Es celebra el Dia Mundial contra la SIDA a Gandia\nGandia i l’Ajuntament s’han sumat als actes en commemoració del Dia Mundial contra la SIDA. L’Ajuntament gandià ha lluït un gran llaç roig en representació per la lluita contra la malaltia. Amb aquestes accions, es pretén sensibilitzar i recordar que la lluita contra aquesta malaltia global segueix sent imprescindible.\nA Espanya, segons les xifres que ha nomenat la regidora de Salut, Liduvina Gil, hi han entre 140.000 i 170.000 persones infectades pel VIH. Durant aquest últim any, la xifra s’ha vist incrementada amb un registre de 3.244 casos a tot el país. Pel que fa a l’àrea de salut de Gandia, segons fonts de Salut Pública, aquest any s’han diagnosticat 10 casos, sent un total de 370 persones afectades per el virus del VIH a la comarca.\n«Hem comprovat com les pandèmies poden afectar la nostra existència i la nostra forma de vida. La pandèmia ens ha recordat que la Salut es relaciona directament amb aspectes tan diversos com els drets humans, la igualtat de gènere, la protecció social o el creixement econòmic de manera que aquest any s’ha decidit que el lema siga «Solidaritat Mundial, responsabilitat compartida» perquè aquesta crisi sanitària està colpejant més als febles i vulnerables» ha assegurat Liduvina Gil.\nEl Consell dels Joves de Gandia també ha preparat una nova jornada anomenada «Si folles, fes-ho segur». Amb questa campanya volen arribar al públic més jove per a que previnguen qualsevol malatia de transmissió sexual.\nCartell de la iniciativa «Si folles, fes-ho segur» del Consell de Joves


Les activitats infantils prenen el protagonisme al carrer - Diari de Girona\nLes activitats infantils prenen el protagonisme al carrer\nEls principals protagonistes de les Fires són la mainada i, per aquest motiu, s'han programat molts actes a carrers, places i barris de la ciutat\nLa zona de la Copeta acollirà diferents activitats. Mainada participant en un acte al carrer. marc martí marc martí\nLa zona de la Copeta acollirà diferents activitats. Mainada participant en un acte al carrer.\nLes activitats infantils tenen un marcat caràcter familiar i ocupen una part molt destacada en la programació de les Fires de Sant Narcís. Sens dubte, la mainada és l'autèntica protagonista de molts dels actes que configuren el programa de les festes. Alguns dels actes s'han traslladat també en alguns barris de la ciutat per fomentar també la integració de tots els veïns de la ciutat.\nPer exemple, la plaça Assumpció del barri de Sant Narcís serà l'escenari demà de la penjada de mosques i un espectacle d'animació infantil que porta per títol Matito i la gota d'aigua. Serà a partir de 2/4 de 12 del migdia i la penjada de mosques consistirà a penjar una mosca gegant que han confeccionat els veïns i veïnes del barri.


"El votant catalanista necessita d'estímuls que sonin a nou, a solució real, i que facin vibrar. Això és el que va fer Jordi Pujol l'any 1980"\nAhir van presentar el segon volum de les memòries del president Jordi Pujol. No en parlaré. Encara no he llegit el llibre. Però en faré un link via un altre que sí que he llegit aquests dies: Busque, compare y, si encuentra un libro mejor, ¡cómprelo! Los anuncios que se quedaron en nuestra memoria, de Sergio Rodríguez. Imperdible. Hi ha una franja d'edat que va dels vint-i-escaig als noranta i que vibrarà en fer-hi una ullada. Perquè d'allò que l'àvia en deia "la propaganda" n'hi ha molts que n'hem mamat molt. L'actual classe política també. De fet, massa i tot. Potser encara viuen en excés de hits del passat. Manca innovació a banda i banda de l'hemicicle català.\nA can CiU, per exemple, la factoria Madí ha donat sobrades mostres d'agosarament en més d'una ocasió, però en canvi en els últims temps els ha agafat com melangia. Arriba la recta final de la segona legislatura del tripartit, i CiU ha decidit prémer el fre de la reivindicació. Ara volen centrar-ho tot en l'economia i punt. Es proposen "Superar la crisi, aixecar Catalunya", i Déu me'n guard de dir que això és poca cosa. Ni el govern d'aquí ni el d'allà han encertat encara com encaminar-s'hi, i un rumb decidit en la direcció adequada ens vindria bé a tots. Però crisi a banda, el votant catalanista necessita d'altres estímuls. I concretament d'estímuls que sonin a nou, a solució real, i que facin vibrar. Això és el que va fer Jordi Pujol l'any 1980, precisament utilitzant l'eslògan ara calcar: "Aixecar Catalunya". Però és que d'allò ja en fa gairebé trenta anys. Aquella propaganda ja va ser feta i va donar resultat en el seu moment. Igual com llavors es publicitaven a la tele bolquers Ausonia amb un hipopòtam gegant de color blau, o Dodots tot cantant "ni gota, ni gota", o anti-polls "Filvit champú, Filvit mamà". Però res de tot això ja no es fa, i a algun pacient lector fins i tot li sonarà a xinès.\nI si bé és cert que a principis dels vuitanta es palpava una forta crisi, això a banda, el votant va donar el tomb i va optar per la novetat de CiU perquè aportava un aire fresc a l'escena política catalana i oferia una perspectiva "d'aixecament" que anava molt més enllà del factor econòmic.\nVeurem en què consisteix "l'aixecar" de la CiU actual en un escenari molt advers. Pujol va posar-s'hi l'any vuitanta i els que van venir després. Ho va fer per exemple el 1984, quan van voler donar-li passaport polític esquitxant-lo de corrupció –a l'estil del que alguns estan pretenent ara amb la CiU d'Artur Mas via cas Millet–. I Pujol se'n va sortir. Com? Identificant els signes dels temps. I això com s'aconsegueix? Més d'un faria bé de buscar pistes en aquestes memòries acabades de sortir del forn, per veure si s'hi inspira. Però alerta! No per fer-ne còpia fàcil o esbiaixada, sinó per parar l'orella al dring d'aquella música que va fer triomfar Pujol l'any 1980. Ell es va proposar "aixecar" el país. Potser a dia d'avui més aviat tocaria ajudar a què tots plegats engeguéssim a córrer. En aquest sentit, sembla com si ara fa uns mesos un metge de Puigcerdà hagués llegit l'esborrany de l'obra. Però ja és a les llibreries. Qui vulgui que el compri, no tant per imitar com per innovar discurs a l'estil d'allò que en el seu dia va fer Pujol, provant de millorar-lo. Amb audàcia, sense pors, sense recels entre catalanistes i començant a guionitzar des de la cuina enteses de futur amb projectes de futur.


‘Fills del Silenci’ continua de gira amb una parada en el festival Mostra Viva del Mediterrani | Valencia Extra\nEl documental, coproduït per la Diputació de València, reivindica l’impacte de la repressió franquista en la societat valenciana\nValència enfonsa les seues arrels en el Mediterrani, i amb ella esdeveniments històrics com els crims del franquisme. El festival de cinema Mostra Visca del Mediterrani, un espai per al diàleg de cultures, projectarà el documental ‘Fills del Silenci’ sobre la repressió de la dictadura en la societat valenciana.\n“Volem que tots els ciutadans tinguen l’oportunitat de veure el primer documental de memòria democràtica destinat al sistema educatiu”, ha emfatitzat la responsable de l’àrea de Memòria Històrica, Rosa Pérez Garijo. En paraules de la diputada, “després de girar per totes les comarques, ‘Fills del Silenci’ segueix sent un reclam contra el silenci en participar en festivals de cinema documental i en defensa dels drets humans com Mon Doc i la Mostra”.\nEl llargmetratge, coproduït per la Diputació i l’Associació Stanbrook sota la batuta de Rosa Brines, es presenta dins de la secció dedicada a la València Republicana. La projecció de ‘Fills del Silenci’ serà el pròxim 10 d’octubre a les 19 hores, compartint cartell amb obres com ‘Las maestras de la República’, ‘L’últim brigadista’ o ‘Dones de Novembre’. L’edició 2017 de la mostra inicia, d’aquesta forma, un recorregut des de l’època republicana fins a l’actualitat.\nExpressions artístiques més enllà del cinema\nEl festival de cinema va nàixer en 1980 com a punt de trobada cultural i social de les diferents cultures del mediterrani. Ja consolidat com un dels festivals de referència en la seua temàtica, va tancar durant dos anys fins a reprendre l’activitat en 2013, juntament amb altres expressions artístiques com a música, literatura, escena i arts visuals.


‘Olé’, Bankia (L'Executiva Agressiva)\nAra pensareu, després de llegir el títol d’aquesta columna, que he embogit. Rodrigo Rato (i, per contagi, tot Bankia) han sigut el destí de les meves crítiques unes quantes vegades des d’aquesta columna, segur que ho recordeu. Doncs aquesta vegada els aplaudiré, precisament, per la seva publicitat (tema en què es troba una altra polèmica de l’ ancien régime de l’entitat, precisament).\nLa setmana passada anava en cotxe per Barcelona tranquil·lament. De sobte, quan estava parada en un d’aquests milions de semàfors que et fan arribar tard a les reunions quan es posen d’acord per posar-se en vermell, vaig veure uns cartells a l’aparador d’una botiga. Semblaven cartells de pel·lícules antigues, però ràpidament vaig copsar que allò no era un cinema.\n“L’increïble TPV minvant”. “L’home amb tranquil·litat als ulls”. “La nit de la grip incipient”. Aquests tres títols d’hipotètiques pel·lícules de cinema clàssic penjaven de les finestres d’una sucursal bancària i exemplifiquen a la perfecció tres situacions que els autònoms o empresaris, com en vulgueu dir, hem viscut bastantes vegades. Us recomano que aneu a una oficina de Bankia i us pareu a mirar-los (no hi tireu ous, sisplau). Riureu una estona.\nA mi, la que més m’agrada és la de “La nit de la grip incipient”. De ben segur que tots teniu una passa de refredats a l’oficina, ara que no saps si posar-te jaqueta, bufanda o samarreta de tirants per culpa d’aquest veroño (mira que odio aquesta paraula que s’han inventat els diaris…). ¿Vosaltres hi heu caigut? Oi que no? Tranquils, ho fareu aquest cap de setmana, que tenim pont.\nEn realitat, ni tan sols he mirat si el pla que proposen és bo, ni si els percentatges que ofereixen m’encaixen… però el cert és que, per una vegada, he vist Bankia i no he pensat en Rodrigo Rato a dalt del seu vaixell en vestit de bany, ni tampoc en Blesa caçant lleons.


Ara ens agrada Espanya | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nAra ens agrada Espanya\nGràcies al procés, el sobiranisme ha restituït el significat correcte de l’expressió “Estat espanyol”\nBarcelona 11 OCT 2015 - 17:33\tCEST\nMapa d'Espanya amb la bandera catalana que contextualitza la inquietud sobiranista. Raquel Marín\nD’un temps cap aquí, sembla que hi ha tendència a llançar floretes envers Espanya. És tot un contrasentit, tenint en compte les dinàmiques en què ens hem embarcat, i ningú diria que ara parlem d’Espanya més bé que mai. Sense anar més lluny, el mateix Artur Mas deia en seu parlamentària: “Catalunya sent afecte per Espanya, però ja no confia en l’Estat espanyol”, un sentiment encara més explícit en Oriol Junqueras, amb un “ens estimem Espanya però no confiem en l’Estat espanyol”, i secundat per l’emergent Antonio Baños a la pregunta de si estima Espanya: “El que no vull és pertànyer a l’Estat espanyol, però Espanya és irrompible. L’Espanya de les famílies, els amics, la d’anar de tapes o la literatura és impossible de trencar”. És clar que el trident del sobiranisme, amb permís de Raül Romeva, sent autèntic amor per Espanya.\nLa facècia no passaria de ser un mer argument polític d’un cert pes si no fos que, durant anys, s’ha practicat, des del periodisme, la política i la filologia, una sinonímia bastarda entre els dos termes Espanya i Estat espanyol, de tal manera que la segona expressió va acabar substituint la primera en pràcticament tots els contextos. Això, en el món de la sinonímia, és perfectament legítim, però no ho és tant forçar el sentit d’una de les expressions a fi d’amagar la freqüència de l’altra, primer per simple ètica professional, segon per la possibilitat de caure en incoherències, incorreccions i absurditats. És el que passa quan a un mot li fas dir el que no és.\nDurant anys, s’ha practicat, des del periodisme, la política i la filologia, una sinonímia bastarda entre els dos termes Espanya i Estat espanyol\nPer exemple, era habitual sentir els homes del temps dir que plouria arreu de l’Estat espanyol, i s’han vist (ho prometo) enumeracions de l’estil “Itàlia, Portugal i l’Estat espanyol”. En una crítica de cinema, una pel·lícula podia ser estatal en lloc d’espanyola, i podíem descobrir astorats que a l’Estat espanyol hi ha dos milions d’autònoms, com si a l’Estat tot fossin professionals en lloc de funcionaris. El paroxisme arriba al punt que una editorial de prestigi com Enciclopèdia Catalana inclou aquesta equivalència espúria en el seu diccionari català-castellà (almenys en les edicions de 1997 i 2005), com si les dues expressions fossin intercanviables. I, evidentment, el mitjà de comunicació que s’entestava a establir diferències entre termes de seguida era titllat d’espanyolista.\nMés enllà de la intencionalitat política que hi ha rere l’ocultació d’un topònim (fàcilment intuïble però absurda, ja que hom també pot pronunciar Espanya com si es tractés d’un país estranger, com qui diu Moldàvia o Madagascar), i de la intencionalitat política que hi ha rere la reivindicació d’un topònim (qui reclamava el terme Espanya era sempre partidari d’Espanya, ves quina casualitat), resultava sorprenent la connivència de part del gremi de lingüistes i correctors, en bona mesura també promotors d’aquesta ocultació, qui sap si còmodes amb la idea d’influir en el receptor a través del llenguatge. El compromís del lingüista, més enllà de la llengua mateixa, ha de ser amb el signe lingüístic, amb el respecte als mots i el que signifiquen. I la seva batalla s’ha d’orientar sempre contra l’eufemisme, contra la perífrasi, el tòpic i el subterfugi, contra l’ús polititzat de l’idioma i la manipulació interessada, del color i l’accent que siguin.\nAra, curiosament, el procés s’ha vist obligat a rescatar el significat correcte de les dues expressions, atorgant a Espanya el sentit que pertoca a tot un país i relegant l’Estat espanyol a l’estructura de la qual es vol sortir, en una dicotomia que transforma presumptes sinònims gairebé en antònims. Ara ens agrada Espanya però no l’Estat espanyol, qui ho havia de dir. Potser és que ens tornem a trobar davant la politització dels mots i el que toca ara és resultar simpàtic als afectes, però benvinguda sigui si serveix per restaurar sentits rectes i bandejar desviacions per no tornar-hi.


El Govern aprova el projecte de llei que permet transformar les caixes en fundacions de caràcter especial per preservar l'obra social\nquery_builder 3 juliol 2012 15:51\n• Les fundacions seran presidides per un patronat majoritàriament privat\n• Els patrons seran personalitats del món de la cultura, la ciència, l’economia o de qualsevol àmbit relacionat amb l’activitat de la fundació\nEl Govern ha donat avui llum verd al Projecte de llei de modificació del Decret legislatiu 1/2008 del text refós de la llei catalana de caixes, que permet convertir aquestes entitats financeres en fundacions de caràcter especial. L’objectiu del Govern és dotar del marc legal necessari perquè, d’acord amb el que preveu el Reial decret llei 2/2012, de 3 de febrer, les caixes que participin en un SIP (Sistema Institucional de Protecció), o que estiguin participades pel FROB, i que hagin reduït la seva participació en l’entitat bancària que s’encarrega de l’activitat creditícia, puguin transformar-se en fundacions de caràcter especial i desenvolupar la seva obra social i cultural.\nD’acord amb el text aprovat avui, aquesta conversió en fundació suposarà la pèrdua de la seva condició d’entitat de crèdit i els recursos per poder realitzar la seva activitat procediran de les entitats financeres en les quals participen i d’altres transferències.\nLes fundacions tindran com a màxim òrgan de govern un patronat format per una vintena de membres amb una representació que haurà de ser en un 75% de caràcter privat. Els patrons seran: entitats fundadores, públiques o privades amb tradició al govern de la caixa; entitats privades aportadores de recursos; entitats privades o públiques que promoguin activitats similars a les que desenvolupa l’obra social; i, finalment, persones de reconegut prestigi proposades pel patronat. La durada del mandat dels membres del patronat la fixaran els estatuts de cada fundació però, en qualsevol cas, no podrà ser superior als 6 anys.\nAmb l’objectiu de preservar l’esperit de l’obra social de les antigues caixes, el text suggereix que els patrons siguin entitats i persones d’especial rellevància relacionades amb el món de la cultura, la ciència, l’economia o amb aquells camps amb els quals la fundació vulgui desenvolupar l’activitat. La Fundació també tindrà un director general, escollit pel patronat, que tindrà veu però no vot en el màxim òrgan de govern de la Fundació.\nFinalment, el projecte de llei designa com a òrgans supervisors de les noves fundacions el Departament d’Economia i Coneixement, que té la tutela de les caixes d’estalvis, i elDepartament de Justícia, com a organisme responsable en matèria de fundacions. D’acord amb la disposició addicional primera del text, els òrgans de govern de les entitats financeres tindran un període de sis mesos des de la publicació de la llei al DOGC per acordar la transformació de la seva obra social en fundacions de caràcter especial.\nEl projecte de llei aprovat avui pel Govern consta d’un preàmbul, dos articles, dues disposicions addicionals, dues disposicions transitòries i una disposició final.


Villa Marienhof Annenheim Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSprungweg 1, Annenheim, Annenheim, Àustria, 9520 - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Villa Marienhof és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Annenheim. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Villa Marienhof és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, transport hotel/aeroport, instal·lacions per a reunions i banquets , habitació familiar per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, escriptori, mini bar, balcó/terrassa, aparell de televisió per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses platja privada, sauna, esquí, buceig, pesca, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Villa Marienhof.\nTots els tipus de viatgers (151) Parelles (73) Viatgers en solitari (6) Famílies amb infants petits (36) Famílies amb infants grans (14) Grups (22)


Comença la segona fase de la restauració de la Capella del Beat Andrés Hibernón - Diari Serpis\nComença la segona fase de la restauració de la Capella del Beat Andrés Hibernón\nFinalitzades les obres de reparació de les teulades i de les cúpules del cambril i de la capella, s’ha començat la restauració i eliminació de les humitats de l’interior dels dos espais de l’església de Sant Roc.\nDe titularitat municipal, el conjunt pateix problemes d’humitats agreujats per les pluges torrencials de les borrasques Gloria i Filomena.\nLa regidora del departament de Patrimoni Històric, Artístic i Cultural de l’Ajuntament de Gandia, Alícia Izquierdo, ha informat de l’inici de la segona fase dels treballs de restauració i eliminació de les humitats de l’interior, una vegada finalitzades les obres de reparació de les teulades i de les cúpules del cambril i de la capella del beat Andrés Hibernón.\nDes d’anys enrere però sobre tot, a causa dels temporals Gloria i Filomena, les goteres, filtracions i les consegüents humitats estaven fent malbé un dels patrimonis més apreciats pels gandians. Les pluges torrencials de les borrasques Gloria i Filomena agreujaren les humitats dels murs i parets i l’aigua de les pluges es filtrava per les goteres fent malbé superfícies estructurals i deixant a la vista els escrostonaments que han fet saltar la pintura i decoracions de murs, capitells i altres elements. En una primera intervenció, l’any passat es va instal·lar una estructura metàl·lica a la part l’exterior del mur de la capella que dóna al solar contigu per tal de preservar mals majors deguts a les pluges.\n“El conjunt de l’església de Sant Roc i especialment la capella és un dels bens patrimonials de la ciutat més apreciats pels ciutadans de tot Gandia i de la Safor. El seu valor ve donat, a més del sentiment religiós per haver acollit el cos del beat Andrés Hibernón, pel fet de ser un element arquitectònic de gran importància per a la història de l’art de la ciutat”, ha recordat l’historiador de l’art, Vicent Pellicer.\nLa capella va ser construïda entre els anys 1791 i 1816 per Francesc Pechuán (1758-1819) formats a l’ombra de l’Acadèmia de Sant Carles de València. Pechuán es va decantar per una depuració del llenguatge neoclàssic per lo qual arriba a unes cotes de mínima expressió de l’ordenament arquitectònic, deslliurant-se de qualsevol referència a l’estil barroc que llavors encara feien servir alguns arquitectes. Les imatges de l’altar de la capella són obra de Vicent Reyes, escultor gandià i la pintura que tanca el nínxol del retaule, de Josep Vergara.\nLes obres de construcció quedaren interrompudes per la Guerra del Francès i per la primera desamortització però, finalment, la capella va ser inaugurada l’any 1817.\nCapella del Beat Andrés Hibernón\nArticle anteriorMiquel Faus va participar en l’Aragó Bike Race\nArticle següentLa zona de salut de Vilallonga incorpora la cirurgia menor en els seus serveis


Costa Brava Mediterranean Foods - Benvinguda\n<!- RUTA VIDEO : https://www.costabravafoods.com/wp-content/uploads/2022/04/VIDEO_WEB_20022_CAT.mp4-->\nBenvinguts a Costa Brava Mediterranean Foods\nCosta Brava Mediterranean Foods, compromesos amb les persones, compromesos amb tu. Nascuts al cor de la Mediterrània i hereus del seu estil de vida: equilibrat i saludable, que gaudeix el sabor de cada instant. L'essència d'un territori caracteritzat per la qualitat de la seva alimentació ha donat vida als nostres exquisits marinats, hamburgueses, croquetes, aperitius, embotits, pernil i plats preparats per gaudir, cada dia, dels millors sabors de la Mediterrània.\nPlurals i apassionats, com tu, des del 1969 t'oferim una àmplia gamma de productes per tenir cura dels teus.\nMentrestant, nosaltres tenim cura de tu.\nDescobreix les nostres línies de producte\nLa Mediterrània és la nostra identitat. D'aquí som, aquí vam néixer l'any 1969 i aquí va néixer la nostra cultura gastronòmica basada en la dieta mediterrània, un dels patrons alimentaris més saludables del món. Un equilibri sa entre productes de qualitat: verdures, fruita, oli d'oliva... i, per descomptat, les carns, aquesta insubstituïble font d'energia, ferro i vitamines que posem al teu abast.\nT'oferim el millor de nosaltres mateixos.\nAssumim la nostra responsabilitat amb el benestar animal. Escoltem aquesta demanda de la societat i l'apliquem amb el nostre bestiar seguint les millors pràctiques: els criteris de welfare. Les nostres granges i les dels nostres proveïdors compleixen les exigències europees més estrictes en matèria de sostenibilitat i bioseguretat.\nVetllem per la salut animal, un bon allotjament, alimentació i l'eliminació de l'estrès. Tots aquests factors són demandats pel nostre consumidor —un ciutadà informat i amb una gran consciència social— i són essencials per a la qualitat dels nostres productes.\nCompromesos amb els ODS (Objectius de Desenvolupament Sostenible) de l'ONU, posem les persones al centre del nostre interès. I ens ocupa el que els preocupa: el compromís mediambiental i social i la transparència de l'empresa. Per aquest motiu, hem treballat per reduir el consum de plàstic en una quantitat equivalent a 8 milions de bosses/any, apadrinem la preservació de la fageda centenària del volcà Can Tià, al costat d'una de les nostres plantes, i seguim les exigents normes ISO 14.001 en producció.\nLa reducció d'emissions, la disminució del consum hídric, l'increment d'energies alternatives o la supressió del malbaratament alimentari són les nostres metes. I per aquesta consciència social ens comprometem amb l'Ètica a l'empresa i la garantim a través del nostre Codi de Conducta.\nAtributs de Grup\n4.000 Professionals a l'equip\nLes nostres persones són el nostre gran orgull. El seu esforç, inconformisme i passió han fet possible que arribéssim on som. Ells són el nostre motor.\n15 Plantes especialitzades\nAmb més de 200.000 m2 de superfície, disposem d'una gran estructura industrial amb una xarxa de plantes especialistes en productes i processos per aconseguir l'eficiència en la producció.\n+50 Països on som\nLa nostra xarxa de distribució arriba actualment a més de 50 països en els 5 continents. Omplim de sabors mediterranis les neveres d'arreu del món. Una cultura sense fronteres perquè qualsevol cultura pugui assaborir la nostra identitat.\nEl nostre esperit innovador ens ha convertit en pioners en productes com ara l'embotit curat de gall dindi i de pollastre, i abanderats de noves solucions en embalatge, com el cuatripack.


El servei de mediació, inclòs en el Banc de Bones Pràctiques dels Governs Locals de Catalunya - Ajuntament de les Franqueses del Vallès\nPortada > Actualitat > Notícies > El servei de mediació, inclòs en el Banc de Bones Pràctiques dels Governs Locals de Catalunya\nEl servei de mediació, inclòs en el Banc de Bones Pràctiques dels Governs Locals de Catalunya\nLa Federació de Municipis de Catalunya i la Fundació Carles Pi i Sunyer d’Estudis Autonòmics i Locals han valorat aquest servei per la seva aportació innovadora i de qualitat\nLa Federació de Municipis de Catalunya i la Fundació Carles Pi i Sunyer d’Estudis Autonòmics i Locals han inclòs el Servei de Suport, Assessorament i Mediació a les comunitats de veïns i veïnes en temes d’habitatge de les Franqueses en el Banc de Bones Pràctiques dels Governs Locals de Catalunya (BBP). Els dos organismes han considerat que aquest servei representa una aportació innovadora i de qualitat, que pot servir de referència per altres ajuntaments o entitats locals.\nEl Servei de Suport, Assessorament i Mediació a les comunitats de veïns i en temes de veïnatge es va posar en marxa l’any 2014 a Bellavista amb l’objectiu de resoldre conflictes que puguin sorgir com ara impagaments, sorolls o desavinences. Els bons resultats del servei, però, ha estat clau perquè l’Ajuntament l’ofereixi a la resta del municipi. Els objectius del projecte són:\nAfavorir l’autonomia dels veïnatge en la gestió i els temes d’organització comunitària.\nFomentar la coresponsabilitat i la participació veïnal en la gestió comunitària.\nPotenciar la comunicació i el consens entre els veïns a l’hora de prendre els acords en els diversos temes organitzatius i de gestió dels espais comuns.\nEstablir una estratègia coordinada d’intervenció amb els diferents serveis municipals, en aquelles comunitats que presenten greus problemàtiques.\nPrevenir, formar i capacitar els presidents i veïns de comunitats sobre la Llei de Propietat Horitzontal i les ordenances municipals.\nEs tracta d’un servei públic i gratuït. L’atenció als usuaris es concentra a dos punts de les Franqueses: a Bellavista Activa (carrer del Rosselló, 39) dilluns, dimarts, dijous i divendres, de 9 a 13 h, i dijous, de 16 a 18 h; i a l’Ajuntament (Carretera de Ribes, 2) dimarts, de 16 a 18 h, i dimecres, de 9 a 13 h.


6.1.- Les fallades del mercat i les externalitats | ECONOMIA 1r DE BAT\nLes fallades inevitables del mercat són dos:\na) competència imperfecta i b) Informació imperfecta\nEl model teòric que hem estudiat, les lleis d’oferta i demanda, etc. depenen de dos factors, entre d’altres. El comportament del consumidor s’ajustarà al model teòric si i només si coneix tota la oferta del mercat. En el món real, això no és possible. Igualment, en el món real, els productors no competeixen entre sí amb completa llibertat. Hi ha competència monopolística i monopolis, etc.\nA més, no és el mateix el cost privat de la producció que el cost social. Per exemple, la producció i “eliminació” de residus i la contaminació afecten el medi ambient de manera que seran les generacions futures les que hauran de “netejar” i descontaminar; en el preu de molts productes, almenys fins fa poc, no hi havia inclosos els costos de tractament de residus i descontaminació. Aquest seria una exemple d’externalitat o sigui de cost no contemplat en l’anàlisi econòmica de la producció i distribució de béns i serveis.\nLes externalitats es donen quan la producció, distribució consum d’un producte afecta a empreses o consumidors que no participen ni en la producció ni en la compra ni en la venda d’aquest producte, o, dit en altres paraules, quan aquests efectes no es reflecteixen en el preu de mercat.\nA) Externalitats negatives. Són aquelles en les quals el cost social és superior al cost privat cosa que vol dir que la quantitat òptima és més petita que la quantitat que va al mercat.\nUn cas clar d’externalitat negativa és la contaminació (de l’aire, de rius o del mar). Una fàbrica contamina l’aire, però també contamina el cotxe d’un particular o la seva calefacció i ni l’un ni l’altre “paguen” el que costarà “netejar” l’aire. Una empresa contamina el riu, però també el contaminen les aigües residuals de les nostres rentadores i dutxes.\nTot i que ara hagi augmentat la consciència ecologista i es tendeixi a contaminar menys, la contaminació és un fet i, per tant, una externalitat. Sense la intervenció planificada de l’Estat no es pot fer front a aquests costos socials reals i incorporar-los al preu dels productes.\nNo hem de perdre de vista altres externalitats, com per exemple el consum de fonts d’energia no renovables, o d’aigua, que també provoquen externalitats a les futures generacions.\nFins ara, el sistema per incorporar els costos “externs” són els impostos. Avui en dia, tots paguem un canon de descontaminació i depuració de l’aigua quan paguem el rebut de l’aigua i un canon quan paguem el rebut de l’electricitat, etc. Qui més consumeix, més paga.\nUn altre sistema són els permisos o llicències per contaminar. Una empresa té un permís per contaminar en una determinada quantitat i paga una taxa per aquest permís que repercuteix en els preus dels seus productes. Per baixar preus i competir millor en el mercat aquesta indústria pot contaminar menys i vendre’s a una altra empresa els permisos adquirits. Això permet que tot i que la tendència a contaminar disminueixi cada empresa ho pugui fer al seu ritme. L’estat, amb aquest sistema, garanteix un màxim de contaminació, però no cal que totes les empreses al mateix temps s’ajustin a aquest llindar. Aquest sistema debilita la pressió que portaria a algunes empreses o bé a plegar o bé a fer trampes i alhora premia a les empreses que s’espavilen per millorar la seva tecnologia i contaminar menys.\nB) Les externalitats positives. Són aquelles que es donen quan la producció d’un bé o servei beneficia també a altres persones o empreses que no participen en la producció, distribució, venda o consum d’aquell bé. És a dir, quan l’impacte extern és positiu. En termes econòmics, és quan hi ha una disminució de costos en d’altres sectors productius com a conseqüència de la producció d’aquell bé.\nHi ha diversos exemples, un seria l’iPod que Apple va dissenyar. Apple va suportar uns costos en investigació tecnològica que ha repercutit en els preus dels seus productes. Ara tots els fabricants segueixen tecnològicament el model Apple. Igualment va passar amb els Mac’s i els sistemes operatius amb icones i ratolí. Windows i tots els altres van imitar Apple. També està passant amb l’iPad. Hi ha empreses innovadores que s’arrisquen i quan tenen èxit, totes les altres (amb menys cost) segueixen la seva traça.\nUn cas especial són els estudis universitaris i estudis superiors tenen uns costos que cobreix l’interessat tot i que posteriorment se n’aprofitaran no només les empreses que contracten llicenciats sinó la societat en general que haurà de suportar menys costos en moltes activitats com a conseqüència del nivell cultural més elevat dels seus universitaris. Entre les persones més cultes i formades hi ha menys embarassos no desitjats, menys criminalitat, menys absentisme laboral, menys malalties derivades de tenir poca cura de la salut i de l’alimentació, etc.


Bon dia a tots els que visiten aquestes pàgines. Com sempre dic, a nivell personal, que tot sempre arriba, aquest comentari es realitza per s’activitat que ha fet sa nostra colla amb els Gegants en Tomeu i na Margalida a sa Rueta 2009. Fou l’any passat quant un membre de sa colla comentà que...\nBon dia a tots els que visiten aquestes pàgines. Pereix que fou ahir quant sa familia Llargo va fer sonar ses Xeremies per primera vegada i tot comença ara fa 93 anys, quasi un sigle, a n’el poble de Sencelles. El passat dissabte dia 7, el poble els va realitzar un homentge a sa familia, i a...\nBon dia a tots els que visiten aquestes pàgines. Pregò d'inici festes de Sant Sebastià. El capvespre ens concentrarem a sa Plaça d'Espanya amb els Gegants de Son Sardina, l'Assumpció, taller i ball de bot de s'Ecorxador, Castellers i Grallers de Mallorca i altres associacions que aportaren...\nBon dia a tots els que visiten aquestes pàgines. Com cada any per aquestes dates es celebren ses beneïdes de Sant Antoni, festa tradicional de les nostres Illes. El passacarrers a sortit de la Seu passant per Cort fins arribar al carrer Ohms on a finalitzat el mateix. En arribar a l’església...\nBon dia a tots els que visiten aquestes pàgines. La il•lusió i la fantasia dels Mags d’Orient ha tornat com cada any. Els Gegants, Capgrossos i Xeremiers de la Sala hem gaudit d’aquesta màgia sent participes d’aquesta il•lusió. Els coets i sa seva explosió ha estat sa noticia de s’arribada...\nBon dia a tots els que visiten aquestes pàgines. Per ses persones que els interesa els cant tradicionals de la nostra cultura com es el cant de la Sibil.la i que esta en proces de declaració de Be Cultural, a sa nostra colla tenin a una representant de la mateixa na Silvia. Aixi dons aqui...\nBon dia a tots els que visiten aquestes pàgines. Els Gegants i Capgrossos de la Sala vos desitjam que passeu unes bones festes i poguem seguir gaudint de sa vostra companyia per molts d’anys.\nBon dia a tots els que visiten aquestes pàgines. Avia d’arribar i fer realitat una il.lusió del President de l’Agrupació de Colles Geganteres de les Illes Balears, n’Antoni Oliver, realitzar una trobada de Gegants a Lluc, aquest dessig s’ha cumplit. El Passat dia 14 de Desembre un gran...\nBon dia a tots els que visiten aquestes pàgines He rebut aquest escrit, igualment que totes les colles, del President de l'Agrupació de Colles Geganteres de les Illes Balears, informant de sa trobada que es realiltzarà el proper dia 13 i 14 de Desembre de 2008 a Lluc, per commemorar el 125è...\nBon dia a tots els que visiten aquestes pàgines. Dins el marc de la VI Fira de l’esclata-sang i de la muntanya s’ha realitzat sa trobada de Gegants. Quant a començat el dia ningú tenia clar poder realitzar sa trobada. El mati a començat amb molta de pluja, molt vent i un bon fred. A partir de...


El diari de Tavernes: Estopa és el grup preferit!\nAnònim 10 de juny de 2016, a les 14:09\nJa era hora que l'ajuntament porte a algú bo a festes. Estic farta de Gosses Sordes, Obrint Pas, El Botifarra,... i tots eixos que venen sempre. No estàn mal però es fan cansinos.\nAnònim 10 de juny de 2016, a les 16:21\nUna enquesta molt vinculant i molt ben controlada, sense permetre duplicitats, sols majors de 16 o 18 anys, empadronats a Tavernes, amb criteris musicals molt clars, amb preus per dur als grups... Si esteu contents de la feina feta m'alegre molt!\nAnònim 11 de juny de 2016, a les 13:31\nEsta clar que la gent del poble vol grups bons, grups normals. No vol grups del Festivern o del Iboga.\nA vore si miren per als del poble en lloc de portar grups per als de fora.\nEls de fora venen al poble i mentres els del poble han d'anar al Medusa de Cullera\nAnònim 12 de juny de 2016, a les 13:01\nJa era hora que portaren un bon grup a festes.\nAnònim 13 de juny de 2016, a les 13:58\nM'agrada Estopa, segur que serà un gran concert


salt valencià — Fil d'arena\nSalt és la segona part de la trilogia SAL, obra que tracta la migració des de diferents angles. La primera peça, “La sal que ens ha partit”, al·ludeix a la crisi migratòria, en l’àmbit global i atemporal. Per la seua part Salt afina la mirada i fa referència directa a la crisi dels refugiats a Europa, atenent en especial el rol de les dones.\nFil d’Arena dansa-teatre, aposta per agitar la passivitat de la nostra societat occidental i exposa un context marcat per les dures condicions que viuen les emigrants quan decideixen deixar sa casa per cercar un futur millor: l'explotació sexual i laboral, l'efecte que té en elles la pèrdua d’éssers estimats, la seua pròpia identitat i la frivolitat dels mitjans de comunicació.\nSalt enfoca la seua mirada en l'univers de la dona refugiada cosificada que s'enfronta a una societat mercantil on el cos es converteix en un objecte més a vendre. Explotades, agitades com a paquets sense valor, buidades dels seus somnis com animals esbudellats en l'escorxador. Salt es dirigeix al centre del cor.\nUna proposta multidisciplinària, que oscil·la entre els límits del teatre, la dansa, la perfomance i el circ, on el llenguatge físic extrem de les intèrprets i les imatges que es generen conviden a reflexionar al voltant del rol de la dona en aquest viatge. Una peça on l'enginy i la crueltat pengen d'un mateix fil.\nTres dones en escena que combinen la força i la sensibilitat a través d'una dansa acrobàtica i amb risc. Una música que ens ajuda a traslladar-nos a diferents mons i realitats i una interpretació que fan que Salt siga una peça que, des de l'abstracte de la dansa, arribe a allò més concret, a través de textos i d’imatges evocadores.\nSALT TÉ DUES VERSIONS; LA DE SALA (55m) I LA DE CARRER (35m), més info al dossier.\nTEASER SALA TEASER CARRER PLÀNOL DE LLUMS DOSSIER


Memòria democràtica? – Capvespre\nPosted By: Jaume 16 setembre, 2020\nÈs una barra enorme i una fal·làcia que ens diguin que han aprovat la llei de memòria democràtica. I ho diuen tan tranquils mentre tenen de fa ja molts mesos a la presó i a l’exili el govern legítim de Catalunya, per haver mantingut les mateixes idees per les quals Franco va ordenar assessinar el president Lluís Companys.\nEl que necessitem és el compliment de la democràcia, abolir els judicis injustos, no només del passat i colant-hi fets com l’afusellament del nostre president per tal de no haver de demanar perdó, perquè s’adonen que les raons per matar-lo són les que ells, ara, esgrimeixen per reprimr durament el poble català.\nTambé “nosaltres” hem d’evitar caure en l’apropició de la memòria com si hi haguessin dues Espanyes –una dels bons i una altra dels dolents. En la guerra civil es fhi va haver accions gens “cíviques” pels dos costats i el poble, la gent, es trobà en una bando o en l’altre sense haver-ho triat. Moltes persones van viure malament amb els rojos i moltes amb els nacionals, amb la diferència, però, que acabada la guerra van seguir quaranta anys d’una dictadura inhumana i cruel.\nTant de bo tinguem aviat el país nou, modern, democràtic, i just per a tothom!\nEl pare Manel i Fer ens deixen\nDues bones persones que ens deixen. Relativament!, perquè del dibuixant FER queda una gran quantitat de dibuixos seus, que ens acompanyaran sempre més. Senzills, alegres i bonhomiosos. Però compromesos a favor dels valors humans i de Catalunya. Cada dia els trobàvem a l’Avui i després al Punt-Avui. I del pare Manel –protagonista de la il·lustració d’aquesta glosa, imitant l’estil de FER– queda el seu exemple i les bones obres, sempre a favor dels pobres. Dues persones que han fet el nostre món més bo, més bonic, més humà i mès estimulant.\nL’Odei a VilaWeb\nUna molt bona notícia. L’Odei, que ja escrivia a l’excel·lent diari digital, substituirà el magnífic periodista Pere Martí, que cada dia hi penjava el seu article sobre els temes de més actualitat i importància. L’Odei és una coneguda i estimada periodista colomenca forjada en la revista Fòrum-Grama, de la qual en va ser directora, i hi va escriure un munt d’articles, reportatges i entrevistes. Són seus els llibres Gent de Santa Coloma, i El pla Popular. De suburbi a ciutat. És una alegria retrobar-la ara cada dia a VilaWeb. Espero que com a colomenca, a més d’anaitzar el joc d’escacs que és la política dels partits, molt més del que acostuma a fer la premsa i els tertulians reflecteuxi el que pensa la gent del carrer que, al cap i a la fi, és qui provocrà el tsunami que ens portarà a la república.\nSigues el primer en comentar on "Memòria democràtica?"


El despatx d'advocats Garrigues es compromet a utilitzar el català en les seves activitats\nquery_builder 21 gener 2003 10:48\nSegons el conveni subscrit avui, en presència del president de la Generalitat\nL’empresa d’advocats Garrigues ha manifestat la seva disposició a fomentar l’ús del català en les seves activitats, per mitjà d’un conveni signat avui amb els departaments de Justícia i Interior i de Cultura de la Generalitat, en un acte presidit pel president de la Generalitat, Jordi Pujol. Han subscrit l’acord la consellera de Justícia i Interior, Núria de Gispert; el conseller de Cultura, Jordi Vilajoana, i el soci director de les oficines de Barcelona, Palma i Saragossa de l’empresa J&A Garrigues SL, Fernando Rey Pérez. Han assistit també a l’acte de signatura el director general de Política Lingüística, Lluís Jou, i el soci de l’esmentat despatx d’advocats, Joaquim Triadú.\nAmb la signatura d’aquest conveni, el despatx d’advocats Garrigues es compromet, a més de donar ple compliment als preceptes de la Llei de política lingüística, a fer servir amb normalitat el català en les comunicacions empresarials internes i externes; en la retolació i els elements d’identificació i comunicació corporativa; en la informació del seu lloc web sobre els serveis que presten a Catalunya, i en l’atenció al públic.\nSegons el conveni, Garrigues es compromet també a promoure el coneixement del català, en especial del llenguatge jurídic i la terminologia especialitzada del sector, per part dels professionals i dels treballadors de l’empresa; a posar a disposició dels seus professionals materials i models de documentació jurídica i en general recursos lingüístics i terminològics; a promoure l’ús del català en els contractes que redacten els advocats i en la documentació notarial tot informant els seus clients del dret que tenen d’elegir la llengua de l’escriptura, i a utilitzar la terminologia catalana normalitzada o difosa pel TERMCAT en tots els àmbits de la comunicació empresarial i, d’una manera especial, en la documentació jurídica derivada de la seva activitat professional.\nPer la seva banda, la Generalitat, a través de la Direcció General de Política Lingüística, donarà suport i assessorament tècnic a l’empresa per a la determinació de les necessitats lingüístiques i per a la interpretació dels preceptes de la Llei; atendrà les consultes per a la solució de dubtes de tipus lingüístic i terminològic, i l’assessorarà en la redacció de documentació específica i en relació amb les eines i recursos lingüístics.\nLa Llei 1/1998, de 7 de gener, de política lingüística, i la Llei orgànica 6/1985, del poder judicial, estableixen que les dues llengües oficials poden usar-se amb plena validesa jurídica a l’Administració de justícia i a la resta d’àmbits del món del dret. L’acord signat avui s’emmarca, a més, en el conjunt d’actuacions per facilitar als col·legis professionals l’aplicació de la Llei de Política Lingüística. Amb aquest objectiu, la Generalitat ha establert diversos convenis de col·laboració amb col·legis professionals de l’àmbit jurídic i judicial, entre els quals figura un conveni amb el Consell dels Il·lustres Col·legis d’Advocats de Catalunya signat al desembre de l’any 2000.\nBarcelona, 21 de gener de 2003


| Maig de 2010\nPresentació del llibre 'Lo carrilet de la Cava i les cançons de Josep Bo. Un paisatge musical per al Delta de l'Ebre'\nSegona trobada de korfball d'escoles de Reus\nL'Ajuntament de Reus, la societat municipal Reus Esport i Lleure i el Consell Esportiu del Baix Camp organitzen aquest dimarts 1 de juny entre les 9 del matí i la 1 del migdia al camp de futbol de la Pastoreta...\nAgraïm als nostres lectors que Reusdigital.cat hagi superat les 2.000 visites\nAhir dilluns, 10 de maig, Reusdigital.cat va superar les dues mil visites d'audiència. Segons les dades facilitades per Google Analytics, el diari digital ha obtingut en aquesta data 2.223 visites, i 1.647...\nDissabte, exposició de 'Punts Suspensius'\nDissabte, 5 de juny, a les 8 del vespre, tindrà lloc la inauguració de l'exposició d'Àngel Pomerol 'Punts Suspensius'. 'Punts Suspensius' és un treball realitzat mitjançant tècniques i procediments de...\nActivitats a l'Espai d'Informació Ambiental\nDe l'1 de juny al 31 de juliol tindrà lloc l'exposició i informació de productes innovadors i sostenibles - especial energia. Es donaran a conèixer les característiques tècniques i els beneficis...\nDimecres, jornada sobre 'Les finances dels governs locals de Catalunya en el marc de l'Estatut'.\nEl dimecres, 2 de juny, a partir de dos quarts de 10 del matí, a la sala Santa Llúcia de Reus, tindrà lloc la jornada 'Les finances dels governs locals de Catalunya en el marc de l'Estatut'. En el marc...\nConcurs públic per l'arrendament del bar del nou Casal Despertaferro\nLes obres del nou Casal Despertaferrro al carrer Martí Napolità de Reus avancen a bon ritme. Es preveu que de cara al mes de setembre es podrà inaugurar. Per aquest motiu, des del Casal Despertaferro s'ha...\nConcha Buika al Teatre Bartrina\nLa cantant Concha Buika presentarà a Reus aquest dissabte, 29 de maig, el seu disc 'El último trago', un homenatge a Chavela Vargas enregistrat a l'Havana, i amb la col·laboració del músic Chucho Valdés....\nEls centres Sagessa organitzen activitats pel Dia Mundial sense tabac\nAmb motiu de la celebració del Dia Mundial Sense Tabac, dilluns, 31 de maig, els centres del Grup SAGESSA organitzen diverses activitats per la jornada. L'Hospital Universitari Sant Joan de Reus organitza...\nDimecres, 'VIII Premi de Poesia Catalana Francesc Martí Queixalós'\nDimecres, 2 de juny, a les 8 del vespre, al Centre d'Amics de Reus, tindrà lloc la presentació del 'VIII Premi de Poesia Catalana Francesc Martí Queixalós'.\n'Les dones fem economia verda', dijous a l'EIA\nLa vicepresidenta nacional d'ICV, Hortènsia Grau, oferirà dijous 3 de juny a les 7 de la tarda la xerrada 'Les dones fem economia verda' a l'Espai d'Informació Ambiental (EIA) de Reus. L'acte es planteja en...\nSortides de sensibilització\nEl proper diumenge, 6 de juny, es farà una sortida de sensibilització a Prades. I el proper dissabte, 19 de juny, es farà la primera sortida del programa 'Endinsa't al cor de les muntanyes de Prades',...\nExposició '10.000 hores', del reusenc Salvador Juanpere\nDel 31 de maig al 4 de juny tindrà lloc a la sala d'actes de l'Institut Infanta Isabel d'Aragó, l'exposició '10.000 hores' del reusenc Salvador Juanpere realitzada amb la participació dels alumnes de 4t...


kilometre0.cat - Civet de senglar Alternar navegació\nCivet de senglar Civet de senglar INGREDIENTS PER A 4 PERSONES1 Kg de senglar prèviament congelat2 pots de xampinyons sencers o 400-500 g de bolets frescos\n1 pastanaga1 ceba1 gra d'all1 branqueta d'api2 fulles de llor1 branqueta de romaní1 branqueta de farigola1 bitxo petit (opcional)300 ml de vi negre\nPer guisar el civet500 ml de brou lleuger (de carn o verdures)1 copeta de conyac3 o 4 tomàquets madurs (o una tassa de tomàquet de pot triturat)1ceba2 grans d'all100 ml d'oli d'oliva verge extraSalPebre negre\nOlla ràpida (a pressió) MACERACIÓDescongelem el senglar prèviament tallat a trossos. Tallem les verdures a trocets. Posem la carn dins d'un bol i salpebrem. Afegim les verdures, les herbes i el bitxo. Ho cobrim amb el vi i ho deixem macerar a la nevera mínim 24 h.\nPREPARACIÓ I COCCIÓPer fer els boletsSi utilitzem bolets frescos, els rentem, els deixem escórrer i els saltem en una paella a part. Deixem que treguin l'aigua i, abans que redueixi parem el foc. Reservem.\nPer fer el civet Colem el contingut del bol, reservem el vi. Separem la carn de la verdura i les herbes. Reservem les verdures marinades. Posem l'oli a l'olla i afegim el senglar en fred. Encenem el foc i, amb l'olla destapada, deixem que la carn cogui i es begui el suc. Piquem la ceba, l'all, ho afegim a l'olla i sofregim. Quan la ceba estigui cuita, afegim el tomàquet ratllat i el deixem coure un parell de minuts. Afegim el conyac i li donem un parell de tombs; seguidament afegim la pastanaga i l'api, les herbes i el vi que havíem reservat. Finalment afegim 500 ml de brou, sal i tapem l'olla ràpida.En funció de l'olla ràpida que utilitzem, deixarem més o menys temps de cocció. La nostra té dues posicions i l'hem posat a la número 2, que és la màxima i l'hem deixat coure 22 minuts. Apaguem el foc i deixem que baixi la pressió. Obrim l'olla i hi afegim els bolets.\nFem una picada amb els alls, les ametlles i una mica de julivert. En un morter piquem els alls, afegim les ametlles i ho treballem fins que ens quedi una massa homogènia. Afegim una mica del mateix suc del civet per deixatar la pasta i l'afegim a la cassola. Ho coem tot plegatt 10 minuts més amb l'olla destapada a foc lent i apaguem el foc.\nRESULTATUn excel·lent plat de caça. Si el cuinem la nit abans, molt millor.\nCivet de senglar Segueix-nos a les xarxes\tRECEPTES


Homenatge i mostres de condol per la mort de l'independentista Josep Mayoral- LLibertat.Cat - Boltxe\nHomenatge i mostres de condol per la mort de l’independentista Josep Mayoral- LLibertat.Cat\nAvui se celebrarà un homenatge de comiat a Josep Mayoral, l’independentista gracienc que va morir en accident fa dos dies i conegut per ser un dels «Tres de Gràcia». La mort de Mayoral va anar seguida de mostres de dol durant els dies de les festes de Gràcia, raó per la qual algunes comissions de festes van aturar la seva activitat durant els darrers dos dies.\nAquest vespre a les 21h es realitzarà un homenatge a Josep Mayoral al Casal Popular de Gràcia (c/Ros d’Olano amb Torrent de l’Olla). El qui fou militant de l’Assemblea de Joves de Gràcia (AJG) i d’altres col.lectius populars serà acomiadat amb la Moixeranga i s’hi realitzaran parlaments. D’altra banda, diversos col.lectius i organitzacions han mostrat el condol pel traspàs del militants independentista, entre els quals el sindicat COS.\nPer a l’anunci de l’acte de comiat de l’independentista gracienc que se celebrarà aquest dissabte a Gràcia s’ha triat el títol de «Seguim, seguirem: Va per tu, Josep!» Mayoral era una persona molt coneguda en el moviment independentista i entre els col.lectius populars de Gràcia. S’espera que aquest vespre un gran nombre de persones assisteixin al darrer comiat de Mayoral, en què amb la Moixeranga es retrà un homenatge col.lectiu a l’independentista mort en accident.\nD’altra banda, la COS va emetre ahir una nota de condol per la mort de Josep Mayoral:\nBenvolgudes companyes i companys de l’Assemblea de Joves de Gràcies i de la CAJEI en general.\nAcabem de rebre el terrible cop de conéixer la mort del company Josep Mayoral, gràcies als companys de Llibertat.cat, i en uns moments tan durs com aquests, us volem enviar la nostra més forta i solidària abraçada.\nDissortadament sabem en pròpies carns com n’és de dur perdre un company de la vàlua d’en Josep… per això només podem mostrar-vos el nostre dolor i condol, i tot el nostre suport incondicionals.\nDe la mateixa manera, us preguem feu extensible el condol i tot el suport possibles, als seus amics i amigues més directes, familiars, etc.\nCompany Josep, que la terra et sigui lleu!!\nCoordinadora Obrera Sindical – COS\nsindicat per l’alliberament de gènere, de classe i nacional dels Països Catalans


Els nord-americans Sims i Sargent guanyen el Nobel d'economia\nEls seus estudis investiguen la influència de les decisions polítiques\nEls dos economistes han elaborat mètodes d'anàlisi que fan servir els bancs centrals i organismes internacionals com l'FMI per fer les seves previsions. Constaten que en economia tot està relacionat.\nMANEL MANCHÓN Barcelona. Actualitzada el 11/10/2011 00:00\n260x366 Els professors nord-americans Thomas J.Sargent i Christopher A. Sims ahir a la Universitat de Princeton, a Nova Jersey. / TIM SHAFFER / REUTERS Els professors nord-americans Thomas J.Sargent i Christopher A. Sims ahir a la Universitat de Princeton, a Nova Jersey. / TIM SHAFFER / REUTERS\nLa comunitat acadèmica es preguntava com podia ser que els professors Thomas J. Sargent i Christopher A. Sims no tinguessin encara el Nobel d'economia. El reconeixement va arribar ahir des d'Estocolm de l'Acadèmia de les Ciències, que va justificar el premi per "les seves investigacions empíriques sobre causa i efecte en la macroeconomia".\nEls dos economistes, en treballs diferents, deixen clar que hi ha una relació recíproca entre les decisions polítiques i els factors imprevistos. Ho fan de manera empírica i sempre tenint en compte les dades històriques. És a dir, ¿quina decisió prenem en una economia familiar si tenim l'expectativa que el Banc Central Europeu o la Reserva Federal en el cas dels Estats Units apujaran els tipus d'interès? I els bancs centrals, ¿en quina mesura tenen en compte les reaccions de les economies domèstiques per fer efectiva o no aquella pujada de tipus prevista?\nSargent, nascut el 1943 a Pasadena, exerceix a la Universitat de Nova York. Sims, nascut a Washington el 1942, treballa a la Universitat de Princeton. Tots dos hauran de repartir-se el premi de 10 milions de corones sueques, uns 1,1 milions d'euros. Les autoritats monetàries i l'FMI utilitzen els models estadístics i matemàtics que han creat, principalment els de Sims, per prendre les seves decisions i per fer també les seves previsions.\nAlbert Marcet, professor de l'Institut d'Anàlisi Econòmica i de la Barcelona Graduate School of Economics (GSE), va tenir de director de tesi Sims, i és coautor de treballs amb Tom Sargent. Destaca que Sims ha elaborat una tècnica per avaluar les polítiques macroeconòmiques i que incideix en com una variable pot fer variar tot el conjunt d'altres variables. De Sargent deixa clar que els seus treballs marquen com s'haurien de fer servir la política monetària i la política fiscal en un moment com l'actual. "Les dues polítiques s'haurien de fer de manera coordinada, cosa, precisament, que ha fallat a la Unió Europea, on tenim una política monetària comuna, però no una política fiscal".


cinc cèntims: MONTSENY, EPÍLEG FINAL: EXCURSIÓ PER LA RIERA DE MARTINET\nMONTSENY, EPÍLEG FINAL: EXCURSIÓ PER LA RIERA DE MARTINET\nNo deixarem perdre aquest paradís, avui que el tenim a tocar... així que ens apropem al poble veí d'Aiguafreda, amb absoluta premeditació, per a continuar gaudint d'una dia magnífic pel Montseny... ara seduïts per una excursió fàcil i agradable que ressegueix la riera de Martinet.\nPerseguim les indicacions del circuit de color taronja (amb l'al·licient d'algunes pinces i marcadors d'una ruta d'orientació que ens anem creuant!), ben a prop de la frondosa ribera i dels gorgs de la riera. Entre tants alzinars i rouredes també busquem gripaus, esquirols, toixons... i qui sap si ens creuarem amb algun porc senglar despistat.\nCreuem la riera per un bonic pont de fusta i remuntem la Vall per unes escales de fusta, amb l'ajuda d'una oportuna corda... Enllacem amb una pista força assolellada i, amb l'entreteniment de flors i papallones, arribem per fi a una curiosa masia envoltada d'insòlites escultures.\nTornem a creuar la riera i ara... ara toca fer cames! L'ascensió fins al poble d'Aiguafreda de Dalt és contundent, tot i que l'església ens acull fantàsticament en el seu pati annex, on hi ha disposades unes taules de fusta ideals per al dinar de pícnic que carrega la meva soferta esquena.\nAmb la panxa ben plena explorem aquest conjunt monumental (església, cova-cripta, rectoria, cementiri i comunidor), catalogat com a Bé Cultural d'Interès Local, i decidim continuar per la pista (que ara ja perd alçada...) per a enllestir aquest magnífic recorregut circular d'uns sis quilòmetres,,, Dins del cotxe, ni caldria que ho digués, en compto tres que dormen i només un despert...\nPublicat per ALBERT SANCHEZ ROIG a 22:30


Presó provisional sense fiança per a l'assassí d'una dona\nPresó provisional i sense fiança per a l’home acusat de matar l’exparella\nEl jutjat li ha prohibit comunicar-se amb el seu fill i ha ordenat que la custòdia del menor passi a la família de la víctima\nEl jutjat de violència sobre la dona 1 de Barcelona ha dictat presó provisional comunicada i sense fiança per a l’home acusat de matar la seva exparella en un pis de la capital catalana aquest dilluns. Després de cometre l’homicidi, l’individu es va lliurar en una comissaria de la Guàrdia Urbana, on va confessar ser l’autor dels fets. Se l’acusa d’un presumpte delicte d’assassinat.\nL’home ha passat aquest dijous a disposició del jutjat, que li ha imposat una ordre d’allunyament i prohibició de comunicar-se amb el fill menor que compartia amb la víctima. Alhora, ha decretat que la custòdia de l’infant passi a la família de la dona morta. En la interlocutòria, el jutge subratlla que, a més de l’assassinada, “en aquest procediment hi ha una altra víctima”, en referència al nen, “que s’ha quedat sense mare d’una forma molt cruel” i a qui “cal protegir de la perniciosa influència que pugui representar el contacte amb qui ha matat la seva mare”, adverteix. Recalca que cal protegir l’infant “en el dur procés d’assimilació de la seva nova realitat” i apunta que la seva “vulnerabilitat” imposa “suprimir tot contacte amb l’agressor, qui no dona cap garantia que vagi a pensar en el benestar” del seu fill si contactés amb ell.\nEl magistrat deixa clar que “no es concep una altra hipòtesi” que no sigui que l’home assassinés la dona. Relata que l’autor confès va lliurar als agents les claus del pis on va acabar amb la vida de la seva exparella i on els policies van localitzar el cadàver. Afegeix que, abans d’acudir a la comissaria, l’acusat va admetre a “dos amics” que l’havia matada. L’individu no ha canviat la versió davant del jutge i s’ha limitat a afegir que “té problemes de consum d’alcohol i de drogues”, indica la resolució judicial.\nEl jutge justifica la mesura de presó perquè detecta un risc de fuga “molt elevat” a causa de “l’elevada pena” associada al delicte. Durant la compareixença, l’acusat només ha contestat les preguntes de la seva defensa, segons ha informat el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya. El jutjat de violència sobre la dona 5 de Barcelona s’encarrega de la investigació del crim comès aquesta setmana.\nLa dona assassinada tenia 27 anys i havia denunciat la seva parella per amenaces. La víctima s’havia separat de la seva anterior parella, que des d’aleshores l’assetjava, asseguren les mateixes fonts. D’igual forma, abans de la ruptura sentimental, les baralles entre la parella eren constants i els veïns del bloc on vivien, al barri del Clot, havien trucat la policia per aquests fets.\nEl servei de la Generalitat d’atenció permanent a víctimes de violència masclista és el telèfon 900 900 120. Aquest és un número gratuït i confidencial i funciona cada dia de l’any, durant les 24 hores del dia. A través d’aquest contacte es pot rebre consell sobre els recursos existents. Així mateix, l’Ajuntament de Barcelona compta amb diversos serveis, tots ells confidencials i gratuïts.


MARIAH CAREY: JO. I AM MARIAH ... THE ELUSIVE CHANTEUSE ALBUM REVIEW - NOTÍCIES\nJo. I Am Mariah ... the Elusive Chanteuse\n13è àlbum de Mariah Carey, Jo. I Am Mariah ... The Elusive Chanteuse , arriba després dels seus períodes més difícils des de l'infame Purpurina bomba de fa 13 anys. Aparentment, el disc reconeix el seu futur cada cop més tèrbol en mirar enrere els amors i els sons del passat.\nTotes les estrelles del pop han d’afrontar, en algun moment, la mortalitat professional. Per a alguns, el final arriba de sobte i sense previ avís, mentre que d’altres experimenten una lenta i desconcertant decadència cap a la mediocritat. Després de dues dècades de domini gràfic gairebé ininterromput, es calcula que Mariah Carey ha passat alguns dels darrers anys a la fi del seu regnat. El seu 13è àlbum, Jo. I Am Mariah ... The Elusive Chanteuse , arriba després dels seus períodes més difícils des de l'infame Purpurina bomba de fa 13 anys. El llançament de Sóc Mariah va arrencar de debò fa gairebé dos anys amb un senzill anomenat 'Triumphant (Get 'Em)', i van seguir tres altres senzills —un dels quals, «The Art of Leasing Go», ha estat relegat a l'estat de la pista de bonificació. escrupolós, '#Beautiful' amb poder de Miguel pujant a les llistes. Però fins i tot aquella cançó va arribar al màxim fora del top 10 dels Hot 100 de Billboard, que bàsicament és inaudita per a un single important d’un àlbum de Mariah Carey.\nTot i això, malgrat les circumstàncies, Sóc Mariah no és un àlbum que soni desesperat. Es fa un argument perquè Mariah permeti que l’estrellat pop vingui com ho fa (o no) i sembla que el disc reconeix el seu futur cada cop més tèrbol mirant enrere els amors i els sons del passat. No és Jennifer Lopez ni Madonna, deixant empremtes dactilars tacades al zeitgeist; Sóc Mariah no es doblega cap als capricis de la ràdio. L’àlbum sona exactament, desafiant com Mariah, reconeixent el seu lloc a l’ecosistema del pop tant de manera implícita com explícita, sense deixar de banda.\nL'àlbum va ser produït executivament per Jermaine Dupri i Bryan-Michael Cox, un duo que va ajudar a iniciar la carrera de Mariah la primera vegada que va marcar. Van ser Dupri i Carey els que van escriure 'We Belong Together', el gran i fantàstic esborrany que va restablir Mariah com a titan del pop el 2005, l'última vegada que es va arriscar a desaparèixer. Cox va presentar-se a 'Shake It Off', el ventós seguiment estival que va consolidar aquest estatus. Encès Sóc Mariah , tornen a cercar l'etos de L’emancipació de Mimi —L’àlbum que contenia aquelles cançons— fent servir el R&B clàssic i senyorial com una mena de capoll roscat.\nkesha i dr luke\nAixò no vol dir això Sóc Mariah és reductiu; al contrari, el disc ajusta el seu so fins a la seva essència alhora que amplia de manera subtil els seus paràmetres. Dues pistes inclouen les contribucions de James 'Big Jim' Wright, també un testimoni de la Emancipació era, i aquestes cançons són balades que teixeixen els òrgans esglaonats del gospel al disc. 'Plorar.' obre el disc amb la veu de Mariah suspesa sobre un suau núvol de pianos; tot i que canta sobre les llàgrimes dels àngels de manera típicament dramàtica, el tema destaca la seva capacitat per aconseguir un equilibri vocal entre la moderació i el poder. 'One More Try', una portada fidel i fantàstica de la cançó de George Michael, empeny la pista de la boira dels anys 80 a la llum solar filtrada de l'església, donant-li una resplendor mentre conserva el dolor palpitant.\nEl tall de Dupri i Cox 'You Don't Know What to Do' és una cançó de disc directa amb guitarres i cordes que cauen com els ocells. (Com sempre, és millor ignorar Wale aquí.) La cançó recorda les seves intocables melodies de pista com 'Heartbreaker' i 'Fantasy' alhora que se sent com una extensió lògica del revivalisme de la discoteca post-Pharrell. Aquest trio de temes és el reconeixement implícit de la seva edat: el gospel i la discoteca són tradicionalment gèneres on les dones de mitjana edat poden prosperar i Mariah —una veu llegendàriament forta— s’adapta de manera sorprenent. Hi ha uns quants temes que no funcionen: 'Heavenly (No Ways Tired / Can't Give Up Now)' llueix en un cor de gamma alta, i el 'Meteorite' produït per Q-Tip és una primícia gloopy de Cher schmaltz, però, en gran part, el registre troba que Mariah s’instal·la fàcilment en la que podria ser la seva fase post-pop.\nI encara, Sóc Mariah definitivament no és post-pop. L’altre col·laborador important de l’àlbum és el G.O.O.D. Arma secreta musical Hit-Boy, que dirigeix tres dels temes més forts de l'àlbum. 'Thirsty' és un enlairament sagnant de 'Niggas in Paris', però el seu estil combina perfectament amb el de Mariah: pot portar una pista de club, òbviament, però el cor aquí és una bufada etèria que fon el seu minimalista gelat. 'Money ($ * / ..)' fixa un riff de banya greixosa en un bucle que podríeu imaginar escoltant a la ràdio pop d'avui, però Mariah flota sobre ell amb gràcia. Aquests temes, juntament amb l'elegada 'Faded' de Mike WiLL Made It, mostren que Mariah encara pot conversar amb música pop, fins i tot si la música pop no respon.\nTot i així, els dos millors temes de Sóc Mariah feu referències més explícites al temps transcorregut. Funcions 'sobrenaturals' de la Sra. Monroe i el marroquí Scott Cannon també conegut com Roc 'N Roe', que és la manera molt teatral de dir de Mariah 'els meus fills'. La balada, un número de Dupri i Cox, té un ritme que s’aproxima al mòbil d’un nadó i un flux constant de coos dels mateixos bessons. El teló de fons posa la seva recent maternitat al capdavant, ja que Mariah ofereix la devocionalitat més sincera del disc i la seva interpretació vocal acrobàtica més sorprenent.\nllançaments de dj halo de llorer\nEl veritable aspecte destacat és el 'Dedicat' assistit per Hit-Boy, construït sobre un bucle d'Inspectah Deck que rapa 'carry like Mariah' a 'Da Mystery of Chessboxin'. La cançó s'obre amb el diàleg entre Mariah i l'executiu de rap de sempre Steve Stoute sobre la nostàlgia. Canta sobre un amor perdut des de fa molt de temps: 'Em quedaré aquí i cantaré aquesta bona merda de vella escola', abans de fer referència a Eric B. i Wu i a interpolar Slick Rick i Doug E. Fresh. La cançó és melancòlica, amb una ratxa de malenconia, però també és optimista i té la llum d’un record indulgent. 'Oh, nena, ja ho saps', canta, amb la veu caiguda com una ploma. 'Tot el que vam fer amor, noi, va ser tan real, vull tornar a sentir-ho'. Envoltada de xerrades de vells amics i ritmes més antics, poques vegades sona tan còmoda.\nportada del disc tan divertida\nMissy Elliott en construcció\nimatge pública ltd.\nmelodia de certes llimones danyades\npropers àlbums de metall 2018


Informació sobre el procés de Pressupostos Participatius - Gualba 2020 - Web de l'ajuntament de Gualba\nPortada > Actualitat > Noticies > Informació sobre el procés de Pressupostos Participatius - Gualba 2020\nQuan es va iniciar el període d’alarma en relació a la pandèmia del Covid-19 vam informar que el calendari previst per al procés de pressupostos participatius del 2020 quedava en suspès en espera de l’evolució de la situació. La realitat avui és que la data de fi del confinament és encara incerta i que l’impacte econòmic que està tenint aquesta pandèmia i que tindrà en el futur en persones, empreses i institucions és molt important.\nDes de l’Ajuntament considerem que és important poder continuar amb el procés de pressupostos participatius. Malgrat això som conscients que la situació ha canviat i que probablement molts de vosaltres teniu noves i interessants propostes per a fer.\nPer tant, us informem que:\n- Passat Setmana Santa donarem noves informacions referents al nou calendari del procés participatiu segons quina sigui la situació de la pandèmia en aquell moment.\n- Mentrestant, el període de presentació de propostes continua obert, i per tant, podeu continuar fent les vostres propostes per invertir els 12.500€ del pressupost de l’Ajuntament de Gualba.\n- A més, podem habilitar en el cas que ho necessiteu, el contacte directe amb l’empresa Estel, que en ajuda en la coordinació del procés, per a que us pugui donar suport en la preparació de la vostra proposta.\nContinuarem informant per aquest mitja i pels mitjans de comunicació habituals de l’Ajuntament.


Un bucaner —en les llengües caribs, bucán és la reixeta o trama de fusta utilitzada pels habitants precolombins del Carib o Antilles per fumar la carn — era en origen un habitant de la part occidental de l'illa de la Hispaniola, on es troben actualment Haití i la República Dominicana, que es dedicaven a caçar vaques i porcs salvatges per a bucanar, és a dir, fumar la carn i vendre-la als vaixells que navegaven per les aigües del mar Carib.\nEditorial de ciències socials, l'Havana Cuba\nDe Cristòfor Colom a Fidel Castro, el Carib frontera imperial\nUn bucaner —en les llengües caribs, bucán és la reixeta o trama de fusta utilitzada pels habitants precolombins del Carib o Antilles per fumar la carn — era en origen un habitant de la part occidental de l'illa de la Hispaniola, on es troben actualment Haití i la República Dominicana, que es dedicaven a caçar vaques i porcs salvatges per a bucanar, és a dir, fumar la carn i vendre-la als vaixells que navegaven per les aigües del mar Carib. Durant el segle xvi es van establir a la part occidental de l'illa, que havia estat abandonada pels castellans, aventurers europeus, sobretot francesos, la majoria de Normandia, que copiaren dels amerindis arawak la tècnica de conservació de la carn i es van dedicar a adobar la pell dels animals caçats per vendre-la als europeus de pas. Quan les autoritats de la Monarquia Hispànica van fer envair l'illa Hispaniola perquè no pagava imposts a la Corona castellana, els invasors van exterminar-ne els animals en què els bucaners basaven el seu comerç i, a més, les autoritats franceses que governaven l'illa van dictar-hi lleis en contra; molts dels habitants es van anar a establir a l'illa de La Tortuga i es van afegir als filibusters per dedicar-se a la pirateria, sobretot contra els castellans. Al llarg dels segles XVII i XVIII l'ús d'aquest terme va alternar amb el de filibuster. Tot i que se sol considerar que els bucaners són els antecessors dels filibusters i que aquests aparegueren quan aquells es feren bandits, habitualment aquest terme i pirata són emprats com a sinònims. Se'n va generalitzar l'ús, sobretot a partir de la publicació de l'obra d'Exquemelin el 1678 i és el d'ús més corrent als països anglosaxons per a designar els pirates, i reservaren la paraula filibuster (amb una accepció que va començar a tenir al segle xix) per fer referència a aventurers polítics en països Sud-americans. Així com els pirates solien limitar les seves activitats a la mar, els bucaners no menyspreaven pas les activitats en terra ferma ni el pillatge. (ca)\nUn bucaner —en les llengües caribs, bucán és la reixeta o trama de fusta utilitzada pels habitants precolombins del Carib o Antilles per fumar la carn — era en origen un habitant de la part occidental de l'illa de la Hispaniola, on es troben actualment Haití i la República Dominicana, que es dedicaven a caçar vaques i porcs salvatges per a bucanar, és a dir, fumar la carn i vendre-la als vaixells que navegaven per les aigües del mar Carib. (ca)


El certificat digital permet autentificar i garantir la confidencialitat de les comunicacions entre ciutadans, empreses o altres institucions públiques a través de les xarxes obertes de comunicació. Es garantix que únicament el ciutadà pot accedir a la informació i s'eviten suplantacions.\nHi ha diferents tipus de certificats digitals i distintes Autoritats de Certificació. Als enllaços següents s'accedix a la informació sobre els certificats emesos per la Seguretat Social i per altres Autoritats de Certificació, que són admesos per a accedir als tràmits disponibles.\nOficines de registre de certificats digitals\nACGISS. Autoritat de Certificació de la Gerència d'Informàtica de la Seguretat Social


CSO Kan Kolmo: de maig 2011\nEl paper dels grups de suport a persones represaliades per lluites socials\nDes de l’assembla de la Núria volem fer una xerrada debat entorn la funcionalitat de les campanyes o grups de suport,o grups que no s’han organitzat com a tal, i l'espiral que molts cops ens porta la solidaritat d'aquests casos, el nostre objectiu es treure’n un profit pràctic ja que tenim pendents 2 judicis penals.\nhem convidat a diferents grups de suport i gent que ha participat a processos tot i no haver-hi una campanya física, l’ intenció es que hi hagi una breu presentació (punts importants) de cada una de les "campanyes"( 2 minuts i no més ) realitzat per cada una de les campanyes i seguidament realitzarem el debat\nFarem el debat el dissabte dia 4 de juny a les 11 del matí a la plaça dels pins que està al costat de plaça Catalunya, de Girona tot finalitzant amb un magnífic vermut\nVinga una abraçada i fins aviat\nNo ens mouran!!\nAhir el mossos no van podre mab la multitut arreplegada a la plaça Catalunya de Barcelona.\na 12:28 Cap comentari:\nPresentació del "Manifiesto de los estudiantes libertarios de Cataluña"\nEl proper dimecres dia un de juny, es presentarà a la facultat de ciències (Montilivi) aquest document que es va realitzar l'any 1972.\nDesprés dels últims esdeveniments en els quals els estudiants de la universitat de Girona han tornat a sortir al carrer, veiem imporaten presentar el document.\nPer a la presentació comptarem amb ex-miebros del col.lectiu d'estudiants llibertaris de l'esmentat any.\nEtiquetes de comentaris: activitats, Logofobia\nTaller de informatica "fes-ho tu mateix/a"\nDivendres 27 de maig a partir de les 18h\nTaller de recuperació d'ordinadors i components\nblog del campament\nCom ja sabeu desde el pasat dijous hia un campament contra aquesta demcracia a la plaça de Catalunya.\nPer a poder informar-vos de tot lo que vagi pasant os recomanem que visiteu el seu blog.\na 1:44 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: acampada Girona, activitats, Noticies, tats\nDocumental de Can Masdeu en el Escarabajo Verde\nEn el següent enllaç podreu veure un reportage dividt en dos parts que es va grabar a Can Masdeu para el programa "El escarabajo verde" de la 2.\nJornades agorecologiques a L'Bisbal\nEtiquetes de comentaris: Ateneu Paquita Dinamitera\nXerrada MERDA DE DEMOCRACIA\nEl proper dissabte 14 de maig organitzem una xerrada a l’Ateneu “merda de democràcia!, per una democràcia directa!\nSerà una xerrada a mode de taula rodona/ tertúlia on parlarem sobre aquesta farsa de democràcia i les alternatives basades en la democràcia directa.\nEtiquetes de comentaris: activitats, Ateneu llibertari de Salt\nRevista "el tafaner". Número 2 a la xarxa.\nAcaba de sortir el número 2 de la revista "el tafaner" (adjuntem imatge).\nPodeu consultar-la via internet en el següent enllaç (la versió flash a\nvegades es salta alguna pàgina,ull!):\nTambé podeu descarregar-la en format PDF, juntament amb el número anterior\ni la resta de publicacions pròpies a:\nEn aquest número hi podeu trobar articles dedicats a les eleccions\nmunicipals, sobre Islam i anarquisme, de temàtica sindical,\necologisme i un llarg etc.\nPer a qualsevol consulta o aclariment podeu posar-vos en contacte a través\nd'aquest mateix correu electrònic.\na 11:49 Cap comentari:\nJA HA SURTIT EL CRIT DE LA TERRA DE AQUEST MES\nPunxant en el següent enllaç podreu descarregar-vos el fanzine del mes de maig.\nJa són cinc nombres els que ha tret aquest fanzine de contrainformació que s’edita a Girona.\nCrit de la Terra_5_MAIG\nEtiquetes de comentaris: Crit de la Terra\nInformatius Anti Aru\na 2:12 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Anti Aru\nLogofobia al carrer de Girona\nDemá dijous aprofitant el bont temp que fa ja per la ciutat de Girona, començarem a montar la distri al carrer.\nLa montarem a la porta del centre social .\nLa cafetería com sempre hi será oberta apartir de les 18h.\nBarcelona: Més fotografies manifestació alternativa 1 de maig: agents provocadors detenint a manifestants\nDiversos col.laboradors ens han enviat fotografies de la manifestació alternativa de l'1 de maig, amb imatges de provocadors policials infiltrats detenint a manifestants.\nMireu les fotos a kaosenlared\na 5:21 Cap comentari:\nAhir a la tarda Barcelona va tornar a sortir al carrer contra les retallades socials. Vuit mil persones es van mobilitzar pels barris rics de la ciutat per dir-los als rics que tinguin por perquè els pobres cada cop som més, els desnonats cada cop som més, els aturats i aturades cada cop som més, les persones que sofrim els seus deroches, les persones que sofrim les repressions policials cada cop som més i per tant això ha d'explotar. Si vols informar del que va passar ahir a Barcelona, visita aquests enllaços:\nHan absolt al Jona\nDesprès de gairebé 5 anys explicant a tothom que volia escoltar-nos que en Jona era innocent, la jutgessa ens ha donat la raó. Aquest és el millor escenari que podiem imaginar-nos i l’únic que admetia el sentit comú. I és que, de vegades –malauradament poques vegades- la raó s’imposa contra les mentides institucionals i els muntatges policials. Ara només ens queda esperar que la fiscalia, que no va voler retirar cap de les acusacions contra el nostre company, no recoe aquests quatre anys i mig han estat per ell, per la seva família i per les seves companyes i amigues, com una petita condemna. Han estat molts els moments agres i ens han fet passar por, por de veure un jove de 26 anys innocent a la presó. Però el malsón ha passat i us ho hem d’agrair a vosaltres, a tots i totes les que ens heu empés a continuar la campanya amb les vostres mostres de suport. A vosaltres, que heu fet pal·lès que amb la solidaritat, amb la tendresa i amb la força col·lectiva es pot aconseguir tot. Moltíssimes, moltíssimes gràcies a les entitats, associacions, organitzacions i persones a nivell individual que heu estat al nostre costat d’una manera o altra durant tot aquest temps. Gràcies perquè sense vosaltres no hauriem pogut.\nAra només ens queda exigir que l’Ajuntament,i especialment la principal responsable de tan injusta acusació, Assumpta Escarp es retracti públicament per aquest intent destraler de callar la veu de les joves que lluitem contra l’especulació. Volem que reconegui públicament que ha estat assetjant durant 56 mesos a una persona innocent. I volem que mai més no es torni a qúestionar el dret inalienable de les persones a la lliure circulació i manifestació.\na 4:20 Cap comentari:\nActivitats de maig al ateneu llibertari Paquita Dinamitera\na 15:20 Cap comentari:\nMés de 150 persones participen dels actes del 1r de Maig convocats per la Mesa Cívica pels Drets Socials de Girona.\nUnes cent cinquanta persones s’han aplegat aquest matí al Punt de Trobada de la Rambla de Girona per participar de la jornada reivindicativa del Primer de Maig. Després de l’esmorzar popular, s’ha presentat el Decàleg de la Mesa Cívica pels drets socials, laborals i polítics de Girona, en el qual s’hi fan explícites les reivindicacions locals per combatre la crisi.\nEls parlaments han finalitzat amb la intervenció de diverses persones moment en que ha arrencat la manifestació encapçalada pel lema “Prou pactar, és hora de lluitar”.\nDurant la marxa, que ha transcorregut amb normalitat pels carrers cèntrics de Girona, s’han pogut sentir lemes contra les retallades socials i laborals, contra el pacte de les pensions, i en defensa dels drets de la classe treballadora.\nLa manifestació ha finalitzat amb la lectura del manifest de la Mesa Cívica i s’ha tancat la jornada amb un dinar popular a Plaça Catalunya que ha aplegat prop d’un centenar de persones.\nEl paper dels grups de suport a persones represali...\nPresentació del "Manifiesto de los estudiantes lib...\nBarcelona: Més fotografies manifestació alternativ...\nActivitats de maig al ateneu llibertari Paquita D...


Localitats lleidatanes compleixen restriccions horàries desiguals tot i pertànyer a un mateix municipi - Teleponent\nInici Comarques Localitats lleidatanes compleixen restriccions horàries desiguals tot i pertànyer a un mateix...\nLocalitats lleidatanes compleixen restriccions horàries desiguals tot i pertànyer a un mateix municipi\nLa demarcació de Lleida té 231 municipis però només 16, amb més de 5.000 habitants, han de complir les franges horàries. Tot i això, 7 d’ells estan formats per diversos pobles o Entitats Municipals Descentralitzades (EMD), que tenen una població menor.\nÉs per això que hi ha ajuntaments d’aquestes localitats que han donat llum verda a eliminar les restriccions horàries per zones. A Tremp, amb 5.800 habitants repartits en 28 pobles i 1 EMD, només Tremp compleix les franges horàries. En canvi no tenen limitació cap dels tretze pobles del municipi de Vielha e Mijaran, tot i que junts sumen 5.559 habitants. Per contra, Bellpuig, tot i estar poc per sota dels 5.000 habitants a l’aixecar les restriccions a l’EMD Seana, mantenen les franges horàries “per prudència”.\nMolts municipis lleidatans inclouen Entitats Municipals Descentralitzades (EMD), nuclis i partides i la realitat és que les restriccions horàries de moltes localitats s’estan complint de manera desigual tot i pertànyer a un mateix municipi. A la demarcació de Lleida només 16 dels 231 municipis tenen més de 5.000 habitants: 12 a Ponent i 4 a l’Alt Pirineu i Aran. 7 d’aquests, però, estan formats per més d’un nucli. Es tracta de Lleida, Tàrrega i Bellpuig (Urgell), a Ponent, i de Tremp, La Seu d’Urgell, Puigcerdà i Vielha e Mijaran, al Pirineu.\nPer donar resposta a les particularitats d’aquests municipis, des del govern espanyol es va donar potestat als ajuntaments perquè decidissin si volien aplicar la normativa de les franges horàries en el seu conjunt o tenint en compte el que van anomenar ‘entitats territorials menors’.\nAquesta interpretació flexible de la norma, però, implica també que aquells municipis que decideixin regir-se per entitats territorials per no tenir limitades les franges horàries, han de respectar la limitació geogràfica de l’entitat a l’hora de sortir al carrer a passejar o fer esport. Només es poden desplaçar a la resta del municipi al qual pertanyen per necessitats bàsiques com anar a comprar o al metge.\nAixí, l’Ajuntament de Lleida ha permès les EMD de Sucs i Raimat, que formen part del municipi de Lleida, regir-se com a entitat territorial ja que per si soles no superen els 5.000 habitants. Raimat compta amb 495 i Sucs amb 604.\nÉs per això que “no tenia sentit que en un nucli petit sense gairebé moviment haguem de complir les restriccions d’un municipi més gran”, com Lleida, amb 138.956 habitants, entén Guillem Boneu, president de l’EMD de Sucs. Boneu celebra, a més, que tot i no tenir limitacions horàries per sortir al carrer a fer esport o per franges d’edat, “no s’hi veu massa gent perquè la població n’està conscienciada”.\nAl Talladell, amb 226 habitants, tampoc tenen restriccions horàries tot i ser una EMD que pertany al municipi de Tàrrega, amb 17.098 habitants. “Som pocs veïns i és difícil trobar-te algú pel carrer”, reconeix la presidenta de l’EMD, Marta Vilardosa. Pel que fa a la restricció de passejar o córrer, Vilardosa explica a l’ACN que, tot i que els primers dies molts veïns de Tàrrega arribaven corrent per les vies verdes fins al Talladell, ara l’afluència ha disminuït després de demanar que evitessin entrar al poble. En aquest sentit, des de l’Ajuntament de Tàrrega s’informarà aquesta setmana als veïns que no sobrepassin els límits territorials per precaució.\nA Bellpuig, la decisió de l’Ajuntament ha creat certa controvèrsia. Bellpuig és un municipi de 5.133 habitants contant els 138 de l’EMD de Seana. Sense els habitants de Seana, Bellpuig té censats 4.995 habitants i per tant, si tracta les entitats territorials com independents, pot evitar les franges horàries en totes dues poblacions. Des del consistori, però, es va decidir que Seana en quedés exclosa però que Bellpuig les mantingués.\nEl seu alcalde, Jordi Estiarte, ha explicat a l’ACN que es va prendre aquesta decisió tenint en compte que a Bellpuig podria haver població no censada i que s’assembla més a una població de més de 5.000 habitants que a una de menys. “Allò raonable i prudent és mantenir les restriccions horàries i vetllar per la salut pública”, assegura.\nEl municipi de Tremp té uns 5.800 habitants, 303 quilòmetres quadrats i 28 pobles, un d’ells l’EMD de Vilamitjana (207 habitants). Maria Pilar Cases, alcaldessa de Tremp, ha explicat que a la capital del Pallars Jussà, amb 5.232 persones, es regeixen per les franges horàries per passejar o fer activitat física.\nMentrestant, a la resta de localitats del municipi no tenen franges horàries i segueixen la normativa de pobles amb menys de 5.000 habitants. Per l’alcaldessa de Tremp no té sentit que pobles amb mitja dotzena de veïns com Gurp, Sapeira o Eroles, s’hagin de regir per les normes de pobles amb realitats totalment diferents com les de Tremp.\nCases ha explicat, però, que alguns veïns de Tremp van caminant fins a pobles veïns com Vilamitjana o Palau però des de l’Ajuntament se’ls recomana fer ús de d’altres camins i evitar desplaçar-se per fer esport a aquests pobles, amb majoritàriament gent gran.\nDes de l’Ajuntament es donen alternatives i s’ha marcat en un plànol els camins del municipi on els veïns de Tremp poden anar a passejar o fer esport. Cases ha dit que tot i tenir tres circuits urbans marcats es recomana a la població anar a gaudir de la natura i fer ús dels camins del municipi, respectant el radi d’un quilòmetre establert.\nA la Val d’Aran, el municipi de Vielha e Mijaran té 5.559 habitants, però cap dels 13 pobles que el conformen superen la xifra dels 5.000. La capital de l’Aran, Vielha, registra poc més de 3.150 habitants i Gausac 453, sent les dues poblacions més habitades del municipi.\nTant els nuclis de població (13) de les set Entitats Municipals Descentralitzades (EMD) com la capital Vielha, estan per sota la xifra dels 5.000 habitants. Per aquesta raó l’Ajuntament va decidir no aplicar les franges horàries i permetre la pràctica de l’activitat física entre les 6:00 i les 23:00 hores a tot el municipi.\nAl municipi de Puigcerdà, que té una població d’unes 9.200 persones, les franges horàries per passejar o fer activitat física només s’apliquen a la capital de la Cerdanya, on hi viuen més de 7.100.\nEn canvi, a les localitats agregades les persones majors de 14 anys poden sortir a caminar i fer esport des de les sis del matí a les onze de la nit i els infants menors d’aquesta edat ho han de fer des de les dotze del migdia a les set de la tarda. Aquesta mesura s’aplica a Age, amb un centenar d’habitants; Vilallobent, amb una vuitantena; Ventajola, que en té set; Rigolisa, amb una quarantena; i Sant Marc, que té una població que supera les 200 persones.\nEn el cas de la Seu d’Urgell, però, amb 12.000 habitants, tot el municipi es regeix per les franges horàries, tant els veïns de la capital alturgellenca com el mig miler que viuen al nucli de Castellciutat. En aquest cas, el consistori ha difós un mapa de tot el terme per a què les persones que fan esport sàpiguen fins a on poden arribar. Així, indiquen que la part nord del camí d’Alàs forma part de La Seu i que, en el cas de la zona sud, no es pot anar massa més enllà del punt on hi ha el torrent de Cerc. ACN\nsortides per horaris\nArticle anteriorDetectat el primer cas de coronavirus en un gat a Espanya\nArticle següentLleida celebrarà un Dia d’Europa informatiu i lúdic a les xarxes socials


Els discos més esperats del 2017\nEls grans del pop i el rock preparen els seus llançaments, d'U2 a Mike Oldfield i de The XX a The Jesus & Mary Chain\nEn l'escena espanyola destaquen els discos de Sabina i Los Planetas, i en la catalana, els de Mishima, Els Amics de les Arts i Txarango\nDivendres, 06/01/2017 | Actualitzat el 05/05/2017 a les 21:11 CEST\nL’'streaming' s’està convertint en hegemònic mentre el vinil viu un revival que transcendeix l’anècdota. Però, més enllà del format, el disc (així seguim anomenant la unitat de 10, 12 o 20 cançons subjectes a un títol i a un concepte) torna a determinar el ritme de l’activitat musi-\ncal també en aquest acabat d’estrenar any 2017. A continuació passem revista als llançaments dels quals més es parlarà en aquests pròxims mesos.\nELS GEGANTS: DE U2 A DEPECHE MODE\nU2 publicarà, en una data per determinar, la continuació de 'Songs of innocence', coneguda com a 'Songs of experience''. Els irlandesos faran gira d’estadis en què combinaran el nou material amb la commemoració del 30è aniversari de The Joshua tree'. També s’espera disc de Bruce Springsteen, un treball de solista més que d’E Street Band envoltat en l’habitual misteri.\nEl nou de Depeche Mode es titula 'Spirit', suposa l’estrena amb la banda del productor James Ford, de Simian Mobile Disco, i sortirà a la primavera. El 'teaser' difós a la xarxa convida a pensar en un guió d’electrònica i rock més voluminós que el minimalista 'Delta machine', del 2013. També Coldplay ha anunciat material d’estrena, tot i que 'Kaleidoscope', encara sense data, serà un epé.\nEntre els clàssics del rock, Mike Oldfield, que ja té a punt una operació rescat del seu passat amb 'Return to Ommadawn' (20 de gener), i Deep Purple, el seu 'inFinite' (7 d’abril) es presenta com el seu disc de comiat. Fleetwood Mac espera llançar un treball que serà el primer amb la seva formació clàssica des de 'Tango in the night', 30 anys enrere.\nI en el pop de grans audiències, novetats encara sense data de Taylor Swift, Katy Perry, Shakira i Lana del Rey. I del raper Jay-Z, mentre Kanye West diu que disposa de material per a un ràpid relleu de 'The life of Pablo', llançat l’any passat.\nL'ARENA ALTERNATIVA: THE XX I ST. VINCENT\nEn el pop de signe alternatiu és imminent la sortida del nou de The XX, 'I see you', que veurà la llum el 13 de gener, més de quatre anys després del llorejat 'Coexist'. Les tres cançons que ja han sigut airejades han sorprès per les seves formes més càlides i dinàmiques. Una altra estrella moderna, St. Vincent, reapareixerà a la primavera amb un disc marcat, ha dit, per les convulsions polítiques globals.\nA punt estan les novetats de dos noms consolidats, The Flaming Lips ('Oczy mlody', 13 de gener) i The Magnetic Fields ('50 Song memoir', 3 de març). Llargs silencis veuran el seu final al voltant de The Jesus & Mary Chain ('Damage and joy', 25 de març, el seu primer disc amb cançons noves des de 1997) i Slowdive, mentre que Elbow tornarà amb 'Little fictions' (3 de febrer) i Liam Gallagher, el que va ser cantant d’Oasis, s’estrenarà com a solista. Arcade Fire, Beck, Sigur Ros, The Killers, Fleet Foxes i The War on Drugs figuren entre els grups que han de publicar disc el 2017.\nNine Inch Nails anuncien llançaments per a l’any que ve, inclosa la banda sonora del film 'Dia de patriotes'. En territori metàl·lic, Marilyn Manson ('Say 10', 14 de febrer), Mastodon (disc previst per a aquest primer trimestre) i tres treballs que trenquen llargues esperes, encara sense data concretada, els de Rammstein (el primer en vuit anys), System of a Down i Tool.\nESTRELLES ESPANYOLES: DE SABINA A RUSSIAN RED\nEn el panorama espanyol despunta l’edició, al març, de 'Lo niego todo', de Joaquín Sabina, amb producció de Leiva, excomponent del duo Pereza. En aquest primer trimestre també s’esperen novetats de Russian Red (un disc de versions: de Bonnie Tyler a The Human League), Amaral ('Nocturnal solar sessions', 27 de gener), Lori Meyers ('En la espiral', febrer), Maga ('Salto horizontal', 24 de febrer) i Los Planetas: el 27 de gener veurà la llum un senzill, 'Espíritu olímpico', avançament d’un àlbum que sortirà al març.\nDesprés d’un altre dels seus anys sabàtics, Pablo Alborán entregarà el seu quart disc, que ha qualificat de «lliure i diferent», en algun moment d’un 2017 que acollirà també noves obres d’Enrique Iglesias, Rosa López i Amaia Montero.\nESCENA CATALANA: DE PAU VALLVÉ A TXARANGO\nUn grup emergent de les últimes temporades, Pantaleó, serà el primer en el pop català amb 'L’apartament', que sortirà el 13 de gener. Una setmana després, Pau Vallvé publicarà un doble disc, 'Abisme cavall hivern primavera i tornar'. Al febrer, Miqui Puig, excantant de Los Sencillos, llançarà 'Escuela de capataces'; Anímic, 'Skin', i Renaldo & Clara, 'Els afores'. Dins d’aquest primer trimestre, nou treball de Maria del Mar Bonet gravat a Cuba, 'Ultramar'.\nI la primavera es preveu calenta: novetats de Mishima, Els Amics de les Arts, Joan Miquel Oliver (l’excompositor i guitarrista d’Antònia Font), Txarango, La Iaia, Blaumut i Brams, i el primer disc llarg de Maria Arnal i Marcel Bagés.\nTemes: Pablo Alborán Joaquín Sabina Amaral Els Amics de les Arts The xx Arcade Fire Mishima Blaumut Joan Miquel Oliver U2 Depeche Mode Maria del Mar Bonet Coldplay Bruce Springsteen Música


--> Emergències recomana extremar la precaució davant l'arribada del temporal a la Comunitat Valenciana - elseisdoble.com\nEmergències recomana extremar la precaució davant l'arribada del temporal a la Comunitat Valenciana\nS'ha establert la preemergència de nivell taronja per pluges en les tres províncies de la Comunitat Valenciana\nL'Agència Valenciana de Seguretat i Resposta a les Emergències (AVSRE) ha emés, a través del Centre de Coordinació d'Emergències (CCE), un avís de riscos meteorològics pel qual s'estableix preemergència nivell taronja per pluges a la Comunitat Valenciana i per fenomen costaner també al litoral de Castelló.\nAquest episodi de pluges fortes, segons ha informat l'Agència Estatal de Meteorologia (AEMET), vindrà acompanyat de tempestes, vent a tot el litoral i fenòmens costaners nivell groc també al litoral de València i Alacant.\nAquest avís s'ha difós a municipis i organismes amb competències en la gestió d'Emergències i recorda que hauran d'activar els protocols interns i plans municipals corresponents, mitjançant els òrgans de coordinació previstos com el Centre de Coordinació Municipal (CECOPAL) des del qual es dirigeix el Pla Territorial d'àmbit local coordinant l'actuació dels recursos municipals.\nÉs important que els organismes i municipis mantinguen la necessària atenció i seguiment de tots els avisos que emeta durant aquests dies el Centre de Coordinació d'Emergències de la Generalitat amb la finalitat d'activar amb antelació els seus protocols d'actuació i establir les pertinents mesures preventives en els seus respectius àmbits. S'aconsella extremar la precaució en aquells municipis amb risc alt o mitjà d'inundacions, especialment en les proximitats de rius i barrancs.\nEl Centre de Coordinació d'Emergències vol traslladar a la població que aquest episodi es caracteritzarà per la persistència i extensió de les precipitacions arribant en alguns casos a quantitats acumulades importants.\nReforç de la sala d'atenció de cridades al 112\nDes que comencen els primers avisos per part de l'Agència Estatal de Meteorologia i, seguint sempre el que marquen els tècnics, es realitza un seguiment de l'evolució de l'episodi per ajustar els mitjans que hagen d'intervenir i atendre la població.\n-Quan es notifique una preemergència, procura estar informat de l'evolució de la situació a través dels mitjans de comunicació, segueix fonts oficials i no difondre rumors que incrementen l'alarma\n-Allunyat de les riberes dels rius i barrancs. No t'atures ni creues els ponts.\n-Informat de la situació abans d'iniciar un viatge. Circula preferentment per carreteres principals i autopistes. Utilitza el vehicle només si és imprescindible.\n-No intentes mai creuar un gual o un lloc inundat.\n-Retira els vehicles de les zones que puguen inundar-se.\nEn cas de produir incidències importants en qualsevol municipi, es recorda als responsables municipals que han d'informar el Centre de Coordinació d'Emergències pels canals habituals o mitjançant el telèfon d'emergències 112 Comunitat Valenciana.\nIndisnado - 11/09/2019\nSería interesante tener a lo largo de la jornada los comunicados que sean importantes.\nMás si cabe, de cara a que los lectores tengamos información puntual actualizada, sabiendo que es una situación que nos afecta de una forma u otra.


Primavera Vendrellenca: Neix un cicle d'actes festius per reimpulsar comerç i hostaleria\nUna plaça del centre del Vendrell. | BP Diari\nEl Vendrell impulsa un nou cicle d'actes festius per reactivar comerços, bars i restaurants\nUna sessió de DJ marcarà el tret de sortida\nper Marc Guitart 11/05/2021 13:06h\nSota el nom de Primavera Vendrellenca, l'Ajuntament ha presentat aquest dimarts 11 de maig un nou cicle d'actes festius amb el qual es vol ajudar a «dinamitzar l'activitat relacionada amb el turisme, els comerços, els bars i els restaurants», segons el regidor de Festes, Christian Soriano.\nEl cicle s'ha impulsat entre les regidories de Festes, Cultura, Turisme, Gent Gran i Joventut, amb l'objectiu de dotar d'actes festius tots els caps de setmana dels mesos de maig i juny. El primer serà aquest dissabte 15 de maig, a les 19.00 hores a l'avinguda del Camp d'Esports, amb una sessió de DJ que s'allargarà fins a les 22.00 hores.\nDes de l'Ajuntament han explicat que l'aforament serà limitat i els assistents hauran de seure en taules i cadires que facilitarà l'organització. Per això caldrà fer una reserva prèvia a través de les xarxes socials del consistori. La resta d'esdeveniments s'aniran anunciant cada setmana.\nPreinscripcions obertes per al pròxim curs a les escoles bressol de Calafell\nUn cos de policia «sota mínims»: Les explicacions del sindicat policial del Vendrell\nAjuntament del Vendrell El Vendrell comerç