rei de la Nit. Fins i tot, hi ha persones que han arribat a afirmar que en George R. R. Martin podria fer una aparició a la sèrie, amb el paper d'un Sam envellit, per tal de tancar del tot la vuitena temporada i la sèrie d'HBO.\n5. La Cersei i el valonqar\nDes que era una nena, la Cersei ha dut a les espatlles l'anomenada profecia del valonqar, un ésser malvat que posaria fi a la seva existència. En l'idioma alt valyri, un dels que s'han inventat per a la saga, valonqar és un mot que vol dir «germà petit». Per això, la Cersei pensa des de la seva infància que el detestable valonqar que la mataria és en Tyrion.\nQui deu ser el valonqar que ha d'acabar amb la Cersei? | HBO\nSigui com sigui, el mot valonqar no consta de gènere. Per tant, podria ser que la valonqar fos la petita de la casa Stark, l'Arya. Tenia la Cersei dins de la seva llista, i ara té la possibilitat d'adoptar la cara de Ditpetit per tal de no cridar l'atenció a Desembarcament del Rei.\nIgualment, hi ha una teoria que afirma que, en realitat, el valonqar és en Jaime. Tal com hem pogut observar durant la temporada 7, el Matarreis podria acabar lluitant amb el bàndol enemic, perquè va fer la promesa de lluitar per als vius. En qualsevol cas, hi ha molts indicis que apunten al fet que la Cersei morirà durant aquesta última temporada.\n6. Qui acabarà seient al damunt del tron de ferro?\nAmb l'amenaça de l'exèrcit de morts i del Rei de la Nit sobre Ponent, la sort del tron de ferro no apareix com un dels grans problemes urgents. Tot i que la Cersei ha tingut l'habilitat de mantenir-se amb el poder al llarg d'un període important, ara no es troba en una posició gaire còmoda, i això només podria canviar si els mercenaris de la Companyia Daurada propiciessin un altre gir dels esdeveniments.\nCom que en Jon Snow és el fill secret de la Lyanna Stark amb el príncep Rheagar, seria lògic que deixés de regnar al Nord per esdevenir el monarca legítim de Ponent sencer. Molta gent també coincideix amb el fet que la Daenerys ha demostrat, igualment, que val molt com a monarca, però també cal tenir present el fill bastard d'en Robert Baratheon, en Gendry. Tot i que el seu rol ha estat secundari, hem de contemplar la seva legitimitat pel que fa al tron. Sigui com sigui, la vuitena temporada de la sèrie 'Joc de Trons', que s'estrenarà el proper dia 14 d'abril, farà que s'esvaeixin tots aquests dubtes.\nArticle relacionat: Les 7 localitzacions de 'Joc de Trons' a Girona\nLa dolcíssima carta d’Albert Om a Bob Pop després de confessar la seva greu malaltia\nÀngels Barceló, indignada, carrega contra Torra per la polèmica dels llaços


dijous, 6 d'octubre de 2016 09:06\nL'eufòria es va desfermar al final del matx\nEl CF Gavà a semifinals de la Copa Catalunya\nEl conjunt blaugrana s’assegura el pas de ronda després de vèncer el Llagostera en la tanda de penals\nEl CF Gavà ha aconseguit el passi a semifinals de la Copa Catalunya, aquest dimecres, en vèncer el Llagostera, a La Bòbila, en la tanda de penals. El partit començava amb domini de l'equip visitant, amb un 11 inicial ple de cares noves i buscant pilotes llargues a Shafa i Cano per aprofitar les segones jugades.\nEl Gavà, amb moltes rotacions, a poc a poc, va anar entrant en el partit i en jugades a pilota parada, llançades per Sarmineto, Agus i Cristian Herrera va gaudir de bones ocasions per marcar. Val a dir, que en la mesura que van anar passant els minuts el joc es va anar igualant i, a les portes del descan,s una bona jugada combinativa del Llagostera va silenciar La Bóbila durant uns segons.\nLa segona part va començar amb una mica més de ritme, amb l'equip d'Oscar Mena intentant arribar més per bandes amb Peque i Jordi Cessar provant centres a Niko Kata que actuava com a referència en atac. El Gavà seguia creant perill a pilota parada mentre que el Llagostera intentava agafar alguna contra i fer mal per velocitat. El resultat però, no es va moure i els penals van decidir que el Gavà era l'equip que passava a semifinals, amb una gran actuació d'Eric Alcaraz parant dos llançaments.\nEl proper rival dels blaugrana ja a semifinals serà el Nàstic de Tarragona, després de derrotar el Sant Andreu.\nDarrera actualització de dijous, 6 d'octubre de 2016 09:11