blancaserres, autor en Royal Tarraco\n1. Organització, planificació i programació de l’entrenament\n2. Inici i final de la teva activitat\n3. Coneix els teus límits\n4. La importància de la tècnica\nEntrem al mes de juliol amb un seguit de propostes per celebrar l’estiu plens d’entusiasme. Amb el bon temps arriba el moment de descansar, i una de les millors opcions per aconseguir-ho és treure a jugar el cos i la ment! Pren nota de tot el què hem preparat per a tu:\n01/07 WELCOME SUMMER PARTY\nMàster Class de BodyPump, a les 18.30h\nMàster Class d’Aquagym & Zumba, a les 19.30h\nPica- pica de celebració, a les 21h\nEls millors tècnics, la millor música i el millor públic, a l’espai Outdoor.\n20/07 ESCAPE ROOM – RESTART PROGRAM\nT’imagines viure esclau del silenci? Activa la ment, evadint-te de les preocupacions diàries, a través d’una experiència única.\nParticipa de l’Escape Room Royal en dos torns:\n1a sessió, a les 11.30h (Màx. 8 participants)\n2a sessió, a les 18.30h (Màx. 8 participants)\n… i durant tot el mes de juliol continuem amb les rutines per a runners! Descarrega aquí el nou calendari!\nInscriu-te a totes les activitats a través de la recepció del centre.\nPer qualsevol dubte estem a la teva disposició al telèfon 977 25 13 71 i el correu electrònic admin@royaltarraco.es.\nComptem amb tu per celebrar com cal l’arribada de l’estiu! T’esperem!\nL’estiu ja és aquí! I a Royal Tarraco ens hem proposat aprofitar la nova temporada per desconnectar, refrescar-nos, relaxar-nos i participar de moments positius i divertits. Per això et presentem les novetats per a les properes setmanes. Pren nota:\n27/06 Summer Pool!\nObrim la piscina d’estiu, amb zona de platja i les millors activitats a l’aigua.\nApunta’t a través la recepció del centre i recorda que aquests mesos de juny, juliol i agost la matrícula d’inscripció és gratuïta.\nEstem a la teva disposició per a qualsevol dubte o suggeriment a través del telèfon 977 251 371 i del correu electrònic admin@royaltarraco.es\nUn cop dins, cadascú que faci el què vulgui. Més màquines, més activitats dirigides o més piscina. Potser caldria incidir en això per animar la gent. Estem molt contentes d’haver-nos iniciat en el món de l’esport gràcies al nostre centre esportiu.\nArribem al mes de juny més inspirats que mai! Serà pel bon temps? Serà pel bon ambient que es respira al centre? Serà pel ioga i el mindfulness? Per molts motius hem preparat per a tu propostes extraordinàries!\nReserva les següents dates!:\nRESPIRA! De l’1 al 20 de juny, les jornades de Ioga, Meditació i Mindfulness de Royal Tarraco i Royal Escola de Formació. Entre les activitats destaquen:\nConsulta tot el programa RESPIRA a la nostra web!\n02/06 REVISIÓ D’ESQUENA\nRevisa la salut de la teva esquena amb els professionals de Quiropràctica Específica.\nHorari: de 10:00h a 12:00h i de 17:30h a 19:30h.\nLloc: centre Royal Tarraco\nInscripció: recepció del centre.\n09/06 SALUT D’ESQUENA\nUna sessió per descobrir les connexions dels nervis espinals amb les diferents zones del cos. Aprèn les afectacions que els desajustos a les vèrtebres poden ocasionar en els nervis, com corregir-ho i com cuidar l’esquena en el teu dia a dia.\nLloc: centre Royal Tarraco.\n11/06 NETEJA DE BOSC\nBalla i comparteix mentre tenim cura de l’entorn\nGaudeix d’un dia de natura, cuidant de l’entorn amb una neteja de platja i de bosc ! Celebrem el medi ambient amb una Màster Class de Zumba i un pica-pica! No t’ho pots perdre!\nHorari: 10:30h a 14:00h.\nLloc: Camping les Palmeres (N-340, km 1168, 43007 Tarragona)\nInscripció: a través de la recepció del centre esportiu Royal Tarraco o del correu electrònic events@royalfitness.cat.\nTot el mes de Juny:\nEntrenem junts i preparem nous reptes!\nCada dissabte, les millors propostes d’activitats dirigides pels nostres tècnics.\nComptem amb tu per celebrar com cal aquest final de curs! T’esperem!\nEt compartim el programa RESPIRA, les jornades organitzades per Royal Tarraco i Royal Escola de Formació de Ioga, Meditació i Mindfulness. Totes les activitats s’ofereixen en exclusiva pels abonats/des de Royal Tarraco i per l’alumnat i exalumnat de Royal Escola de Formació (places limitades).\nRESPIRA, de l’1 al 20 de juny de 2022:\n17/06 Xerrada Gaspar Hernàndez\nEscriptor, especialista en conducta humana, psicología i espiritualitat.\nPeriodista i conductor del programa de Catalunya Ràdio “L’ofici de viure”\nHorari: de 19h a 20.15h (aprox.)\nLloc: Jardins de la Casa Joan Miret (Rambla Nova, 36, Tarragona)\nInscripció: a través de la recepció del centre esportiu Royal Tarraco o del correu electrònic events@royalfitness.cat\n11/06 Màster Class de Kundalini\nA càrrec de l’especialista Ana Garrido.\nHorari: de 7h a 9h\nLloc: Espai Royal Outdoor\n13/06 Màster Class de Vinyasa Ioga: seqüència Atmananda i Meditació amb Bols de Quars\nA càrrec de Cristina Duran i Cristina Alabadalejo, especialistes del centre de ioga Espai Holístic de Vila-seca.\nHorari: de 18.30h a 20:30h\nLloc: Platja Savinosa de Tarragona\nAmpliem la graella d’activitats amb sessions dirigides per l’alumnat d’Instrucció en Ioga i Mindfulness de Royal Escola de Formació.\nInscriu-te a través de l’APP del centre!\nDimecres, 1, 8 i 15 de juny: Dues sessions diàries de Ioga Hatha-Vinyasa\nHorari: de 9h a 10h i d’11h a 12h.\nDilluns, 20 de juny: Dues sessions de Kundalini amb Meditació\nHorari: De 9.15h a 10:30 h i d’11.00h a 12:15h\nDissabte, 18 de juny: sessió de Mindfulness & Meditació\nPer qualsevol dubte estem a la teva disposició al telèfon 977 251 371 i al correu electrònic admin@royaltarraco.es.\nAl maig vivim la vida amb els cinc sentits!\nAquest mes de maig arriba ple de novetats! Et presentem les propostes que t’ajudaran a viure experiències plenes de sabor! T’apuntes?\nGASTROMAIG de Royal Escola de Formació: Del 2 al 31 de maig\nShowCooking per l’alumnat, amb places limitades per abonats del centre Royal Tarraco\nNous cursos de formació per a treballadors/es:\nTota la informació relativa a les jornades gastronòmiques pots consultar-la en detall a l’espai web de Royal Escola de Formació. A la recepció del centre esportiu Royal Tarraco t’orientaran per inscriure’t en qualsevol de les activitats previstes.\nRESTART PROGRAM: 18 de maig a les 18.30h\nA través de la sessió “Confía!”, aprendràs a gestionar la por, confiant en tu mateix i en els altres per viure amb pau i entusiasme. Un espai conduït per la psicòloga sanitària, psicoterapeuta i directora del centre Equilibrium, Isamara Chiodini.\nSTRENGHT FOR ALL PROGRAM: 28 de maig a les 19h\nEls nostres tècnics, Jordi Hernández i Oscar Cordero, realitzaran un nou taller en col·laboració amb Decathlon Tarragona. La sessió s’orientarà al treball de força per al rendiment, i en com incrementar-ne els nivells per assolir nous objectius.\nRunners & Weekend Class!\nJa tens disponible també el nou calendari de rutines i trails per a Runners i les Weekend Class de maig. Segueix les nostres xarxes socials i l’APP del centre per estar informat de totes les novetats.\nA la recepció del centre t’explicaran com inscriure’t a totes aquestes activitats. Per qualsevol dubte estem a la teva disposició al telèfon 977 251 371 i el correu electrònic admin@royaltarraco.es.\nComptem amb tu per viure intensament aquest mes de maig! Serà inoblidable!


Els morts per la Covid-19 s'eleven a dotze\nLa pandèmia deixa quatre víctimes en menys de 24 hores i un nou ingrés a l’UCI\nEl servei urgent mèdic (SUM) fent una atenció a l'avinguda Meritxell, ahir.\nActualitzada 01/04/2020 a les 11:09\nLa pandèmia de la Covid-19 compta amb quatre noves víctimes mortals al Principat en menys de 24 hores, que suposa que la xifra s’elevi fins a un total de dotze morts. El ministre de Salut, Joan Martínez Benazet, va anunciar ahir al migdia la mort de dues persones, usuàries d’El Cedre, tot i que al matí es va produir la tercera víctima i a la tarda la quarta. El ministre també va informar que s’havia procedit a fer-se la prova per detectar el virus un total de 121 persones, tot i que només havien rebut el resultat de 10, dues de les quals positives. D’aquesta manera, suposa una xifra que en aquests moments va en augment lleugerament i es passa als 376 casos confirmats, 354 en actiu. A més, en la roda de premsa es va comunicar de l’ingrés d’una nova persona a la unitat de cures intensives (UCI), la qual cosa també augmenta la xifra fins als dotze.\nEl responsable de Salut va explicar que totes les defuncions, fins al moment, es tracten de persones d’edat avançada a partir dels 85 anys, excepte una de les que es va produir ahir, que era de mitjana edat, i que estava ingressada a l’UCI. En aquest sentit, Martínez Benazet va mostrar el seu condol als familiar i va assegurar que “totes les pèrdues són doloroses, però sobretot quan es tracta de persones que encara tenien un trajecte per recórrer”.\nUna persona més a l’UCI\nEn la compareixença el ministre va explicar que hi havia una persona més ingressada a l’UCI, passant així a les dotze, onze de les quals estan en estat d’intubació i requereixen ventilació mecànica. D’aquesta manera, va assegurar que aquesta dotzena persona “podrà ser traslladada a planta ben aviat”. Amb això, Martínez Benazet va informar que pel que fa a les dades hospitalàries, a hores d’ara hi ha 46 pacients positius ingressats a l’hospital, 34 a planta i 12 a l’UCI. En el cas d’El Cedre hi ha comptabilitzats 19 interns contagiats. En aquesta línia va reincidir que Andorra compta amb un nombre suficient llits a planta, i que pel que fa als llits amb respiradors mecànics, “s’estan fent esforços per aconseguir-ne més”. A més va recordar que estant rebent la col·laboració dels països veïns, especialment de França, on des de l’hospital de Foix s’han posat a disposició en cas que fos necessari per traslladar fins allà algun pacient que ho requereixi.\nPer altra banda, pel que fa al nombre d’altes, quatre usuaris del centre sociosanitari estan en espera de la confirmació de les proves negatives. Aquestes se sumen al total de 24 persones que han rebut l’alta hospitalària, tot i que només una desena estan totalment recuperades.\nQuant al nombre de positius, el titular de Salut va explicar que s’estava pendent dels resultats de les 121 persones que s’havien fet la prova PCR, de les quals 39 eren dels metges i infermers vinguts de Cuba. Martínez Benazet va explicar que només tenien els resultats de 10 persones, de les quals dues amb resultat positiu al coronavirus, tot i que cap no es tracta dels sanitaris cubans. Així, el nombre de positius respecte al dia anterior suma sis persones, passant als 376 contagiats. Amb això, el ministre va precisar que les analítiques triguen entre 24 i 48 hores, ja que els laboratoris d’arreu estan col·lapsats i Andorra encara no disposa del complement de la plataforma que permetrà fer la prova des del país.\nPel que fa a les mesures de contenció, el ministre va animar a seguir amb elles i que la possible “lleugera relaxació que hi ha hagut en els darrers dies és un error”, ja que “estem aconseguint anar per davant de la pandèmia”. També va anunciar que s’està acabant el projecte per fer test ràpids de determinació d’anticossos per descobrir el nombre de ciutadans que s’han infectat i el grau d’immunització per poder prendre decisions sobre les mesures de confinament, tot i que s’ha d’acabar de definir quins sectors se sotmetran a la prova.\nEL CIC ATÉN FINS A UNA TRENTENA DE PERSONES DIÀRIAMENT\nEl Govern va informar ahir a través d’un comunicat que el centre intermedi de control (CIC) està atenent diàriament entre 15 i 30 persones que presenten símptomes moderats d’afectació per coronavirus. Pel que fa a la plataforma digital d'autoavaluació, l’executiu va explicar que s’ha comptabilitzat un registre de més de 1.673 usuaris i més de 30.000 consultes.\nPer altra banda, el ministre de Salut, Joan Martínez Benazet, va explicar en la roda de premsa que els ciutadans, per seguir amb el confinament, no s’han de desplaçar a les consultes dels professionals sanitaris no mèdics, ja que les visites programades amb anterioritat que no siguin urgències queden posposades fins a la fi de l’emergència sanitària. D’aquesta manera, tal com es va establir amb aquest col·lectiu, cada professional contactarà amb els seus pacients per tornar a planificar les visites. A més, va indicar que hi ha telèfons d’urgència per a cadascuna de les especialitats.\nTambé el ministre va recordar que només les persones amb diagnòstic de trastorn de l’espectre autista, problemes de salut mental, conductes disruptives o altres alteracions de comportament necessiten poder sortir al carrer.


Joan Carles Adell nedarà 42 km per la lluita contra el càncer | Canal Reus TV\nJoan Carles Adell nedarà 42 km per la lluita contra el càncer\n13:15 - 14 agost 2020\nEl nedador Joan Carles Adell afrontarà el pròxim 5 de setembre una travessia de 42 km a mar obert. Un repte solidari en benefici a la campanya #pelsvalents on tot el recaptat anirà destinat a l'Hospital Sant Joan de Déu de Barcelona.\nDes del Far del Fangar fins al Port de Cambrils, 42 km de travessia que Joan Carles Adell nedarà en un temps aproximat de 12 hores. Un repte que va més enllà de la motivació personal i que vol unir esport i solidaritat per recaptar fons per la lluita contra el càncer infantil. La principal motivació del nedador és "ajudar als nens malalts de càncer de l'Hospital Sant Joan de Déu" i homenatjar a la seva mare que va ser qui li va fer estimar aquest esport.\nNo estarà sol en aquesta aventura sinó que disposarà d'un equip de professionals que l'acompanyaran al llarg de la travessia i que posaran a la seva disposició l'avituallament necessari per poder realitzar aquest repte amb totes les garanties. Preparar aquesta prova després de l'aturada pel confinament causat per la COVID-19 ha sigut difícil, ja que, durant quasi dos mesos, "vam haver d'adaptar els entrenaments a casa, sense poder tocar l'aigua en cap moment", explica Adell.\nDurant el dia de la prova hi haurà a disposició dels cambrilencs un estand a les Escales Reials del port per poder comprar casquets de banys i mascaretes solidàries, i fer donatius.\nPels valents Cambrils Club Natació Cambrils natació\nUna història de superació personal a través de la natació\n15.06 per Berta Treig


COL·LEGI PUREZA DE MARIA\nAquesta vesprada he de tocar la partitura de música de la millor manera possible per a causar una bona impressió als nous convidats. Són de la classe mitjana, i malgrat que no ho comprenen molt, els ha d’agradar. He de reconèixer que estic una miqueta nerviós perquè porte enamorat d’eixa dona des que la vaig conèixer fa 13 anys a una botiga. No he sigut capaç de treure-la del meu cap i no hi ha nit en la que no somnie amb ella. S’han fet tan famosos a la família de la duquessa gràcies a mi, que parle constantment de la nena i la pau que aporta als gossos. Però, la realitat és, que ho faig per tal de veure-la unes hores i no tenir la necessitat d’omplir les parets de ma casa amb fotografies seues com si fóra un obsés, que no ho sóc, malgrat que els meus amics no opinen el mateix. Només entra per la porta, m’emocione i el meu cor s’accelera a ritmes impressionants. Però el problema és quan entra el seu marit, al qui mataria i degollaria sense cap compassió. Totes les nits prepare un pla infal·lible per a segrestar-la i portar-la amb mi, però mai l’he dut a terme. Potser, algun dia, però hui toca gaudirr de la seua grata presència.\nMaria Iborra Meseguer 1r Batxillerat Ciències Col·legi Pureza de María\nPublicat per ignasi a 1:59\nEtiquetes de comentaris: Microrelats Pureza de María 2017 "La senyoreta Keaton i altres bèsties"


Blog de la Secció Sindical de CCOO-UB: Respostes del candidat Joan Guardia\nRespostes del candidat Joan Guardia\n1. Presentació de la seva candidatura\n1.1. Davant les problemàtiques actuals i les perspectives de futur, què motiva que es presenti a les eleccions i quins fets diferencials, respecte de les altres candidatures, creu que pot aportar per fer-hi front?\nLa realitat dels darrers anys a la UB ha estat presidida per la gestió d’unes retallades injustes i que a nosaltres ens han afectat d’una forma especialment cruel. No només pel que implica d’atac al sistema públic, sinó perquè implica una visió desconfiada del que les universitats en general i la UB en particular poden oferir com a institució de referència. Per tant, sembla raonable preguntar-se per les raons que porten a donar un pas al davant i voler comprometre’s amb la UB pel proper període. La resposta en el nostre cas es pot resumir dient que:\n Tenim un projecte per la UB que volem compartir amb tota la comunitat i que implica revitalitzar tots els racons de la UB.\n Perquè volem posar-nos al servei de la institució per oferir una altra forma de gestionar-la, amb molta proximitat i respectant la diversitat.\n Perquè som un equip cohesionat i amb ganes de generar confiança, rigor i transparència en les accions de gestió. La informació per a tothom és una qüestió irrenunciable.\n Perquè hem de tornar a ser el punt de referència del sistema universitari català.\n Perquè hi ha molta gent que fa molt de temps que treballem junts i ens volem fer responsables d’aquest compromís.\nD’altra banda, no es tracta de diferenciar-nos de les altres candidatures en el sentit estricte. La llista de problemes és coneguda per tothom i no pot diferir gaire, ja que molts companys i companyes disposen de molta experiència i capacitat per fer un excel·lent diagnòstic de l’estat de la UB. El que volem que ens diferenciï és que nosaltres no venim a seguir a ningú, no anem a resoldre conflictes que van quedar pendents fa vuit anys, ni venim a jugar la segona part de cap partit. Volem treballar per la casa per oferir un futur dibuixat entre tots per a la gent més jove, i per estabilitzar i promocionar els que treballen per la UB.\n1.2. Quin és el seu “currículum acadèmic”?\nS’adjunta fitxer del meu CV públic que hi ha al GREC. A tota la documentació electoral hi ha el codi QR del meu CV a ORCID.\n2. Oposició a les retallades.\nEl context de retallades és una experiència colpidora en la vida universitària que, a la UB, tots patim. Aquesta realitat és certa fins al punt que les restriccions econòmiques i les dificultats generals de finançament que pateix la UB condicionen la seva essència i la seva capacitat de ser capdavantera en la recerca i la docència del país. Tot i saber que no podem ser aliens a una conjuntura social molt complicada, el nostre compromís\nha de ser compatible amb mantenir la qualitat de la institució d’ensenyament superior de la UB. Cal garantir, en totes les seves dimensions, els nivells alts de qualitat del servei públic universitari i cal treballar en la línia de fer-los possibles. Per tot això, serem ferms en la defensa de la nostra funció social davant de governs i administracions, i donarem alternatives que permetin continuar, mantenir i assegurar el nostre compromís amb el servei públic universitari.\n2.1. Davant les retallades pressupostàries, i incompliments econòmics, que pateix la UB per part de la Generalitat de Catalunya, sap quin és el deute d’aquesta amb la UB? I quines mesures concretes proposa per fer-li front? (retallades conjunturals i estructurals)\nEn relació amb l’estat real de l’economia de la UB, la nostra candidatura té dues prioritats: d’una banda, analitzar la situació econòmica amb dades actualitzades i, d’una altra, fer que la comunitat UB estigui permanentment al corrent de la situació. D’aquí se’n deriva, de forma clara, la voluntat de saber i mostrar a tota la comunitat UB l’estat real dels comptes per a què tothom conegui l’estat econòmic de la Universitat. Per tot això, proposem dur a terme una política econòmica de futur que ens permeti garantir una situació estable i solvent. En els darrers 8 anys, la UB ha perdut 65 milions d’euros en el PIU. Cal reaccionar, doncs, contra una situació que evidencia la manca d’un finançament just per la UB que determina una dificultat afegida a les línies d’actuació immediata i estratègica que la UB necessita. La nova política de personal en tots els nivells – PAS i PDI-, l’impuls decidit a la recerca i la transferència, la simplificació de la gestió, les millores laborals, entre moltes altres de les nostres propostes, demanen un finançament públic adequat.\nEn concret, la primera tasca ineludible és esbrinar si els criteris de finançament s’ajusten realment als que inicialment es van establir: com a exemple de molts que es podrien posar, els resultats en recerca han de comptabilitzar-se millor a aquests efectes. També caldrà apostar per l’estabilitat i la reducció de les taxes acadèmiques: s’ha de dir amb claredat que les taxes no són la solució per a l’equilibri pressupostari. En canvi, s’ha d’aconseguir un sistema d’ús més eficient dels overheads de recerca i cal millorar els ingressos provinents de projectes de transferència de tecnologia i coneixements: aquestes accions augmentaran el nostre múscul econòmic. En relació a l’operativa, una de les accions fonamentals és generar un pla d’estalvi i de gestió rigorosa que eviti operacions de dubtosa rendibilitat o oportunitat. En definitiva, la UB ha de recuperar la centralitat en el sistema universitari català i ha de reivindicar un millor finançament.\n2.2. Davant les retallades de drets laborals que pateix la UB per part de la Generalitat de Catalunya, quines mesures concretes proposa per fer-li front? (retallades conjunturals i estructurals)\nFruit de la situació econòmica complicada, el nostre personal ha sofert fortes retallades i accions de menysteniment. Cal reaccionar en contra d’aquesta situació amb contundència i treballar per recuperar les condicions laborals perdudes. El futur de la UB suposa un treball col·lectiu que implica les persones. Ens proposem mantenir els llocs de treball i desenvolupar la relació de llocs de treball. En aquest procés, la relació\nfluïda i cooperativa amb les representacions sindicals permetrà un consens eficient en les decisions estratègiques amb la comunitat universitària.\n2.3. Amb els recursos econòmics actuals es fa inviable tenir adaptada, de forma generalitzada, la UB a les previsions de l’EEES. Què proposa per fer front a aquesta situació?\nContràriament a la idea inicial que es va trametre des de l’administració, la implantació de l’EEES a les universitats no podia ser a cost zero. Si be és cert que els nostres centres van fer un esforç ingent per actualitzar els seus plans d’estudi, les seves directrius acadèmiques i docents i, fins i tot, en cercar els recursos necessaris per a la seva aplicació, ràpidament vam ser conscients que aquest canvi de paradigma en la docència universitària requeria de l’administració un esforç pressupostari suplementari.\nEn les condicions actuals, l'Espai Europeu d'Educació Superior morirà abans d'hora perquè no haurà pogut representar l'oportunitat de canvi que s'esperava. Tot i el treball realitzat, no podrà sobreviure tal com l'havíem entès, un model de formació superior. Posar en el centre de l’aprenentatge als estudiants suposa aplicar noves activitats i metodologies docents, un replantejament de les activitats d’avaluació continuada, sistemes de seguiment i de tutorització dels aprenentatges, per assenyalar alguns aspectes. També implica implantarho a cost zero en un context de minva dels recursos econòmics per a la docència.\nEn els darrers anys, la distància entre el finançament real i el necessari s’ha incrementat molt més. I aquest fet no només es pot justificar en la crisi econòmica. Al nostre entendre, bona part del problema està estretament relacionat amb els criteris que han regit el finançament de les universitats. Per aquest motiu, reiterem que una possible solució a aquest problema passa per negociar amb l’administració que la UB pugui recuperar la seva capacitat d’autogestió, tant pel que fa referència a la dotació de recursos humans com d’infraestructures. Aquestes intencions ja s’han traslladat tant als responsables del govern com als representants dels diferents partits de l’arc parlamentari. Cal fer entendre una i altra vegada que la UB és la Universitat que sosté bona part de l’excel·lència en recerca i docència del sistema universitari català i que fins ara això s’ha fet sense el suport intencionat de les administracions.\nEn conclusió, s’ha de definir un model propi d’educació superior a Catalunya que superi l’infrafinançament i que s’orienti clarament al servei públic.\n2.4. Farà servir mecanismes comunicatius, jurídics i de mobilització per denunciar els atacs a l’autonomia universitària i l’ofegament econòmic?\nVolem fer públic no només en quina situació econòmica es troba la Universitat a hores d’ara sinó també si els criteris de finançament, com dèiem, s’ajusten realment als que inicialment es van establir. No és només que hi hagi hagut retallades, sinó que aquestes han estat especialment lesives i injustes. La voluntat comunicativa en aquest nivell situa la transparència en la primera línia, com correspon a una gestió moderna dels recursos econòmics. Per altra banda, partint de la situació estratègica de la UB en el sistema universitari català, cal fer visible la nostra posició en aquest àmbit del qual depèn el nostre futur i que és peça clau de la nostra acció estratègica. Cal, també, una anàlisi jurídica seriosa de la qüestió que ha de definir l’acció legal en aquest àmbit.\n2.5. Mitjançant diferents àmbits en els que participa la UB (Mesa d’Universitats, Consell Interuniversitari, etc) s’aproven retallades de drets del personal de les universitats. Es compromet a que la UB faci públic el seu posicionament en tots el àmbits per a exigir el retorn dels drets laborals arrabassats als treballadors i a les treballadores de la UB?\nLa transparència en la gestió universitària, com ja hem dit i repetirem més endavant, és una de les nostres preocupacions essencials i abasta de forma clara també la gestió dels recursos humans per l’especial sensibilitat que cal tenir en relació a aquests temes. I no només això, sinó que en aquest àmbit esdevé una forma natural de planificar i d’analitzar la vida laboral. Per això volem consensuar criteris i, evidentment, ferlos públics.\n2.6. Davant les continues retallades que està patint la Societat en general, n’hi ha molts centres públics (hospitals, escoles, etc.) que fan visible el seu rebuig. Pel contrari, en el cas de la UB, la pràctica habitual és amargar-ho i, fins i tot, impedir accions que sorgeixen de la pròpia Comunitat Universitària (ordres de neteja permanent de cartells en molts Edificis, etc.). Creu que la UB ha de fer visible el rebuig a les retallades? En cas afirmatiu, com proposa fer-ho?\nEls efectes de les retallades són visibles en tots els àmbits de l’actuació universitària i no hem de renunciar a deixar palesa la nostra oposició, ja que toca els fonaments mateixos de la vida universitària. Demanar amb fermesa una situació que reverteixi l’actual ha de ser central en aquest tema i cal ser imaginatiu no només en la denúncia de l’actual estat de coses sinó també en la construcció de propostes que ens permetin arribar allà on volem. Aturar les retallades ens ha de facilitar la circulació per una via que permeti deixar-les enrere, segons el que ja hem anat exposant i fer visible aquest discurs de rebuig proactiu.\n3. Defensa de l’autonomia universitària\nDavant de les propostes de governança que anuncia el Govern de la Generalitat de Catalunya per controlar políticament a les universitats (per exemple amb el nomenament del rector/a per part d’un Patronat extern a la Universitat o els nomenaments en cascada dels diferents càrrecs – tipus jeràrquic ), quina opinió en té?\nPreservar l’autonomia ha de ser un objectiu essencial de les universitats públiques. En la presentació del nostre programa electoral afirmem que l’autonomia universitària ha de ser una realitat i no un subterfugi. Les universitats no poden estar sotmeses al poder polític i no podem admetre que els governs de torn condicionin el nostre funcionament intern. Des de fa temps, però, hem anat perdent autonomia en molts àmbits de la nostra activitat acadèmica. A l’empara de les legislacions estatal i autonòmica s’han desplegat normatives i polítiques universitàries que han anat limitant la nostra capacitat d’acció en la política de promoció i estabilització de PDI i PAS, en la capacitat de participar en les comissions de selecció del PDI, en el control del capítol I, en la distribució i l’execució de les partides pressupostàries, en el dirigisme científic de la política de recerca des de centres externs controlats pel govern, en el desplegament d’algunes polítiques sectorials (d’estudiants, lingüístiques, etc.), per posar alguns exemples. En el cas de l’anomenada governança passa el mateix. El poder polític vol condicionar la capacitat d’autoorganització de les universitats públiques, ens volen imposar un model d’organització interna i això tampoc ho hem de permetre. Algunes universitats, com la nostra, han cedit als designis del govern en matèria d’organització interna i el resultat ha estat la imposició d’estructures malgirbades que grinyolen per tot arreu, poc àgils i, en molt casos, sense el consens necessari de la comunitat universitària afectada.\nEn el cas del possible nomenament del rector per part d’un patronat extern a la Universitat cal fer dos comentaris: el primer és que el govern de Catalunya no pot desviar l’atenció sobre aquest afer perquè els problemes que tenim les universitats públiques no es resolen canviant la manera d’elegir el rector sinó canviant moltes de les polítiques universitàries de la Secretaria d’Universitats i Recerca; el segon és que\nproposar que el rector sigui elegit externament denota, un cop més, una vulneració de l’autonomia universitària i, com sempre succeeix quan es vulnera aquest principi, una profunda desconfiança cap a les universitats. Nosaltres, com afirmem en la part d’”Organització de la UB” del nostre programa electoral, volem fer servir l’autonomia universitària per organitzar-nos millor.\n4. Estructuració de la plantilla de la UB (PAS I PDI)\nQuina estructura organitzativa de llocs de treball creu que ha de disposar la UB? Com i quan es realitzarà el reconeixement de les tasques que desenvolupa el personal? Com i quan definirà la carrera professional del personal? Quin calendari proposa per a la realització d’una autèntica RLT?\nTant l’estructura organitzativa dels llocs de treball i el reconeixement de les tasques del personal (PAS i PDI), així com la definició de la carrera professional del personal, passa necessàriament per la definició, realització i implementació d’una RLT tant del PAS com del PDI, perquè ens permetrà ser més eficients i ajustar-nos a les exigències d’una universitat moderna del segle XXI.\nÉs del tot necessari tenir clares les tasques que desenvolupa el personal de la UB i transformar adequadament els rols i perfils del PAS, com també definir clarament els criteris i la carrera professional del PAS i la carrera acadèmica del PDI, fixant les diferents etapes a seguir. D’aquesta manera, podrem planificar i impulsar una política eficient de recanvi generacional, de millora de la preparació tècnica i d’estabilització i\nPel que fa al PAS, per assolir aquests objectius i pensant en la universitat del futur, cal tenir una RLT que inclogui una definició clara de les tasques, la formació necessària per desenvolupar-les, les etapes per a la promoció del personal i els requisits formatius necessaris per assolir-les. En definitiva, una RLT moderna amb una definició clara de la carrera professional de tot el personal, que s’ha de dur a terme, partint de feines ja iniciades i entre tots els col·lectius implicats, en el termini d’un any. Com es descriu a l’acció 22 del nostre programa, cal mantenir els llocs de treball del PAS i consolidar una RLT per fer un esquema compartit dels organigrames de les diverses unitats i dels sistemes de promoció professional. També ha de servir per facilitar els mecanismes de reconeixement de l’activitat i dels mèrits d’aquests professionals.\nPel que fa al PDI, tal com es recull en l’acció 7 del nostre programa electoral, cal elaborar un estudi de la plantilla teòrica de professorat, no només en nombre sinó també en perfil, ajustada a cada centre i a cada departament, i proposar aquest estudi com a objectiu estratègic per al 2025. En aquest estudi s’ha d’introduir la distribució actual de recursos tenint en compte la força i l’encàrrec docent, l’oferta de titulacions i les diferents activitats del professorat, que inclouen la recerca, la gestió, la transferència de coneixement i la innovació docent. Això ha de ser compatible amb una veritable RLT per al professorat en sintonia amb els sindicats i congruent amb els objectius generals de la UB.\n5. Transparència en la informació\nUna crítica habitual i comú a les Administracions Públiques és l’opacitat en la informació rellevant que es facilita tant a la Societat com a la pròpia Comunitat Universitària. Creu que la UB es suficientment transparent en la informació que facilita, tant de caire econòmic com de política de personal? Quines mesures proposa per a la millora de la informació?\nUn dels deu conceptes clau dels nostre programa electoral fa referència a la “transparència com a senyal de bona gestió”. Aquest concepte queda desplegat, posteriorment, en l’apartat sobre el professorat (concretament el punt 5 diu que cal “fer de la transparència en la gestió dels recursos humans una forma natural de planificar i d’analitzar la carrera acadèmica”), en l’apartat sobre la situació econòmica (en el punt 57 del programa diem que cal “mostrar a tota la comunitat universitària, amb transparència, l’estat real dels comptes, i fer que tothom conegui l’estat econòmic de la Universitat”, perquè “disposar de la informació\nnecessària és crucial per adoptar les mesures pertinents”) i en l’apartat sobre el futur de la UB (on en el punt 123 afirmem amb contundència que “volem fer de la transparència i de l’eficàcia els millors instruments d’estalvi i de bona gestió”, on s’inclou la transparència en la gestió del PAS, ja que això “ens farà més forts per aconseguir que la UB recuperi la solvència, la seguretat, la confiança i el lideratge que molts reclamem”).\nLa Llei 19/2014 de Transparència, Accés a la informació i Bon govern no només introdueix canvis únicament en la transparència i en l’accés a la informació de les administracions, no és només una simple acumulació de dades, sinó que també suposa introduir nous objectius basats en el bon govern i la bona administració, una nova cultura organitzativa amb nous codis de conducta. La UB va aprovar en Consell de Govern (16 de desembre de 2015) el Reglament sobre l’aplicació de la Llei i el funcionament del Portal de la Transparència.\nEl Reglament, que és una simple còpia dels requisits de la Llei, crea també una Comissió de Seguiment del Bon Govern i el Portal de la Transparència. No obstant això, el Portal s’ha convertit més en un espai publicitari de la UB que en un espai d’informació a la societat. A més les dades incloses sovint són incompletes, poc entenedores i poc operatives: les dades econòmiques i de recursos humans estan agregades i en pdf; les dades sobre patrimoni estan pendents d’actualització; els convenis no són consultables; les licitacions estan en pdf i són dades parcials i difícils de comprendre per la ciutadania; hi ha poques dades sobre l’organització institucional, l’estructura administrativa i els canals de participació; no hi ha prou dades sobre actuacions jurídiques, resolucions administratives i judicials, circulars i comunicacions internes, catàleg de procediments administratius, etc., i no hi ha un accés ràpid ni un mecanisme d’alerta. En definitiva, no s’ajusta als mínims establerts per la Llei i cal revertir-ho.\nS’ha de garantir l’accés a la informació, el govern obert i no limitar-se a fer públiques dades massa agregades, incompletes o no reutilitzables. Cal acabar amb la cultura del secretisme i obrir la Universitat a la societat.\nHem de crear una unitat d’informació reduïda des d’on s’han de protocol·litzar els processos d’elaboració i recollida d’informació. Convé evitar frases com “en procés d’elaboració” o “sol·licita aquí la informació”, ja que sovint són expressions que amaguen la poca voluntat política de ser transparents. Volem elaborar nous codis de conducta, incorporar un registre de grups d’interès i introduir mecanismes de prevenció de la corrupció.\nCal, en definitiva, que la UB assoleixi els estàndards de qualitat de bon govern i de bona administració\n6. Defensa dels treballadors i les treballadores:\n6.1. Es compromet a mantenir els contractes temporals i els nomenaments d’interins actuals?\nEns comprometem a mantenir els llocs de treball del personal de la UB. En relació amb els contractes temporals i nomenaments d’interins actuals, hem d’identificar els supòsits, saber quants són i, conjuntament amb els representants sindicals del personal, adoptar les mesures necessàries per resoldre aquests casos de temporalitat, tot tenint present les obligacions a les que ens portaran les recents resolucions del Tribunal de Justícia de la Unió Europea.\n6.2. Quins criteris concrets creu que són els que justifiquen la consideració d’un lloc de treball com a estructural? Quin projecte presenta per a l’estabilització d’aquests llocs?\nConsiderem que els criteris concrets que justifiquen la consideració d’un lloc de treball com a estructurals són, bàsicament, que les funcions que s’hi realitzen siguin pròpies de la UB i que siguin permanents. Per a l’estabilització d’aquests llocs cal, conjuntament amb els representants sindicals del personal, realitzar i implementar una RLT adient a les necessitats i exigències d’una universitat moderna del segle XXI, i adoptar les mesures necessàries per resoldre els casos de temporalitat innecessària, al marge del compliment de la normativa vigent i de les resolucions judicials al respecte.\n6.3. Quina proposta realitza per a l’estabilització del personal contractat amb finançament extern (a càrrec del capítol 6,...) i que porta molt anys a la UB?\nEn relació amb el personal contractat amb finançament extern (a càrrec del capítol VI) que porta molts anys a la UB, la solució que s’ha d’adoptar és que les tasques estructurals les realitzi personal de la UB i per això cal actuar amb els sindicats del PAS per detectar aquestes situacions, quantes n’hi ha i, evidentment, establir els mecanismes necessaris perquè aquestes tasques les realitzi personal UB. En el cas del PDI hi ha situacions semblants, per la qual cosa s’ha d’actuar conjuntament amb els sindicats del PDI per detectar aquestes situacions, i també establir els mecanismes necessaris perquè aquest personal docent i investigador sigui de la UB.\n6.4. Es compromet a no realitzar cap externalització de les tasques i els serveis que són realitzats actualment per personal de la UB?\nEns comprometem a no realitzar cap externalització de tasques i serveis propis, estructurals i estratègics per la UB. Aquells serveis que ens permeten diferenciar-nos, aquells serveis dels quals en volem qualitat i els estratègics (com la innovació docent, la recerca) no poden estar en mans d'empreses alienes a la UB.\n7. Altres temes més sectorials dels diferents col·lectius\n7.1. Promoció de PDI acreditat a càtedres (laboral o funcionari). Quina proposta i calendari en fa?\nLa política de PDI és un dels temes prioritaris de la candidatura i apareix desglossada en nombroses accions del nostre programa. La nova política de PDI que es vol dur a terme es plantejarà des del primer moment de manera ferma davant la Direcció General d’Universitats de la Generalitat. Volem recuperar la plena autonomia de la UB en la gestió del pressupost en matèria de professorat.\nEn el cas del PDI funcionari la convocatòria de places de catedràtic passa necessàriament per tornar a incorporar a l’oferta pública de la UB places de professor TU. En el marc legal vigent això permet poder convocar un nombre igual de places de professor CU sense consumir l’actual taxa de reposició. De la mateixa manera hi hauria d’haver un nombre de places de CU de “torn” lliure que permetrien incrementar el nombre de places de CU en promoció. El nombre de jubilacions previst en els propers quatre anys hauria de permetre absorbir l’actual bossa de professors TU acreditats en aquest termini. En tot cas, el calendari haurà de ser necessàriament negociat amb la Junta del PDI-F.\nEn el cas del PDI laboral amb acreditació de recerca avançada, la situació és diferent a la del PDI funcionari.\nDesprés de la modificació del conveni del PDI-L que hauria d’entrar en vigor durant el primer trimestre de 2017, el professorat agregat acreditat pot, sota determinades condicions, fer la promoció a catedràtic laboral.\nEl més important és que en aquest cas no hi ha cap tipus de limitació per taxa de reposició. Les condicions de promoció en aquest últim cas hauran de ser negociades amb el Comitè d’empresa del PDI-L i permetre una promoció equivalent del professorat agregat respecte al professorat funcionari.\n7.2. Estabilització de PDI acreditats. Quines propostes realitza per a que es convoquin les places d’Agregat o Professorat Titulat Universitari?\nL’estabilització del PDI és una qüestió que va lligada al compromís de la Universitat amb el PDI que realitza la seva tasca docent i de recerca en moltes ocasions de manera precària i sense una perspectiva clara de futur.\nEl necessari relleu generacional del PDI de la UB obliga necessàriament a plantejar la necessitat d’un pla d’estabilització que ha de comptar amb la participació i complicitat de tota la comunitat acadèmica de la Universitat. Aquest pla haurà de treballar-se de manera paral·lela amb la Relació de Llocs de Treball (RLT) del PDI (veure la resposta a la pregunta 4). Així mateix, aquesta estabilització, en la manera que es pugui negociar tant amb la Junta de PDI-F com amb el Comitè d’empresa PDI-L, passarà per la convocatòria de places de professorat Agregat UB o TU, sens perjudici de poder trobar altres fórmules contractuals que sense el límit de la taxa de reposició permetin en tot cas garantir unes millors condicions laborals per aquell PDI acreditat que, en el seu cas, pugui veure la convocatòria de places permanents ajornada a una data futura\nperò certa. Aquest últim hauria de ser també un aspecte necessàriament previst en el marc del pla d’estabilització.\n7.3. Contractes realitzats fora de la carrera acadèmica, és a dir, l’enllaçament de diferents tipologies contractuals (becaris, predoc, postdoc, Juan de la Cierva, Ramon y Cajal, etc).Quines propostes i calendari en fa?\nCal analitzar cadascun dels casos. La pregunta planteja diferents supòsits, algun d’ells amb major empara que altres. Insistint en el que s’ha dit a les qüestions anteriors, la necessitat de garantir el relleu generacional i la millora de les condicions de treball del nostre PDI, passa també per un compromís de “carrera acadèmica” que vinculi tant al PDI com a la Universitat. Per tant, “pla d’estabilització” i RLT són elements imprescindibles per donar resposta adequada a cada cas en el seu respectiu àmbit.\n7.4. Acordarà un pla d’estabilització amb el Comitè d’Empresa del PDI? Amb quins criteris?\nS’ha donat resposta afirmativa a aquesta pregunta. La UB necessita un pla d’estabilització per al seu PDI. Els criteris, en tot cas, han de ser negociats i consensuats amb el Comitè d’Empresa del PDI, comptant també amb la participació de la Junta de PDI-F. No es nega la dificultat d’acordar un pla d’estabilització però la candidatura entén que és una necessitat peremptòria. La manca d’un pla d’estabilització ha estat un dels grans errors que ha patit la nostra Universitat.\nEl pla d’estabilització ha de ser elaborat de manera paral·lela a la RLT. El nostre equip pren el compromís de fer això possible en un any.\n7.5. Acordarà un protocol de relació amb el Comitè d’Empresa del PDI, per garantir les competències de l’art.64 de l’Estatut dels Treballadors?\nÉs inqüestionable la necessitat d’aquest protocol que garanteixi la informació als representants dels PDI i la seva coresponsabilitat en la presa de decisions. Els canvis organitzatius que proposa la candidatura, especialment a través de la creació d’una gran àrea de recursos humans que integra PAS i PDI, ha de permetre actuar amb transparència en les negociacions amb aquests dos col·lectius de la comunitat universitària. Sabem que la manca d’aquest protocol ha estat un dels elements que ha impedit un correcte desenvolupament de les negociacions de l’anterior equip rectoral amb els representants del PDI, que com a principal conseqüència ha tingut la manca d’una RLT que l’anterior Rector havia assumit com a compromís en el seu programa electoral. Entenem que calen noves formes i noves persones per a elaborar una RLT i posar uns sòlids fonaments pel que fa al futur de la UB en l’àmbit del PDI.\n7.6. Es revisarà el PDA? En quin sentit?\nEl PDA ha de ser objecte de reformulació, tal com recollim en l’acció 6 del nostre programa. Retre comptes de la nostra activitat és indiscutible, però el sistema actual no és gaire útil per conèixer la qualitat del que fem.\nEl PDA de recerca pot ser una eina molt valuosa per tenir una fotografia de l’activitat de recerca i permetre la comparació “intra” àrees (i no tant “inter” àrees). A més, com més desagregades estiguin aquestes àrees i més actualitzades les dades, més valor afegit tindrà aquesta informació. En canvi, la seva finalitat no pot ser el control ni el perjudici directe del PDI de la UB (com ha succeït darrerament en l’accés a places de promoció a catedràtic).\nA més de revisar els camps d’inputs i outputs (per exemple, camps de divulgació científica haurien d’aparèixer), el nostre equip contempla desagregar la informació i els criteris de puntuació de certs camps clau. A més, cal també contemplar la complementarietat del PDA de recerca amb un veritable PDA de docència, en què la comptabilitat de l’activitat docent no sigui un simple recompte d’hores en funció de la mida dels grups, sinó que aspectes lligats a la innovació i excel·lència docents també puguin ser recollits i comptabilitzats.\n7.7. Tindrà en compte el 51%\nLa Llei Orgànica d’Universitats preveu en el seu article 48 que el PDI contractat, computat en equivalències a temps complet, no pot superar el 49% del total del PDI de la universitat. El 51% de PDI funcionari de cossos docents és una exigència legal i, per tant, cal complir amb ella. Però, a més, pel que s’ha dit i per raons estratègiques de la UB cal superar amb escreix aquest 51% que no és un topall, sinó un mínim. Així ho plantejarem a la Direcció General d’Universitats i al Consell Interuniversitari de Catalunya.\nNo menys rellevant és la previsió continguda en l’article 48.4 LOU quan preveu que el PDI amb contracte laboral temporal no podrà superar el 40% de la plantilla docent.\nAmbdues dades malauradament no són conegudes avui a la nostra Universitat, i el seu càlcul acurat i actualitzat és força complicat a partir de la informació disponible. És el nostre compromís donar a conèixer aquestes dades i d’altres associades amb la plantilla de PDI en el context de transparència i visibilitat amb les que voldrem acompanyar la gestió del nou equip rectoral. Volem fer de la transparència en la gestió dels recursos humans una forma natural de planificar i d’analitzar la carrera acadèmica. Volem consensuar criteris i, evidentment, fer-los públics.\n7.8. Mantindrà l’actual gerència i equip de Recursos Humans?\nEn aquest punt cal aclarir que dins de la necessària transformació dels perfils del PAS que ha de contemplar la necessària RLT hem de contemplar la reorganització de les àrees principals de la administració de la UB, incloent aquelles parts de la gerència que han d’estar en sintonia amb el nostre projecte. Per tant caldrà cercar la millor composició de la gerència que faci front als reptes de futur que cal fer. Hi haurà modificacions importants en el model actual de gerència.\n7.9. Mantindrà els Plans d’Ordenació de la Reforma Administrativa i de Gestió del PAS? Quin és el seu model de “organització”?\nEls Plans d’Ordenació de la Reforma Administrativa i de Gestió del PAS, fruit de reforma de les estructures dutes a terme el curs passat, cal repensar-los amb tranquil·litat però sense perdre temps. S’ha d’analitzar cas a cas com afecten aquests Plans d’Ordenació de la Reforma Administrativa i de Gestió del PAS i veure si s’adeqüen a les necessitats presents i, especialment, de futur de la UB.\nEls principis que han de regir el model d’organització de la UB són l’eficàcia i l’eficiència, juntament amb l’adequació a la diversitat pròpia de la nostra universitat. Això implica l’adaptació de l’organització a les necessitats reals de cada centre i unitat i servei, per ser més àgils i respondre a les exigències què ens demana la societat, i ens demanarà en el futur, i que ens permetrà ser una universitat moderna del segle XXI.\nLògicament, aquest repte cabdal de la UB, com és el model d’organització, ha de tenir el consens necessari de tothom, imprescindible per a dur-lo a terme. En la seva definició i implementació cal el compromís ferm de tots els col·lectius implicats, sent molt conscients de la realitat actual però tenint molt present els reptes i les exigències de futur, amb l’objectiu de tenir un marc organitzatiu que faci senzilla la coordinació i tots els processos administratius. En definitiva, adoptar de forma consensuada un model d’organització àgil que respongui a les necessitats de present i de futur de la UB.\n7.10. Es compromet a lluitar per recuperar la jornada de 35 hores? I mantenir els projectes actuals de Gestió del Temps i de Conciliació?\nEns comprometem a lluitar per recuperar la jornada de 35 hores, en la mesura que creiem fermament que treballar més hores no vol dir treballar millor i ser més eficients. Per això, hem d’analitzar, entre tots els col·lectius, els projectes actuals de Gestió del Temps i de Conciliació, per determinar si són eficients i si cal modificar-los o reformar-los, per aconseguir que la gestió del temps de treball ens permeti compatibilitzar el treball eficient i la conciliació de la vida laboral i personal i familiar.\nPer aconseguir aquest objectiu cal analitzar l’aplicació de nous sistemes de gestió i noves formes de treball (p. ex. el teletreball), perquè en una societat i en una universitat del segle XXI hem de tenir molt clar que la gestió del temps de treball i els nous sistemes de gestió són les principals eines que les organitzacions tenim per fer realitat un treball eficient amb la conciliació laboral i personal i familiar.\n7.11. Es compromet a que els representants del personal puguin fer un seguiment de l’accés de personal temporal i interí?\nEns comprometem a què els representants del personal puguin fer un seguiment de l’accés del personal temporal i interí perquè, més enllà del que estableix la legislació vigent, creiem fermament que la transparència és un principi i un valor essencial que ha de regir totes les estructures d’una organització com la UB, una universitat pública. Un dels eixos de la transparència a la UB ha de ser la participació dels representants dels diversos col·lectius del personal en allò que està relacionat, precisament, amb el personal. I aquesta participació ha de traduir-se en la seva intervenció en un àmbit cabdal com és el personal de la UB.\n7.12. Es compromet a evitar al màxim les comissions de serveis i les diferents tipologies d’encàrrecs? I que en els casos que excepcionalment s’hagin de fer, els representants del personal puguin fer un seguiment de l’atorgament, i de la motivació?\nEns comprometem a evitar al màxim les comissions de serveis i les diferents tipologies d’encàrrecs.\nEvidentment, en aquells supòsits en què realment es considerin necessàries les comissions de serveis i els encàrrecs s’ha de plantejar als representants del personal directament afectats per assolir l’acord. Entenem que, no només en aquests supòsits, sinó en tot allò que fa esment al personal, els representants del personal són una peça clau, en la mesura que és evident el seu compromís amb la UB i que entre tots volem que la UB funcioni de la millor manera possible i es treballi en les millors condicions, tot respectant els drets i les legitimes expectatives de tothom.\n7.13. Creu que s’han de mantenir el personal de lliure designació quan el càrrec que els va nomenar ja ha cessat?\nCreiem que el personal de lliure designació no s’ha de mantenir quan el càrrec que el va nomenar ja ha cessat. Esdevé una obvietat que quan cessa el càrrec que va nomenar a personal de lliure designació, aquest també cessi.\n7.14. Com solucionarà la problemàtica actual que comporta el fet que tasques estructurals de PAS s’estiguin desenvolupant per personal aliè (Fundacions) o precaritzades (becaris)?\nEl fet que hi hagi personal aliè a la UB o becaris desenvolupant tasques estructurals de PAS resulta, com a mínim, estrany i aquesta actuació dels darrers anys que s’ha dut a terme a la nostra universitat no ens sembla correcta, ni per a la pròpia institució ni per a les persones que estan realitzant aquestes tasques. La solució que s’ha d’adoptar és que les tasques estructurals les realitzi personal de la UB i per això cal actuar amb els sindicats del PAS per detectar aquestes situacions i, evidentment, establir els mecanismes necessaris per donar una resposta estructural a aquestes necessitats i, per tant, perquè aquestes tasques les realitzi personal UB.\n8. Reduccions de càrrecs i de les seves retribucions:\nMalgrat que el nombre de personal que treballa a la UB s’està reduint, i malgrat les fortes retallades de drets al personal, observem una gran proliferació d’alts càrrecs i personal de lliure designació. Comparteix aquesta opinió? Reduirà les estructures formals i reals de càrrecs, acadèmics o administratius, així com les corresponents retribucions?\nEn el punt 55 del nostre programa afirmem que s’ha de “reduir de forma ostensible els càrrecs acadèmics, especialment al nivell del rectorat, ja que és l’àmbit més sobredimensionat. Disposem d’un PAS qualificat que pot assumir bona part de les funcions que ara desenvolupen càrrecs de confiança i que pot assegurar la continuïtat i l’estabilitat competencial”.\nEl punt de partida, doncs, és clar: estimem que hi ha àmbits on la designació d’un càrrec acadèmic no és necessària, i que la identificació adient -i eficient- dels objectius que es pretenen amb aquesta designació es poden canalitzar mitjançant el personal qualificat que ja tenim.\nDit això, el rerefons d’una pregunta com aquesta -anomenem les coses pel seu nom- és la prevenció davant de nomenaments que són percebuts per una part de la comunitat universitària com a no necessaris, ja sigui per la tasca encomanada, per les característiques de la persona designada o per com es configuren les funcions que se’n deriven. Nosaltres estem convençuts que cal nomenar les persones adients -per raó de la seva qualificació i dedicació- per temes estratègics, on s’ha identificat prèviament la singularitat i la importància d’aquella matèria. Per exemple, hem dit des del primer moment que nomenarem un delegat específic per a la divulgació de la recerca (UB divulga). Aquest és un índex que, hores d’ara, està adquirint una rellevància específica en l’avaluació i concessió dels projectes de recerca europeus. L’assumpció d’un encàrrec específic lligat a aquesta línia estratègica ens farà més forts, i contribuirà millor al seu coneixement i conscienciació pels universitaris. Serveix per il·lustrar, creiem, la nostra posició.\nEn relació amb les retribucions, ens sembla evident que han de ser congruents amb la situació actual de la Universitat de Barcelona, en un escenari de contenció econòmica a tots els nivells. Però també considerem que el complement individualitzat per aquest tipus de gestions ha de d’existir com a tal, perquè és un reconeixement de l’esforç que se’n deriva de la responsabilitat assolida, que ha de donar resultats que beneficiïn la casa.\n9. Més democràcia i més negociació amb els/les representants/es del personal:\nÉs força habitual en les relacions entre l’Administració i els representants sindicals confondre informar amb negociar. Clarificarà els respectius àmbits de negociació? com?\nCreiem fermament que els representants sindicals de tots els col·lectius de la UB són una peça fonamental per al seu bon funcionament, perquè estem convençuts que el seu compromís, no només amb els col·lectius que representen, sinó i, lògicament, amb la pròpia institució, permet fer d’aquesta una millor universitat. Aquest compromís s’evidencia en la participació i negociació dels re presentants sindicats en els seus respectius àmbits de negociació.\nA banda del que estableix la legislació vigent, un dels elements bàsics de la transparència a la UB ha de ser la informació i participació dels representants sindicals dels diversos col·lectius del personal de la UB en tot allò que els afecta més directament i també amb caràcter més general. Considerem que la manca d’informació als representants sindicals no beneficia de cap manera la institució, ben al contrari. Per aquest motiu reiterem el nostre compromís a actuar amb la màxima transparència i a facilitar la informació necessària prèvia a la negociació amb els representants sindicals.\nPerò a més de la participació i la informació, la negociació amb els representants sindicals és un instrument clau. Per això, cal que es defineixin els àmbits i les matèries de negociació dins la UB, tot tenint present el marc legal en relació amb la negociació col·lectiva. Per poder fer-ho, s’haurà d’iniciar una negociació amb els representants sindicals per, precisament, clarificar els respectius àmbits de negociació.\n10. Salut laboral:\nQuina valoració fa de la situació actual a la UB? I quines propostes en fa?\nEn els últims anys la Universitat de Barcelona ha patit una manca d'inversions que ha repercutit, de manera especial, en la Seguretat i Salut Laboral. Tenim edificis amb grans deficiències, que s'han de resoldre al més aviat possible; una manca de personal especialitzat a l’OSSMA que impossibilita un adequat seguiment de les avaluacions de riscos i de la prevenció d'aquests riscos en els diferents àmbits de la nostra Universitat i, encara menys, en el foment de la cultura preventiva.\nNo podem oblidar-nos de la manca d'avaluació de riscos psicosocials en la major part dels nostres centres, un aspecte fonamental en organitzacions tan complexes com la UB per poder posar en marxa mesures preventives per combatre eficaçment aquests problemes.\nActualment, la UB té un paper merament testimonial en els fòrums de debat a nivell nacional promoguts per la CRUE sobre prevenció de riscos laborals, quan anys enrere havia estat un referent i havia dirigit les principals accions de modernització en matèria de seguretat i salut laboral de les universitats catalanes i espanyoles.\nD'altra banda, la seguretat dels edificis i la manca d'una cultura preventiva no només repercuteix en els treballadors (PDI i PAS), sinó que també afecta l’alumnat de la UB que, encara que no són subjecte de la Llei de Prevenció de Riscos Laborals, sí que estan contemplats en l'acord del Consell d'Universitats de 2011 sobre l'adaptació de la prevenció de riscos en l'àmbit universitari, i han de ser objecte d'unes adequades polítiques preventives.\nEns proposem donar la màxima prioritat possible als dèficits esmentats: increment de personal especialitzat en salut laboral, intervenció activa en la seguretat dels contextos de treball, ampliació de l’avaluació de riscos psicosocials a tota la UB i elaboració de plans d’actuació coherents amb la diagnosi de riscos (per exemple, conciliació de la vida laboral i personal, transformació de treball estàtic en treball dinàmic, major divulgació dels recursos clínics disponibles en la comunitat universitària, entre els que destaquen les clíniques psicològica, odontològica o podològica). I volem fer un pas més: volem canviar el concepte de Prevenció pel de Promoció. Cal potenciar l’apoderament de tota la comunitat universitària en la consecució dels majors nivells possibles de salut i benestar en l’àmbit laboral. La Universitat de Barcelona Saludable és cosa de tots nosaltres. Des de #somuniversitat hi posarem tota la nostra energia i el nostre saber però necessitem la implicació i la confiança de tothom.\n11. Polítiques d’igualtat:\nEn els darrers anys la comunitat universitària ha treballat de manera intensa i voluntària en temes d’igualtat, però estem molt lluny de la situació en la que ens hauríem de trobar. Des de l’equip de govern ens farem responsables que les polítiques d’igualtat deixin de ser -massa sovint- paper mullat i impulsarem accions concretes com, per exemple, les següents:\n- Fer visible, difondre i posar en valor des de l’equip de govern de la UB les tasques que porten a terme les Comissions d’Igualtat de les diferents facultats de la UB. Ens comprometem a treballar amb elles i a donar suport i promoure les activitats d’informació i conscienciació que realitzen. També treballarem per tal d'incrementar la coordinació i treball transversal que fan entre elles i amb les assemblees d'estudiants.\n- Els indicadors fets públics per la comissió Dona i Ciència del Consell Interuniversitari de Catalunya sobre el període recent 2015 indiquen de manera indiscutible el descens significatiu de la presència de joves investigadores, respecte dels seus col·legues homes, en la carrera acadèmica en l’etapa post doctoral. Per aquesta raó, proposem impulsar un sistema específic de mentoratge entre professores i investigadores sènior\ni les joves investigadores que s’incorporen a l’acadèmia, per tal que les primeres puguin donar suport a l'itinerari acadèmic i professional de les més joves, amb el propòsit de corregir la indubtable bretxa de gènere que avui presenta la carrera acadèmica.\n- Actuar de manera contundent i inequívoca davant els casos d’assetjament sexual per tal que cap cas quedi impune i cap víctima se senti desatesa. A la vegada, treballarem amb tots els col·lectius -alumnat, PAS i PDIper tal de conscienciar sobre aquesta problemàtica amb l’objectiu d’evitar el desconeixement i la indiferència davant d’aquest tipus de conductes. L’alumnat rebrà, des de primer curs, formació específica en aquest àmbit.\nPublicat per Unknown a 23:03\nRESPOSTES REBUDES DEL “QÜESTIONARI ALS CANDIDATS A...\nRespostes del candidat David Vallespin\nRespostes del candidat Norbert Bilbeny\nRespostes del candidat Eduardo Mariño\nRespostes del candidat Marius Rubiralta\nRespostes del candidat Joan Elias\nRespostes del candidat Rafael Franco\nOferta Pública del PAS 2016


En aquest treball, presentem l’edició crítica de les obres pedagògiques de Pedro Poveda (1874- 1936), recentment publicades. Oferim uns eixos fonamentals del seu treball pedagògic: A) La seva fe en l’educació com una eina extraordinàriament important per al canvi social i educatiu en períodes crítics de qualsevol societat. B) La unió d’esforços, la capacitat de respondre als reptes del moment amb creativitat i realisme des de moviments i grups, units per un projecte comú: la formació inicial i permanent d’educadors i educadores, i en especial aquells que s’orientaven a l’exercici professional en centres de titularitat pública. C) La seva proposta educativa, que arrelada profundament en un humanisme cristià, atraient i obert, pretenia potenciar el desenvolupament de la persona, des d’ambients humanitzadors, densos en relacions interpersonals, que poguessin afavorir l’estudi, el treball autònom, una vida plena de sentit i orientada al compromís social. D) La implicació de Poveda en la formació d’un col·lectiu emergent: les dones que, des de la seva vocació pedagògica, volien articular a la vida la fe i el progrés científic i cultural el compromís professional i l’apertura a l’espai públic d’una societat en canvi amb l’estrena d’un nou rol i un nou estil.\nParaules clau: Pedro Poveda, moviments pedagògics, formació del professorat, ensenyament públic, humanisme cristià, ambient educatiu, amor pedagògic, fe-ciència, educació integral, formació de dones, compromís social\nRecepció de l'original: 24/02/2017\nAcceptació de l'article: 22/03/2017


Medicaments que no curen. Campanya d'accés als medicaments i al seu ús racional. — Cooperació Internacional\nMedicaments que no curen. Campanya d'accés als medicaments i al seu ús racional. https://cooperacio.paeria.cat/convocatories/historic-de-projectes-financats/emergencies-i-accio-humanitaria/medicaments-que-no-curen-campanya-dacces-als-medicaments-i-al-seu-us-racional https://cooperacio.paeria.cat/@@site-logo/logo-cooperacio.svg\nMedicaments que no curen. Campanya d'accés als medicaments i al seu ús racional.\nEn aquest sentit, plantegem una campanya continuista perquè fem arribar aquest missatge com activitats específiques als col•lectius de nois i noies entre 12 i 18 anys per fer-los arribar els dos missatges de rerefons de la campanya: cooperar no és donar el que ens sobra, i els medicaments que ens sobren al Nord no són la solució a la manca d’accés als medicaments al Sud.\nSi per als col·lectius sanitaris la problemàtica de l’accés als medicaments i les donacions inadequades són un contingut “per se” atesa la seva vinculació professional al tema, per als adolescents i joves aquesta realitat és un exemple clar de les relacions de desigualtat entre el Nord i el Sud. És una eina pedagògica que va més enllà del contingut estrictament sanitari i esdevé un element educatiu que ens dóna peu a plantejar qüestions més generals i alhora més complexes: les catàstrofes humanitàries, la salut com a dret humà, les diferències en l’accés als recursos essencials, les discriminacions per raó de gènere, la salut i el desenvolupament, la salut en la cooperació internacional, etc.


Parlem amb aquesta supervivent de la bomba nuclear d'Hiroshima\nSònia Casas\tDilluns, 2 de gener de 2017\nFa temps que aquesta japonesa de 84 anys volta pel món explicant la seva experiència a escoles i universitats. I ho fa amb un únic objectiu: aconseguir que s’aboleixin les armes nuclears. No li importa repetir una vegada i una altra el mateix relat: el d’una nena de 14 anys que va veure esclatar la primera bomba atòmica de la història.\nEl 6 d’agost del 1945 vostè es trobava a 2 km de l’epicentre on va caure la bomba atòmica. Què recorda?\nUn flaix de llum blava, preciós, i el cop de l’ona expansiva. En un gest instintiu em vaig tapar els ulls, el nas i la boca, i em vaig amagar sota la taula on treballava. L’edifici, una fàbrica de peces de combat on treballàvem tota la meva classe reclutats pel Govern, es va esfondrar i vaig perdre la consciència.\nQuedar soterrats per la runa és el que els va salvar?\nPossiblement. La meva amiga em va treure d’allà sota. En sortir, vaig veure tota la fàbrica en flames i ferides als braços i a una cama.\nQuè va fer just després?\nPrimer ens vam intentar guarir entre nosaltres, crec que érem uns cinc o sis companys de classe. Recordo que no podíem aturar les hemorràgies. Després, vam sortir al carrer.\nVa percebre algun canvi en l’entorn? Feia més calor?\nRecordo que aquell dia feia molta calor, però no que després de l’explosió en fes més. El que sí que recordo és una estranya sensació de calma: una mena de silenci total.\nQuè van fer aleshores?\nUn dels mestres va trobar un camió i va traslladar-nos fins a la riba del riu, l’únic lloc on crèiem que podíem estar segurs de les flamarades que ho envoltaven tot. Vam passar la nit allà.\nQuè van fer al dia següent?\nVam dirigir-nos cap al nord de la ciutat per circumval·lar la zona del centre, epicentre de l’explosió, i ens vam passar el dia transportant ferits. La segona nit la vam passar en una casa particular que amablement ens van acollir.\nArribem al tercer dia, el 8 d’agost del 1945.\nSeguint cap al nord, vam arribar a una botiga. Recordo la gent ferida amuntegada als passadissos i el bol d’arròs que ens van donar. Era el primer que menjàvem des de l’explosió. Corrien molts rumors i notícies sobre el què estava passant a les poblacions veïnes. Vam saber que la del meu mestre s’estava cremant però que la meva, Kohi, s’havia salvat. Llavors el meu mestre va decidir deixar-nos, a la meva amiga i a mi, en el camí que duia a Kohi. Ens va dir: “Aneu tot recte, sempre recte, i arribareu a casa”.\nQuè va passar durant aquest trajecte?\nA mig camí em vaig trobar amb el meu pare, que feia tres dies que em buscava i ja havia perdut les esperances de trobar-me. Com ens vam abraçar! Malauradament, un any i mig més tard va morir vomitant sang. Llavors no vam saber que va ser per culpa de la radiació a la qual va estar sotmès aquells tres dies. La gent emmalaltia de cop i es moria, però no sabíem exactament per què.\nCom van ser els primers dies a casa?\nLa meva mare es dedicava a guarir els cremats que arribaven des de l’epicentre. També venia gent assedegada, completament deshidratada, que ens suplicava que els donéssim aigua. Ens havien dit que no ho féssim, que si els donàvem aigua moririen. I al principi no ho vaig fer.\nHe llegit que en el memorial de la pau d’Hiroshima hi ha estanys d’aigua en record a tots ells.\nSí, però jo, quan vaig veure que morien igualment, els donessis aigua o no, vaig començar a donar-los-en. Com a mínim els alleugeries el patiment. També arribava gent desfeta.\nDesfeta en quin sentit?\nEn el literal, amb la pell desfeta. Recordo com a alguns la pell els penjava de les ungles. D’altres, arribaven amb les cares desfent-se, completament desfigurades, monstruoses. Mai no oblidaré tampoc una mare embogida amb el seu nadó mort en braços, donant voltes i dient coses sense sentit fins que es va estirar a terra i va morir. Tot plegat, em feia sentir molt malament, amb un gran sentiment de culpa.\nSí, pel fet d’haver sobreviscut. Molta gent que venia a casa em deien: “Oh! Tu has estat molt afortunada. Has pogut tornar!”. Però jo no em sentia així. Hi havia uns familiars meus que havien perdut dos nens que també estaven si fa o no fa a la zona on era jo i sempre es preguntaven: “Però com és que ella ha pogut tornar i els nostres no?”\nQuan es va començar a recuperar la normalitat?\nLa meva escola va reobrir al desembre. Va ser el primer cop que em vaig aproximar de nou a l’epicentre. Va ser a l’estació d’Hiroshima, a 1 km del centre de la ciutat, però no hi havia res, ni pedres.\nL’any 1958 va rebre el certificat oficial que l’acreditava com a 'hibakusha', “persona afectada per l’explosió”. Què ha significat per a vostè això?\nAra som uns 200.000 i tenim dret a dues revisions mèdiques a l’any. Gràcies a això em van detectar a temps un càncer d’estómac. Però els hibakusha hem estat força estigmatitzats al Japó. Molta gent creia que podia emmalaltir només d’estar en contacte amb nosaltres, cosa que no és certa. Molts altres també han tingut dificultats per contraure matrimoni, trobar feina o ser acceptats en el seu veïnat. Jo per sort he pogut fer el que volia: difondre el que vaig viure perquè no es torni a repetir.\nAquest article es va publicar en el número 158 del SÀPIENS (agost 2015).


Museu de Badalona | Patrimoni Cultural. Generalitat de Catalunya\nMuseu de Badalona Viatja a la Baetulo romana\nFaçana del Museu de Badalona. CC 0 - Zarateman / Wikimedia Commons\nQuan s’urbanitzava el clos de la Torre a Badalona l’any 1954 es va fer un troballa excepcional: les restes de les termes de la ciutat romana de Baetulo en un excel·lent estat de conservació. Per preservar-les, al seu damunt es va construir el Museu de Badalona, que s’inaugurava el 1966.\nDes de la remodelació del 2010, baixar al subsòl del Museu de Badalona és accedir a un jaciment de 3.400 m2 amb els vestigis de la ciutat romana. A més de les termes, es poden veure restes del cardo maximus i del decumanus maximus (amb les corresponents clavagueres), de diverses botigues (tabernae) i de tres conjunts d’habitatges (insulae). Es tracta d’un dels conjunts arqueològics d'època romana més importants i més ben conservats de Catalunya.\nL’exposició permanent del Museu explica els primers hàbitats testimoniats a Badalona -prehistòria, edat del ferro i cultura ibèrica-, però destaquen sobretot les peces referents a Baetulo, entre les quals hi trobem les pollegueres de la porta de la ciutat, el Vas de les Naus o el retrat d'Agripina.\nLa col·lecció compta amb un document epigràfic de gran valor, la Tabula Hospitalis, una taula de bronze que transcriu un pacte d'hospitalitat de l'any 98 dC entre els baetulonenses i Quint Licini Silvà Granià, patró de la ciutat. L’altra joia de l’exposició és la Venus de Badalona, una de les representacions femenines més importants de Catalunya. Aquestes peces van tornar a Badalona el 1980, després que fossin espoliades durant la Guerra Civil.\nA part de l’edifici principal, el Museu compta amb diferents subseus: els jaciments romans museïtzats de la Casa dels Dofins i el Jardí de Quint Licini, el Turó d'en Boscà (poblat ibèric emmurallat), i la masia de Can Miravitges (casa senyorial agrícola del segle XVIII).\nCada any, el darrer cap de setmana del mes d’abril, el Museu organitza el festival romà Magna Celebratio, amb la voluntat de donar a conèixer el patrimoni romà de la ciutat a través de la Reconstrucció Històrica.\nTarifa mínima: 1,00 €. Primer diumenge de mes, Amics del Museu, joves (8 -16 anys), jubilats.\nTel. +34 933 841 750


Ja es pot consultar l’assignació de places universitàries | Adolescents.cat\nJa es pot consultar l’assignació de places universitàries\nper Redacció , 11 de juliol de 2019 a les 13:25 |\nJa es poden consultar els resultats de la primera assignació de places de la convocatòria de juny de la preinscripció universitària. Ho pots fer a través d'aquesta web.\nLes sol·licituds dels i de les estudiants s'ordenen per la nota d'admissió. Les places de cadascun dels centres d'estudi s'adjudiquen començant per l'estudiant amb la nota més alta i baixant per ordre decreixent fins que s'exhaureixen totes les places.\nEls resultats de les assignacions de places es poden reclamar fins al dia 16 de juliol. S'ha de presentar una sol·licitud a l'Oficina d'Accés a la Universitat o les seves seus territorials.\nQuè fer si no he aconseguit la plaça triada en primera preferència?\nSi a la primera assignació de places ets assignat a un centre d'estudi sol·licitat entre la 2a i la 8a preferència pots convertir-la, mitjançant el tràmit "Assignació definitiva", en la 1a preferència. Això significa que renuncies a les preferències anteriors i et matricules en la opció assignada. Aquest tràmit es fa al portal d'accés a la universitat a partir del 12 de juliol. Si no fas aquest tràmit, la plaça que ara tens assignada no es perd.\nContinuar en el procés de reassignació de places\nSi a la segona assignació de places de la convocatòria de juny ets assignat a un centre d'estudi sol·licitat entre la 2a i la 8a preferència, o bé no ets assignat a cap de les preferències sol·licitades, i vols continuar en el procés de reassignació de places per millorar la teva assignació, has de fer el tràmit "Continuar en el procés de reassignació de places" al portal d'accés a la universitat. Aquest tràmit es pot fer a partir del 24 de juliol.


La Trocha De Hoyorredondo Hoyorredondo Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLa Carrera, 88, Hoyorredondo, Hoyorredondo, Espanya, 05516 - Veure al mapa\nConvenientment situat a Hoyorredondo, La Trocha De Hoyorredondo és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix La Trocha De Hoyorredondo asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, aparcament de cotxes, restaurant, visites turístiques.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, aparell de televisió, plat de dutxa, banyera, assecador de cabell per satisfer els clients més exigents. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com jardí. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Hoyorredondo, faci de La Trocha De Hoyorredondo la vostra llar.\nTots els tipus de viatgers (45) Parelles (30) Viatgers en solitari (3) Famílies amb infants petits (7) Famílies amb infants grans (2) Grups (3)\nAllotjaments a Hoyorredondo


Riscos – AMO BARCELONA (BDSM blog)\nPosted on Octubre 23, 2015 Octubre 20, 2015 by amobarcelona2\nQualsevol empresa que comença un gran projecte posa focus en un dels apartats més subjectius i menys vistosos com és la gestió de riscos. En certa manera l’ésser humà també gestiona (de manera inconscient) els riscos dels seus actes a la vida. Els bancs són els que millor gestionen els riscos perquè són qui millor coneix el mercat. Nosaltres, les persones, hauríem de gestionar millor els riscos perquè ningú ens coneix millor que nosaltres mateixos. Gestionar els possibles riscos d’ésser submisa no significa tenir por sinó ésser realista i imaginar les possibles conseqüències d’allò que anem a fer. De tota manera penseu una cosa, un risc també és sempre una oportunitat, és a dir, sigueu optimistes abans de ser pessimistes.\nEntrada anteriorComençar fort o començar a poc a poc


Els veïns de diferents barris «obren» passos alternatius per travessar l’antiga via del tren | ASOCIACIÓN DE PROPIETARIOS EL REGUERAL\n20 julio, 2021 Leonardo RocaDeja un comentario en Els veïns de diferents barris «obren» passos alternatius per travessar l’antiga via del tren\nEn noviembre del 2020, realizamos una visita conjunta por el barrio con nuestra regidora y dos regidores (Sres. Maza y Abella) del Ayuntamiento, de eso hace 8 meses\nAhora parece ser que ya vemos una lucecita para solucionar el problema del paso sobre la vía del tren\nEs lamentable que las cosas de palacio no es que vayan despacio, es que parece que van hacia atrás\nEn aquella visita de noviembre, las explicaciones que nos dieron no se parecen en nada a lo que leemos en prensa\nConclusión, que no tenían idea de las posibles soluciones, se remitían al proyecto de convertir la antigua vía del tren en un trazado para tranvías\nLamentable que por la prensa nos enteremos de las posibles soluciones (de momento sin fecha inicio obras), ya sabemos que los vecinos solo somos importantes cuando hay que votar\nY para acabar, veremos cuando empiezan las obras y cuando acaban. Este consistorio parece que solo le interesan las obras muy, pero que muy visibles y que sirven para capitalizar votos\nEn Cambrils Badía, somos pocos los votantes\nA l’espera que l’Ajuntament habiliti un seguit de passos provisionals, tal com va anunciar el passat gener, els veïns de diferents zones han foradat la tela metàl·lica que servia de barrera i així poder travessar la via\nPass preparat per els propis veïns de Regueral/Cambrils Badía\nA l’espera que l’Ajuntament de Cambrils habiliti un seguit de passos provisionals per a la circulació de vianants i de vehicles a diferents punts de l’antic traçat ferroviari, alguns veïns ja han «obert» passos alternatius per poder travessar d’un costat a l’altre de la via. Un d’aquests punts és el que s’ha obert al carrer d’Andalusia –a l’Eixample Platja– i que connecta aquest barri amb el carrer de Beltran de Cambrils i la zona direccional on hi ha l’institut Ramon Berenguer IV, la residència d’Avis Baix Camp, l’institut Cambrils i l’escola Marinada. A falta d’aquests passos que s’han anunciat per part de l’Ajuntament de Cambrils, els veïns que circulen per aquesta zona han anat foradant la tela metàl·lica que servia de barrera per al pas dels trens i així poden travessar d’un costat a l’altre.\nAquesta operació per facilitar el pas d’un costat a l’altre de la via també s’ha fet en d’altres punts com per exemple a l’alçada de Cambrils Badia –darrere de les instal·lacions esportives del Set Cambrils– on, fins i tot, s’han col·locat taulons i fustes per trepitjar amb més facilitat a l’hora de creuar l’antiga via. En aquest punt també s’ha xafat la tela metàl·lica protectora que hi havia. Sembla ser que, aquest pas «provisional» ja fa força mesos que és utilitzat pels veïns de la zona.\nJa es té el vist-i-plau definitiu d’Adif per habilitar els passos provisionals\nRecordem que el passat mes de gener, revistacambrils.cat informava que, des del consistori cambrilenc, s’estava treballant en els projectes d’adequació d’aquests passos. Sis mesos després, aquest passat mes de juny, revistacambrils.cat apuntava que des de l’Ajuntament de Cambrils s’estava a l’espera de rebre el vist-i-plau d’Adif per tal de poder habilitar els diferents passos provisionals, donat que Adif havia demanat un «replanteig» del projecte. Aquest 12 de juliol, el regidor d’Urbanisme –Enric Daza– anunciava a revistacambrils.cat que, «avui, tot just, hem rebut l'»ok» definitiu per part d’Adif i ja podem licitar. Adif ens ha fet diferents consideracions i indicant-nos tenir un especial compte i precaució amb els serveis que passen per allí com són la fibra òptica, instal·lacions elèctriques…». El regidor d’Urbanisme ha afegit que, «per al pas de l’antiga estació ja hi ha empresa guanyadora per fer els treballs, però per les dates que estem ja començarem passada la temporada turística».\nL’Ajuntament té previst habilitar diferents passos: a l’avinguda de Joan XXIII on s’hi farà una mitja rotonda per al pas de vehicles; a l’antic pas a nivell de l’estació de tren que connectarà l’avinguda de Josep Vidal i Barraquer amb l’avinguda de l’Horta de Santa Maria i que serà per a vianants; un altre al Camí del Corralet on es construiran unes voreres més amples i serà per al pas de vehicles i de vianants; un altre pas de vianant a l’avinguda de Mas Clariana i un altre pas de vianants entre les places de Francesc Macià i de Lluís Companys, a l’Eixample Platja.


Torra reivindica el reconeixement de el dret a l'autodeterminació de la Vall d'Aran La República\nTorra reivindica el reconeixement de el dret a l’autodeterminació de la Vall d’Aran\nEl president ha assegurat que si se salva i es protegeix l’aranès també se salvarà el català\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, durant la seva intervenció en l'Hèsta d'Aran.\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, ha reivindicat aquest dimecres el seu compromís amb el reconeixement “de la realitat nacional de la Vall d’Aran i el seu dret a l’autodeterminació”.\nHo ha dit en la seva intervenció en l’acte de l’Hèsta d’Aran, que commemora el 30 aniversari de la recuperació de la institució de el Conselh Generau de l’Aran, en el qual ha assegurat que “Catalunya vol ser garant de la llibertat i la democràcia”, segons ha explicat la Generalitat en un comunicat.\nTorra ha assegurat que, en la protecció i la difusió de l’aranès, “Catalunya hi serà”, ja que considera que si se salva aquesta llengua també se salvarà el català.\n“És la mateixa tasca, és la mateixa lluita compartida, pel valor de la singularitat com a aportació pròpia a la cultura universal”, ha subratllat.\nDurant l’acte, el cap de l’Executiu català ha homenatjat als serveis sanitaris i d’emergències per la pandèmia: “A tots els que avui sabem que sou persones essencials i ens permeteu a tota la resta tirar endavant amb les nostres vides, no oblidarem mai una gesta històrica que per sempre durem amb nosaltres”.\nTambé ha dedicat unes paraules de record a les víctimes del coronavirus, després dedicar-los un minut de silenci: “Els devem un adéu col·lectiu i sens dubte a l’Aran, com a Catalunya, ho farem”.


Mojica, del Girona, es mostra ambiciós amb la represa de la Lliga: "Anirem per l'ascens directe" - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nMojica, del Girona, es mostra ambiciós amb la represa de la Lliga: "Anirem per l'ascens directe"\nEl jugador del Girona ha reconegut en una entrevista a EFE que l'equip afronta el tram final de la Lliga "com si fos un Mundial" i insta els seus companys a "guanyar sí o sí cada partit per seguir vius"\nRedacció 06/06/2020 - 16.58 Actualitzat 06/06/2020 - 17.27\nJohan Mojica té ganes de tornar a jugar\nAmo del costat esquerre del Girona, ha parlat dels onze partits de la Lliga regular que li queden a l'equip "com una oportunitat molt gran d'aconseguir novament una cosa històrica", recordant l'ascens a Primera dels blanc-i-vermells el 2017, ara que se'n compleix el tercer aniversari. L'equip dirigit per Pep Lluís Martí es reestrenarà dissabte que ve a l'estadi de Las Palmas, equip que ocupa la zona baixa de la classificació. Els gironins, per la seva banda, són cinquens, a vuit punts dels llocs d'ascens directe.\nTot i la distància amb les posicions capdavanteres, Mojica no renuncia a atrapar el Cadis o el Saragossa: "Anirem per l'ascens directe. Estem mentalitzats per aconseguir-ho. I si ha de ser a través del play-off d'ascens, benvingut sigui". El colombià ha explicat que després de l'aturada, l'equip ha tornat als entrenaments "renovat mentalment, amb forces, il·lusions renovades i amb moltes ganes". Mojica, que aquesta temporada ha disputat 25 partits amb la samarreta blanc-i-vermella, ha parlat del fet de jugar tan seguit: "Cada tres dies, tenir dues alineacions completes, amb dos jugadors per posició, pot ser una ajuda força important".


Manifiesto-Català – Algorights\nAlguna cosa a llegir\nSom una comunitat de persones procedents de diferents disciplines i sectors que, des de la diversitat dels nostres interessos, coneixements i habilitats, vetllem pel compliment i les garanties dels Drets Humans en el desenvolupament i l’aplicació de les tecnologies de la Intel·ligència Artificial (IA). El nostre treball se centra en l’Estat Espanyol però qualsevol persona interessada és benvinguda a col·laborar independentment de la seva localització.\nPer què hem creat Algorights?\nL’avenç de la IA presenta reptes ètics i morals sense precedents que últimament estan sent objecte de debat tant en l’administració pública com en el sector privat. A ALGORIGHTS creiem que aquesta cojuntura presenta una oportunitat única per a que aquesta tecnologia es dissenyi, desenvolupi i s’implementi de forma democràtica i en garantia dels drets humans.\nPer això advoquem per la participació de la societat civil en el debat. Si volem una IA democràtica i justa, la societat civil ha d’estar present i formar part dels espais de presa de decisions sobre la conceptualització, disseny, desenvolupament, implementació i avaluació de la IA.\nAmb aquest objectiu volem crear una xarxa col·laborativa per promoure la participació de les persones i de les organitzacions\nde la societat civil en l’àmbit de les tecnologies de la IA des d’un enfocament centrat en els Drets Humans.\nUna xarxa que promogui i crei coneixement en relació amb la IA per contribuir a la democratització de la mateixa fomentant el pensament crític en la població. Busquem, entre altres coses, promoure eines d’avaluació i investigació per fomentar la transparència algorítmica de les administracions públiques i del sector privat.\nA ALGORIGHTS volem ser una comunitat OBERTA i INCLUSIVA. Qualsevol persona que tingui ganes i temps pot participar i ajudar a promoure la democratització de l’accés, creació i aplicació del coneixement de la IA amb un enfocament des dels Drets Humans. Com més gran sigui el número de perspectives i experiències millor serà el nostre treball.\nALGORIGHTS és també un espai MULTIDISCIPLINAR i PLURAL. Som un conjunt de persones de diferents àmbits i amb coneixements molts variats. Ens uneix voler que la societat civil tingui un paper clau en el desenvolupament de la IA i ho fem a través del pensament CRÍTIC i la COLLABORACIÓ.\nSom una comunitat basada en la TRANSPARÈNCIA. Creiem que la claredat i mostrar com funcionen els nostres processos és beneficiós per la societat.\nLa comunitat es composa de persones amb perspectives i posicionaments ideològics diversos l’eix comú de les quals és la DEFENSA DELS DRETS HUMANS. Treballem de forma ORGÀNICA i estem en constant evolució.\nDescàrrega nostre Manifesto


ᐅ Manteniment informàtic Cabrils - Manteniment informàtica Cabrils\nSom experts i comptem amb molts anys d’experiència en manteniment informàtic Cabrils, serveis informàtics\nLa clau del nostre servei de manteniment informàtic Cabrils és l’experiència i professionalitat del nostre equip tècnic i el nostre expert sistema de gestió\nEl nostre servei de manteniment informàtic Cabrils i suport tècnic informàtic correspon a serveis constants preventius i resolutius en les instal·lacions del client i remotament, amb l'objectiu de prevenir i incentivar actuacions correctives. A Gestinet Cabrils, també realitzem el monitoratge dels servidors i usuaris a cada client per a poder oferir més i millor control, donant una resposta més ràpida i efectiva en cada actuació i situació.\nA Gestinet Cabrils només utilitzem plantilla professional pròpia qualificada\nÉs important destacar, sobretot en el sector outsourcing de serveis de manteniment informàtic Cabrils, que tots els tècnics informàtics de Gestinet són professionals experimentats en plantilla, fixes ubicats a Cabrils, pel que no utilitzem la modalitat de subcontractació i/o utilització de perfils freelance, ja que aquestes modalitats van en decrement del servei i satisfacció del client.\nEl servei de manteniment informàtic Cabrils de Gestinet, és líder del sector per experiència, reputació i màximes garanties\nGestinet, empresa referent en manteniment informàtic Cabrils, suport i serveis informàtics amb una llarga experiència i recorregut en el nostre sector, compta amb un gran equip tècnic professional en constant formació i reciclatge de coneixements que aporta als nostres clients el millor assessorament i experiència per tal d’aconsellar i recomanar en cada moment i situació la millor i més eficient solució.\nManteniment informàtic Cabrils: Gestinet compta amb una de les respostes més ràpides del sector\nGestinet compta amb una de les respostes més ràpides sobre incidències informàtiques i qualsevol entrebanc informàtic que el client pugui patir. Inicialment, mitjançant resposta remota per a mirar de ser més eficients, ràpids i efectius, i el següent nivell és la resposta presencial per part dels nostres tècnics a la ubicació del client, oferint a Cabrils una de les respostes més ràpides del mercat.\nIgual que oferim un servei de manteniment informàtic Cabrils periòdic, preventiu, expert i exigent, també disposem d’altres serveis vitals per a qualsevol empresa avui dia, utilitzant sempre les tècniques i metodologies més innovadores i eficients.\nManteniment informàtic Cabrils: Gestíó integral de backups\nEn totes les modalitats de manteniment informàtic Cabrils que oferim, una de les facetes més importants i sensibles que el nostre servei gestiona i assegura és la correcta realització de backups (còpies de seguretat) de dades i sistemes de cada client, oferint diversos serveis i opcions en aquest sentit com a complement i/o millora d’aquest sistema de seguretat tan primordial i vital per a qualsevol empresa. Revisió integral de backups en local, realització de backups externes o en aparells extraïbles (LOPD), etc...\nEl nostre servei informàtic a Cabrils disposa d'un temps màxim de resposta sobre incidències de 3 a 4 hores. Actualment donem resposta immediata.\nTots els nostres tècnics de suport informàtic a Cabrils disposen com a mínim de Grau Superior Informàtic en Sistemes Informàtics.\nVinculem per a cada client de manteniment de sistemes informàtics a Cabrils un mínim de 2 tècnics directes per a ser el més resolutius i precisos possible.\nEls clients disposen els telèfons mòbils dels tècnics vinculats per a que puguin contactar directament i ser més resolutius i efectius en el servei de suport informàtic a Cabrils.\nDisposem de tècnics fixes i estables per a donar un servei de manteniment informàtica Cabrils estable i ràpid sense sorpreses ni esperes.\nEls nostres clients de serveis IT a Cabrils disposen d’una potent Extranet per a la gestió completa del seu servei.\nContractes de manteniment informàtic Cabrils amb màximes garanties\nRealitzem contractes de manteniment informàtic Cabrils de prevenció, reparació i seguiment constant dels sistemes informàtics de cada client. Comptem amb molts anys d’experiència i una important cartera de clients a Cabrils aconseguida amb la rigorositat i professionalitat de tot l’equip humà de Gestinet, fet que ens posiciona com a una empresa referent i líder dins el nostre sector.\nManteniment informàtic Cabrils, presencial, remot i monitorat\nEls nostres tècnics informàtics realitzen el servei de manteniment informàtic Cabrils, xarxes, aparells i components informàtics de forma presencial a les oficines dels clients, juntament amb el monitoratge dels sistemes i resposta remota inclosa.\n100% Garanties en el nostre servei de Manteniment informàtic Cabrils\nA Gestinet Cabrils coneixem i som conscients de la importància d’un bon manteniment informàtic Cabrils i una actuació en aquest sentit proactiva i responsable, i d’aquesta manera evitar tant problemes de seguretat com entrebancs en una gestió eficient de tot els recursos de la xarxa, servidors i usuaris de cada client.


El Centre de Lectura de Reus organitza l’Estiu Cultural | Institut Ramon Muntaner\nEl Centre de Lectura de Reus organitza l’Estiu Cultural\nEl Centre de Lectura de Reus organitza l’Estiu Cultural 30/06/2021\nL'Escola de Lletres de la Biblioteca del Centre de Lectura ha organitzat l'Estiu Cultural, una oferta d'actes que tindran lloc aquest mes de juliol amb l'objectiu de proposar als socis de l'entitat i al públic en general una programació cultural de qualitat. En aquests moments de postpandèmia, l'entitat creu adient oferir una programació presencial amb la finalitat de recuperar la sociabilitat que li és pròpia a la cultura. Tot i així, totes les activitats també es retransmetran en directe pel canal Youtube del Centre de Lectura.\nL'Estiu Cultural té el seu tronc central en el cicle «Llibres que han marcat el món d'avui», en què diversos especialistes presentaran obres del pensament i de la literatura que han influït en la configuració de la societat actual. Altres activitats destacades de l'Estiu Cultural són les conferències així com una taula rodona sobre l'esport femení.\nProgramació de l'Estiu Cultural:\nDijous 8, a les 19.00h, conferència «L’Oulipo i l'art combinatòria (reloaded)», a càrrec de Pablo Martín Sánchez, escriptor i membre de l'Ouvroir de Littérature Potentielle (Oulipo). Els dies 4 i 5 d’octubre de 1991, Jacques Roubaud, un dels principals autors d'Oulipo, va pronunciar al Centre de Lectura la conferència «L’Oulipo i l’art combinatòria». Tres dècades després, un reusenc també membre d’aquest grup actualitzarà aquella xerrada.\nDilluns 12, a les 19.00h, conferència «Els anys de plom del pistolerisme a Reus. Cent anys de l’assassinat de l’alcalde Manuel Sardà», a càrrec de Joan Navais, historiador.\nDijous 15, a les 19.00h, taula rodona «Futbol: femení i plural. La dona com a motor de l’evolució esportiva i social», amb la participació de les periodistes Jordina Salvat i Elisenda Rovira i l'historiador Carles Viñas. Acte organitzat amb la col·laboració de la Fundació Futbol Base Reus\nDilluns 19, a les 19.00h, conferència «Occitània: tan lluny, tan a prop», a càrrec de Jaume Figueres, professor d'occità i membre del Cercle d'Agermanament Occitano-Català (CAOC).\nDimecres 21, a les 19.00h, cicle «Llibres que han marcat el món d'avui»: La Bíblia. Presentació a càrrec d'Armand Puig i Tàrrech, doctor en Ciències Bíbliques\nDivendres 23, a les 19.00h, cicle «Llibres que han marcat el món d’avui»: El Petit Príncep, d'Antoine de Saint-Exupé. Presentació a càrrec de Núria Oliveres, editora.\nDilluns 26, a les 19.00h, cicle «Llibres que han marcat el món d'avui»: El Manifest Comunista, de Friedrich Engels i Karl Marx. Presentació a càrrec de Toni Puig, economista.\nDimecres 28, a les 19.00h, cicle «Llibres que han marcat el món d’avui»: El príncep, de Nicolau Maquiavel. Presentació a càrrec de Jordi Branchat, llicenciat en Filosofia.\nDijous 29, a les 19.00h, cicle «Llibres que han marcat el món d’avui»: Harry Potter, de J.K. Rowling, a càrrec de Rosa Pagès, escriptora.


Laura Orgué anuncia que deixa la competició d'elit — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Laura Orgué anuncia que deixa la competició d'elit\nLaura Orgué anuncia que deixa la competició d'elit\nL'esquiadora i corredora justifica la decisió per la necessitat de fer "un canvi". En un comunicat ha agraït el suport que ha rebut al llarg de la seva carrera\nL'esportista Laura Orgué (1986) ha anunciat a través de les xarxes socials que la temporada que ve deixarà la competició professional, que va començar ara fa 15 anys amb l'esquí de fons i ha continuat els darrers anys amb les curses de muntanya i l'esquí de muntanya.\nL’esquiadora i corredora ha justificat la seva decisió per la necessitat de fer "un canvi" després de molts anys buscant el màxim rendiment. Així mateix, ha volgut fer un agraïment a les persones que l'han acompanyat en la seva carrera esportiva. En aquest sentit, ha fet un esment especial a l'urgellenc Joan Erola, "que fa temps que m'ha deixat entrar en la seva dimensió de l'esport de competició", i als clubs que l'han acollit, com el CEFUC, la Unió Excursionista Urgellenca o la UEC Anoia.\nEntre els agraïments també n'hi ha per Salomon i altres patrocinadors, les institucions i la RFEDI, la FCEH, la FEDMe i la FEEC. En l'escrit de comiat, Laura Orgué no oblida els aficionats que l'han seguit a través dels mitjans de comunicació i les xarxes.\nLaura Orgué tanca el comunicat assegurant que "pot semblar un adéu definitiu però no és gens cert; és un adéu obert", i recorda que "m'agrada massa el dorsal com per no tornar-me'n a penjar mai més cap".\nLaura Orgué va participar en tres Jocs Olímpics d’Hivern en la modalitat d’esquí de fons. El seu millor resultat va ser el 10è lloc en els 30 km dels Jocs de Sotxi el 2014, essent la millor fondista espanyola de tots els temps. En els últims anys s’havia especialitzat en la modalitat de curses de muntanya, on ha estat quatre vegades, del 2012 al 2015, vencedora de la Copa del Món en l’especialitat de cursa vertical.