Oberta la convocatòria dels Premis Cambra 2019, que tenen com a lema ‘El teu moment empresarial’\nLa Cambra de Comerç, Indústria i Serveis de Terrassa ha donat el tret de sortida a l’edició 2019 dels Premis Cambra, uns guardons que tenen com a objectiu reconèixer públicament les empreses que hagin desenvolupat algun projecte rellevant o hagin assolit reptes especials en les diferents categories establertes. Aquestes són: Trajectòria Internacional Consolidada; Iniciació a la Internacionalització; Millora Contínua, Sostenibilitat i Eficiència Energètica; Empresa Saludable; Impuls de la Innovació, la Recerca i el Desenvolupament; i Millor Iniciativa Comercial i de Serveis.\nL’entitat cameral ha obert formalment el període de presentació de candidatures per alguna de les diferents categories, a les quals poden concórrer fins al dia 29 d’abril les empreses ubicades en els municipis de Terrassa i la seva demarcació, entre els quals es troba Rubí. Les inscripcions es poden realitzar a través de la web www.premiscambra.org.\nUn jurat multidisciplinari format per persones de prestigi vinculades al món institucional, polític, empresarial i periodístic valorarà el proper mes de maig cadascuna de les candidatures i procedirà a l’elecció dels guanyadors -dos per cada categoria- després d’un rigorós procés de votació. L’acte de lliurament dels Premis tindrà lloc a principis del mes de juliol en una cerimònia de caràcter empresarial i institucional.\nEn aquesta edició 2019, el premi ‘Compromís i Sostenibilitat’ ha passat a denominar-se ‘Millora Contínua, la Sostenibilitat i l’Eficiència Energètica’. Pel que fa al lema d’enguany, la Cambra ha escollit ‘El teu moment empresarial’, un eslògan per reivindicar la visió i el compromís del teixit empresarial en el seu conjunt i la seva contribució activa en el desenvolupament econòmic i social del territori.\nLa Cambra de Comerç, Indústria i Serveis de Terrassa ha donat el tret de sortida a l’edició 2019 dels Premis Cambra. / Arxiu


Colau espera que el Govern inverteixi en la Model\nLa transformació costarà 94,3 milions d’euros i està previst que les obres comencin entre el 2020 i el 2021\n4 min. Barcelona 05/12/2018 00:10\n651x483 A l'esquerra, una simulació gràfica de com s'obriran les galeries en passatges. A la dreta, l'interior d'una de les galeries amb cel·les de l'antiga presó / AJUNTAMENT DE BARCELONA / MANOLO GARCIA A l'esquerra, una simulació gràfica de com s'obriran les galeries en passatges. A la dreta, l'interior d'una de les galeries amb cel·les de l'antiga presó / AJUNTAMENT DE BARCELONA / MANOLO GARCIA\nDesprés de temps treballant-hi, la transformació de la presó Model ja té preu: reconvertir la històrica presó i un dels símbols de la repressió a la ciutat en un pulmó verd farcit d’equipaments costarà 94,3 milions d’euros. Com va avançar dilluns l’ARA, l’Ajuntament de Barcelona té la intenció d’encabir als terrenys de l’històric centre penitenciari de l’Eixample un institut escola, una escola bressol, una residència de gent gran, 150 pisos públics, un espai per a joves, un espai d’economia social i solidària, un poliesportiu semisoterrat i un espai de memòria que reti homenatge a la història de l’espai. I fer-ho mantenint l’essència de l’edifici original. El consistori hi posarà inicialment 47,5 milions d’euros, una mica més del 50% del pressupost total, i confia que la resta arribi d’altres administracions que també han d’invertir en el projecte, segons va explicar ahir la tinent d’alcalde d’Urbanisme, Janet Sanz. La principal, la Generalitat, que s’hauria de fer càrrec del centre escolar que substituirà l’escola -ara instal·lada en barracons- i la residència d’avis prevista.\nL’equip de Colau també espera que l’Institut Municipal de l’Habitatge -participat pel consistori i pel Govern- hi posi el seu gra de sorra. La previsió és construir 150 habitatges públics en quatre espais diferents -al front del carrer Nicaragua i a les tres galeries que queden al carrer Provença-. Si els diners per a la residència no arribessin, el pla B municipal passaria per substituir l’equipament per pisos dotacionals igualment destinats a la gent gran.\nSi els terminis es compleixen, l’Ajuntament calcula que les obres començaran a finals del 2020, malgrat que a la sessió amb els veïns es va dir que segurament seria cap al 2021. El primer a caure seran els murs que actualment envolten l’antiga presó. Serà llavors quan els vianants copsin les dimensions del complex: la Model ocupa dues illes senceres de l’Eixample (uns 20.000 metres quadrats). “Mai s’havia fet una reserva tan gran d’espai per poder corregir aquest dèficit”, va apuntar Sanz. Els primers mesos -l’obra podria allargar-se fins a dos o tres anys- es dedicaran a començar a conformar el parc que envoltarà els equipaments.\nNomés una galeria intacta\nTal com es pot apreciar a les imatges simulades que ha fet públiques el consistori de Colau, la transformació passarà per mantenir l’estructura original de l’antiga presó -que segueix la forma clàssica del panòptic vigilant de Jeremy Bentham- i adaptar les galeries de cel·les perquè esdevinguin passatges oberts. Algunes parts s’aprofitaran per a equipaments i habitatge. Només la quarta galeria, que és la que tindrà l’espai de memòria, es mantindrà intacta. La planificació preveu intervenir en cadascuna de les galeries d’una manera diferent. En funció dels usos que s’acabin donant a cada braç s’optarà, per exemple, per mantenir aixecats només els arcs de l’estructura, conservar-ne també els murs interiors o bé per conservar fins i tot la coberta. En aquest sentit, i segons ha explicat l’equip de govern, els futurs usuaris podran observar a les façanes dels nous edificis determinades traces, fragments o elements originals, com ara parts del mur o alguna torre, que recordaran el passat del recinte.\nEl futur Espai Memorial de la Model, a la quarta galeria, esdevindrà un centre de difusió, exposició i recerca de la història de l’antiga presó i dels “moviments emancipadors i de resistència”. El punt central del panòptic també es mantindrà i es convertira en la plaça pública on convergiran els sis passatges.\nL’oposició no queda contenta\nL’objectiu del govern de Colau és ara començar a desenvolupar detalladament cadascun dels espais de la futura Model. Ho farà a través de reunions amb els membres que han participat en el procés participatiu, sobretot veïns i entitats de la zona. Es tracta d’anar concretant, a poc a poc, com plasmar aquestes idees finalistes en el nou pla director, que està previst que s’acabi de redactar al gener i que serà l’embrió de les modificacions que s’hauran d’introduir al Pla General Metropolità de la ciutat. Durant el primer trimestre de l’any s’obriran els concursos arquitectònics que han d’anar donant forma a les maquetes que ahir va presentar l’Ajuntament. El consistori vol deixar-ho tot encaminat abans de les eleccions municipals.\nAra bé, l’oposició planteja alternatives al projecte. ERC, per exemple, va demanar ahir al govern que compleixi amb el compromís d’encabir-hi un equipament de salut mental i els socialistes van titllar de “nyap” urbanístic la proposta. El PDECat i el PP, per la seva banda, van criticar, sobretot, que el procés s’hagi endarrerit. “Els veïns de l’Eixample acabaran el mandat amb la Model que ja els va deixar l’alcalde Trias”, va dir la regidora del PDECat Francina Vila.


Torra insisteix en l'autodeterminació i l'1-O com a partida per negociar\nReclama una Constitució i diu que ell no hi té res a perdre || Prepara una conferència política per al setembre que fixi el full de ruta de l’independentisme\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, va assenyalar ahir, després de la reunió de dilluns a la Moncloa amb el cap de l’Executiu central, Pedro Sánchez, que espera que el president del Govern adopti “decisions fermes” entorn de la judicialització del conflicte català, que demostrin el “canvi de cicle” respecte a les polítiques del Gabinet de Mariano Rajoy. Torra, que va subratllar que no desitja més “gestos” des de Madrid, va explicar que la trobada amb Sánchez va servir “per iniciar el diàleg”. Tanmateix, va afegir que encara no ha començat la “negociació”.\nEn una entrevista a Catalunya Ràdio, el cap de l’Executiu va explicar que va coincidir amb Sánchez que Catalunya té “un problema polític que requereix una solució política”, malgrat reconèixer que “en els grans temes de fons tenim posicions molt allunyades”. En aquest sentit, es va preguntar com pretén l’Estat “resoldre políticament un problema polític” si no és a través de les urnes, i va advertir Sánchez que “cap solució no és possible si no passa per l’exercici del dret a l’autodeterminació dels catalans”.\nEn aquest sentit, va dir que “l’eix central de la legislatura serà dotar Catalunya d’una Constitució”. “Vull arribar a la independència, tinc 55 anys, els meus fills ja són grans i no hi tinc res a perdre”, va remarcar. Torra, que va insistir que el punt de partida de la negociació ha de ser el referèndum de l’1-O i la “declaració política d’independència” del 27 d’octubre, també va denunciar davant del president del Govern central “la injustícia i la indecència de tenir presos polítics i exiliats”. D’altra banda, va anunciar que el vicepresident Pere Aragonès i la vicepresidenta del Govern central, Carmen Calvo, es reuniran demà a la Moncloa.\nPer la seua part, la portaveu del Govern, Elsa Artadi, va avançar que Torra prepara una conferència política per al setembre en la qual l’independentisme haurà de definir el full de ruta. En aquest sentit, va indicar que serà “una reflexió compartida amb la ciutadania de com considera que ha de ser el recorregut de Catalunya en els propers mesos i anys”. Artadi també va rebutjar posar una “data límit” per esperar que Sánchez expliqui la seua proposta per a Catalunya.


dilluns 8 Novembre 2021 - dijous 11 Novembre 2021\nConsultar preu a la web de l'esdeveniment\nDel 8 a l'11 de novembre de 2021 Barcelona acull la 44ª edició del World Hospital Congress, que la International Hospital Federation (IHF) organitza junt a la Unió Catalana d'Hospitals (UCH) com a entitat local. L'Hospital Sant Joan de Déu Barcelona, com a membre de la UCH, forma part del comitè organitzador.\nEs tracta d’una trobada anual que té com a objectiu promoure l’excel·lència en la gestió sanitària i social i espera reunir a més de 1.000 congressistes internacionals al Palau de Congressos de Catalunya.\nAmb el lema ‘People on board: Transforming Healthcare’, els continguts científics del congrés consten de tres temes principals que tenen com a punt en comú la transformació de la salut per millorar la qualitat de vida de les persones:\nTransformacions digitals i tecnològiques.\nCap a un concepte integrat i un model de servei de salut i atenció: transformacions impulsades pel valor.\nLes persones al centre de les transformacions del sistema de salut.


Disc de la setmana: Wilson Pickett | Bloc de toies.com\ndivendres, 21 Desembre 2007 by Mario\nÀlbum It’s harder now (1999)\nCançó que escoltes Soul Survivor\nWilson Pickett és una d’aquells monstres del ‘soul’ que cada vegada que poso un disc d’ell he d’anar a buscar la perruca que tinc guardada per quan Led Zeppelin vingui a SF i inevitablement posar-me a ballar.. Essent un dels cantants més populars dels 60’s va introduir l’estil agressiu i rítmic a la música soul. Sempre envoltat d’excel·lents bandes va ser als estudis de gravació Stax Studios de Memphis, Tennessee i The Fame Studio in Muscle Shoals Alabama que Pickett va gravar tota una sèrie d’èxits que el farien ser el rei del R&B entre el 1963 i 1972, incloent “In the Midnight Hour“, “Mustang Sally”, i “Broadway Funky”, entre altres.\nNascut a Prattville (Alabama), Wilson Pickett es va traslladar a Detroit (Michigan) als setze anys i feia el seu debut professional com el cantant de The Violinaires al final dels anys 50. Des de 1961 a 1963 es va ajuntar amb Els Falcons, escrivint i cantant al 1962 “I Found Love.” Pickett finalment va decidir cantar sol produint els èxits “If You Love Me” i “It’s Too Late.”\nEl 1964, Pickett va signar amb la llegendària Atlantic Records i feia els seus primers enregistraments als Stax Studios a Memphis (Tennessee) produint els èxits “In the Midnight Hour” i “Don’t Fight del seu àlbum The Exciting Wilson Pickett, convertint-se ja amb una estrella del soul. Pickett va tenir un gran èxit amb el “Hey Jude” dels Beatles, seguint al 1970 per “Sugar, Sugar.”\nÉs un veritable plaer recuperar aquests monstres del 60 i 70 amb una música que sortia de l’ànima (‘soul’) i que han estat els precursors amb el seu Rithm and Blues del Rock dels 70 i 80, A ell se’l considera el gran influenciador dels Rolling Stones.\nConsiderat el Princep del Soul (amb permís de ‘Prince’, es clar) té el sant coratge al 1999 (amb 60 anys) de gravar el que ha estat el seu darrer disc (It’s harder now). Un disc increïblement bo de la primera a la darrera cançó. Us he posat com exemple ‘Soul Survivor’, fent referència que ja no queda ningú de la seva generació..\nAra ja no queda ni ell, malauradament ens va deixar un 19 de gener (mira, el meu Sant) d’un atac de cor als 64 anys.\nTot un crack..\nUs deixo un vídeo gravat als 70 amb el seu ‘In The Midnight Hour’:\nEtiquetes : disc de la setmana, wilson pickett\n← JAZZ de New Orleans a la Fusion – III –\nDisc de la Setmana: Maurice el Medioni →\n2 thoughts on “Disc de la setmana: Wilson Pickett”\nJC on dissabte, 22 Desembre 2007 a les 17:02 said:\nMenys mal què amb aquesta marxa, estic cremant tota la mala llet acumulada amb el post que intento publicar i no puc, els peus és belluguen el cap és mou i dintre de la panxa un formigueig que et fa saltar.\nSempre en Wilson Pickett s’ha envoltat de magnífics músics (els metalls son impressionants), gran veu, ritme elèctric fan d’ell el Sr. del soul, molt bona recomanació.\nlluiski on Dimarts, 25 Desembre 2007 a les 23:25 said:\ngran mestre, pero prefereixo James Cotton!!, aquest blues del carrer!!!!


Oltra, Baldoví i Ferri iniciaran la campanya a Ontinyent presentats per Nico Calabuig – Compromís per Ontinyent\nPublicat el 15 de Març de 2019 en General\nCompromís comença la campanya per a les eleccions generals i valencianes a la Vall d’Albaida\nLes primeres espases de la formació valencianista faran un acte dijous 21 de març a les 19.30 al Teatre Echegaray de la capital de la Vall d’Albaida, poc més d’una setmana després de les primàries de Compromís, en què Calabuig va ser escollit candidat a l’Alcaldia d’Ontinyent.\nNico Calabuig, candidat a l’Alcaldia d’Ontinyent, ha declarat: “És un autèntic honor que s’haja escollit Ontinyent per donar el tret d’eixida a una campanya històrica fins les eleccions que afrontarem els propers mesos. I serà per a mi un orgull poder fer-ho de la mà de la pròxima Presidenta de la Generalitat Mónica Oltra, el pròxim portaveu del grup valencià al Congrés Joan Baldoví i el cap de llista per València a les Corts Fran Ferri.”\nUn acte al més alt nivell on les primeres espases de Compromís iniciaran a Ontinyent la campanya per tot el País Valencià després d’acabar el procés de primàries més obertes de tot l’Estat en les quals 35.000 valencians i valencianes han decidit les candidatures de la coalició. Així, Calabuig, elegit cap de llista de Compromís a Ontinyent amb el suport del 75% dels vots, remarcava: “amb l’impuls d’un èxit col·lectiu a les primàries a través de les quals la ciutadania ha participat per confeccionar les nostres candidatures, el Teatre Echegaray d’Ontinyent serà l’epicentre del camí cap a unes eleccions decisives per al futur d’Ontinyent i del conjunt dels valencians i valencianes. Sens dubte, un acte on mostrarem que el nostre projecte està preparat i il·lusionat per obtindre la confiança de la gent i governar a favor de la immensa majoria social”.\n← Nico Calabuig guanya les primàries de Compromís a l’alcaldia d’Ontinyent\nCompromís ompli el Teatre Echegaray d’Ontinyent en la presentació de candidatures amb Oltra, Ferri, Baldoví i Calabuig →


El nargorí Jaume Betriu a punt per al seu primer Dakar\nviurealspirineus 10:01 17/12/19\nQuan només falten tres setmanes per a que comenci el nou Dakar, el pilot nargorí ja ho té tot a punt per al seu debut a la gran prova, que enguany se celebrarà a l'Aràbia Saudita.\njaume per seu punt primer Dakar\nJaume Betriu a la Prize Giving Ceremony | 1000 Dunas 2019 / Actiongraphers\nJaume Betriu, quatre vegades campió d’Espanya d’Enduro, –tres d’ells també en escratch– es va marcar l’any passat l’objectiu d’arribar al Dakar. Per aconseguir-ho s’ha preparat a fons i a l’abril va participar en el Merzouga Ral·li, on va aconseguir la segona plaça a la categoria de debutants. Aquest resultat li va assegurar la seva participació en la gran cursa.\nEl pilot de Coll de Nargó sempre ha dit que l’esport l’ha fet feliç i l’ha ajudat a millorar i créixer com a persona. Aquesta no és una frase feta i així ho ha deixat clar al llarg de la seva trajectòria. Ho va demostrar al Ral·li 1000 Dunes on, juntament amb Joan Pedrero, van ajudar 15 pilots que es trobaven atrapats en un fangar i van arribar a temps per agafar el vaixell que tenia una hora límit d'arribada. Aquesta acció el va fer mereixedor del premi Fair Play Rider.\nEl desert marcarà el Dakar\nLa 42a edició del Ral·li Dakar, que es disputarà del 5 al 17 de gener de 2020 i serà el primer en territori de l'Aràbia Saudita, tindrà un recorregut variat i amb molta sorra al llarg de 7.856 quilòmetres i més de 5.000 cronometrats.\nCom a entrenament previ al Dakar, Jaume Betriu ha realitzat aquest mes de desembre intensos dies de test al Marroc. A l'Aràbia Saudita estrenarà una nova unitat de KTM 450 Ral·li, amb la preparació del FN Speed Team.\nFinalitzar la prova i aprendre\nJaume Betriu, pilot del Moto Club Segre, ha explicat que la prova li mereix molt respecte i que no es marca cap altre objectiu, en el seu debut al Dakar, que no sigui el d’acabar la cursa i aprendre molt.\nEls participants de l’Estat en la categoria de motos\nAquests són els pilots de l’Estat que participaran en la 42a edició del Ral·li Dakar, en la categoria de motos:\n24. Lorenzo Santolino\n25. Joan Pedrero\n81. Josep María Mas\n88. Javier Álvarez\nNova botiga de roba tècnica esportiva Hoko a la Seu d’Urgell\nObertes les inscripcions per a la Sant Silvestre de la Seu, 'Memorial Marc Peña Turet'


You are here: Home / Repertoire / SOLITUDINI, Enric Riu\nUn dels reptes més grans d’aquesta obra és tocar al límit de les dinàmiques del saxòfon i els continus contrastos de caràcter, recurs que incrementa la seva exigència interpretativa\nENRIC RIU (Barcelona, 1968) compagina la vessant de professor de música amb les de divulgador i compositor, essent les seves obres estrenades i interpretades a diferents països d’Europa i Amèrica. La seva producció comprèn diversos gèneres musicals que van des d’obres a solo fins obres orquestrals. En els últims anys ha desenvolupat el concepte de “co-creació musical”.\nPer a més informació sobre el compositor, llegiu aquí\nContacteu el compositor (enricriu@yahoo.es) per adquirir-la. 5 pàgines. Durada: 4:00 aprox. Música contemporània.\nNivell de dificultat MITJÀ-ALT. Àmbit (escrit): SIb2 – REb5\nElements tècnics: Amplia paleta de dinàmiques i timbres, amb canvis sobtats. Control de la respiració (frases llargues). Control del registre greu en dinàmiques molt piano. Bisbigliandi. Grups irregulars de notes. Multifònics. Diversitat de picats i articulacions. Slaps. Frullatti. Sons eòlics. Growl. Bend. Harmònics naturals i veu.\nInterpretació: Cerca constant de timbres i de canvi de caràcters.\nSignificat i estructura de SOLITUDINI\nRecordo perfectament una breu conversa amb Enric Riu (amb qui havia coincidit en alguna ocasió anteriorment) en una trobada de compositors i intèrprets europeus i americans a Reus a finals de juny de 2012. Aquell dia em va comentar que tenia al cap una obra per a instrument sol i que, després de la meva interpretació al concert de TIME FIELDS 1 d’Hèctor Parra, va decidir que seria per a saxòfon baríton.\nEm va alegrar molt aquest comentari, ja que la seva obra per a violí sol que es va estrenar en aquell concert la vaig trobar molt interessant. Encara em vaig alegrar més quan vaig rebre la partitura en PDF, tres setmanes més tard. Després d’un procés de treball molt amè amb Enric Riu, vaig poder estrenar-la l’abril de l’any següent, el 2013, dins del marc del Festival Mixtur a Barcelona.\nEn paraules del mateix compositor:\n“[SOLITUDINI] És el resultat sonor d’una reflexió personal sobre la relació entre l’home i la natura.\nEn la mesura en què formem part de sistemes, som vulnerables o ens n’afavorim. Sovint, aquesta sort depèn de la nostra pròpia labor: quan sembrem, esperem els fruits. Però sobre altres fets no podem exercir cap mena de control, com la sortida del sol. L’home necessita l’equilibri amb el sistema natural si no es vol veure anihilat.\nEl saxòfon baríton em va semblar un instrument perfecte, en aquesta ocasió, per explicar una experiència íntima. Aquesta obra no té cap intenció de posar a prova les capacitats virtuosístiques de l’instrumentista ni les possibilitats de l’instrument, però sí que ha estat concebuda pensant molt en ells. Per sobre de tot, es tracta d’un missatge dirigit a un oient.”\nÉs molt important tenir en compte per a la interpretació de SOLITUDINI, la idea que aquesta obra és una reflexió personal o meditació, justament per a donar valor als contrastos de dinàmiques i als canvis de caràcter (moltes vegades sobtats) que conté.\nAquesta intensa obra per a saxòfon baríton sol podria estructurar-se en tres parts enllaçades que segueixen la mateixa línia discursiva. L’obra comença amb una frase lenta que es desenvolupa mitjançant diferents procediments: ampliant la distància dels intervals, contrastant diferents motius (moltes vegades, molt breus –fins i tot, diferents notes per separat) i afegint progressivament passatges ràpids amb més freqüència. Tot això condueix a una secció central amb molt dinamisme i amb contrastos molt marcats. La tercera secció és molt lenta (quasi contemplativa) i discorre principalment al registre greu de l’instrument. Conté contrastos molt grans de dinàmiques i timbres i acaba amb la mateixa frase amb què començava l’obra, però una octava més greu.\nCom treballar SOLITUDINI\nCom explica abans Riu, SOLITUDINI no pretén ser una obra que ressalti el virtuosisme de l’intèrpret. Si entenem virtuosisme com l’execució de moltes notes en tempos ràpids, és veritat: les indicacions metronòmiques d’aquesta obra no ho són i no abunden els passatges ràpids. Malgrat això, tot esdevé molt ràpidament i es requereix un gran domini d’alguns elements tècnics propis del saxòfon baríton (el so en sí i altres com els multifònics, frullatti, etc) per definir clarament els contrastos entre les dinàmiques, molts cops extremes, sobretot en piano i en moltes ocasions en el registre greu.\nSegons el compositor, aquesta obra no pretén ser una mostra de les possibilitats tímbriques de l’instrument, encara que explota molts recursos que s’han de tocar amb la major precisió possible. És per això que serà necessari fer un bon treball per separat del control de les dinàmiques (també en els passatges amb multifònics), growl, les diferents articulacions (incloent els slap), etc.\nEl primer que ens apareix a la partitura és una rítmica exigent, amb canvis freqüents de compassos i amb grups irregulars de notes poc corrents (7:5, 5:3, etc.). Aquesta inestabilitat rítmica s’ha de reflectir després en la interpretació com un element més de l’expressivitat de SOLITUDINI. Però abans de treballar-la seriosament considera que seria convenient fer un bon treball de lectura, encara que després la interpretació pugui ser més o menys mòbil.\nTambé suggereixo treballar algunes notes, petits incisos i/o frases por separat, para donar valor a les diferències de dinàmiques que hi ha entre elles. En el pla interpretatiu és molt important destacar aquesta aparent falta de connexió tan pròpia dels canvis sobtats d’ànim que de vegades poden aparèixer en certs moments d’ofuscament.\nLa part polifònica de SOLITUDINI (els multifònics –mereixen una especial, ja que estan molt ben trobats-, els harmònics naturals i la veu) s’han de treballar amb delicadesa, ja que alguns d’ells no son fàcils, sobretot per les dinàmiques en què han de ser tocats. Insisteixo: primer fes un bon treball d’aquests elements a part.\nI, sobretot, per a mi, la principal dificultat tècnica de l’obra és el control dels pianos al registre greu, tant en les frases amb notes llargues com en les que hi ha figures més ràpides i en picat. Hauries de fixar molt bé l’embocadura, flexibilitzar el coll i la conducció de l’aire mantenint sempre la columna d’aire molt sòlida. T’ajudarà molt fer molts exercicis de notes filades.\nUn cop tinguis resolts tots aquests detalls tècnics, és molt important que toquis aquesta obra pensant en tot el què he comentat anteriorment: SOLITUDINI és una reflexió, una meditació. Y això requereix que la interpretis d’una manera molt personal. Precisament, aquesta obra funciona molt bé en concert si aconsegueixes personalitzar-la amb la teva interpretació.\nSi vols saber més detalls sobre SOLITUDINI, no dubtis a contactar-me


Ratxes: ELS MEUS GENS DE MARINO\nL'Oriol en el port de Barcelona a l'any 1960\nDes de sempre he estat un apassionat de la nàutica i del mar, malgrat que a casa, de petit, el meu contacte amb el mar era ocasional, amb algunes sortides per anar a passar el dia a la platja. El meu passeig preferit era pel port, visitant algun vaixell, navegant amb "golondrina" fins la bocana i així veure a tocar les sortides dels pràctics anant a buscar algun vaixell, era meravellós sentir-te immers en aquella olor de mar.\nHa estat de més gran i quan la meva independència m’ho ha permès que m’he anat impregnant de sal.\nSempre he tingut el neguit de saber de on em podia venir aquesta afició.\nPotser la resposta la vaig tenir el gener de 1992, quan em vaig examinar per patró de iot.\nUn cop havia acabat la prova de TEORIA DEL BUC, satisfet de com m’havia anat, em vaig apropar pausadament a la tarima de la sala per lliurar el meu exament al president del tribunal, Don Laureano Carbonell i Relat, professor titular de la Facultat de Nàutica. Aquest em va agafar els fulls i va llegir el meu nom, Oriol Subirà de Galdàcano........, a continuació em va preguntar “Usted no sera pariente de Don Gervasio de Artiñano de Galdácano que escribió un magnifico tratado sobre la arquitectura naval española en el año 1914? “. Tot i que era molt probable, doncs el cognom de Galdàcano és molt escàs, no l’hi vaig poder contestar.\nA l’endemà l’exàmen continuava i m’havia d’afanyar a donar-l’hi resposta a Don Laureano, vaig engegar una investigació familiar i efectivament vaig poder-l’hi confirmar que sí, el tal Gervasio era fill d’una tieta del meu avi matern.\nAixò no va quedar aquí, em faltava poder veure, llegir i tocar aquest “magnifico tratado” segons el llavors director del Museu Marítim de Barcelona.\nPortada i contraportada del llibre Arquitectura Naval Española (En Madera)\nEl vaig buscar insistentment i no va ser fins a mitjans de 2003 que vaig aconseguir-ne un exemplar en la llibreria Margarita de Dios de Madrid, tot sovint el consulto i en obrir les seves pàgines sento de lluny grinyolar les politxes de fusta, els flameig dels flocs de cotó, veus de mariners fatigats i sobre tot altre cop aquella olor de mar.\nPublicat per Oriol Subirà a 17:25\nBuscant informació sobre el mestre d'aixa Josep Vieta per a un treball que estic fent he vingut a parar al teu bloc. Veig que compartim una mateixa passió per la mar i els vaixells, tot i que la competició no m'interessa tant com a tu.\nDe tota manera, vull compartir aquesta passió amb gent de mar com tu de tot arreu; ja ho veuràs pels enllaços, dels quals a partir d'avui també en forma part "Ratxes". I encara amb més motiu si és un bloc en català.\nAprofito per dir-te que la penúltima entrada està dedicada a una regata de record molt trist a la nostra comarca, l'Arenys-Blanes de l'any 1970.\n19 d’octubre de 2008 a les 20:54\nCarlos Ramos ha dit...\nBona la teva nota d'avui.\nNomès una correcció, D. Laureano Carbonell, a més de Capità de la Marina Mercant i Catedràtic de Dibuix de l'Escola de Nàutica de Barcelona, es Llicenciat en Història i va ser onservador del Museu Marítim de Barcelona i no director que per aquells temps era D. José Maria Martínez Hidalgo.\nUna abraçada i vent en popa.\nComo no solo soy una apasionada del mar sino que me interesa todo lo que tenga que ver con la genealogia, me ha encantado tu descubrimiento de tu familiar marino. Te animo a que sigas buscando, incluso sin tus apellidos principales Subirà o Galdácano.\nCarolina del CV Blanes\n4 de desembre de 2008 a les 20:27\nBibliotecaMMB ha dit...\nVolia fer una precisió al comentari de Carlos Ramos. Laureano Carbonell sí que va ser durant un petit periode de temps director del Museu Marítim, precisament va substituir en Martínez-Hidalgo. L'any 1992 però no n'era el Director. L'any 1992 la Directora era l'Elvira Mata, actual directora tècnica del Museu.


A la Comunitat Valenciana per a fer un seguiment continu dels nivells d'ozó s'ha desenrotllat la Xarxa Valenciana de Vigilància i Control de la Contaminació Atmosfèrica (RVVCCA). Esta xarxa compta actualment amb un total de 51 punts de mesura, repartits per tot el territori.\nA la Comunitat Valenciana la Conselleria de Medi Ambient, Aigua, Urbanisme i Habitatge ha propiciat una sèrie d'actuacions que poden resumir-se en els punts següents:\na) S'establixen els llindars d'informació i d'alerta per a l'ozó. S'entén per “llindar d'alerta” el nivell a partir del qual una exposició de breu duració suposa un risc per a la salut humana que afecta el conjunt de la població que requerix l'adopció de mesures immediates per a informar al públic. El “llindar d'informació” es referix al nivell a partir del qual una exposició de breu duració suposa un risc per a la salut dels sectors especialment vulnerables de la població i que requerix el subministrament d'informació immediata i apropiada. En la taula es mostren els dits llindars.


La xarxa viària - Història - Les cases d'Alella\nhistoria El municipi a l'edat moderna La xarxa viària\nAl llarg dels segles XVII i XVIII les referències escrites als camins d’Alella i el seu entorn són abundants i, en la majoria de casos, els noms han perdurat fins avui. Gran part dels recorreguts estaven lligats a l’accés a les parcel•les de terra cultivades, a l’activitat comercial i a l’intercanvi de mercaderies.\nUna de les vies més antigues és el camí dels Contrabandistes, que transcorre allunyat del pla però evitant les cotes més elevades. En el terme d’Alella es pot identificar amb el camí vell de Tiana -que passa per coll de Vendrans- i pel camí vell de Teià, passant per Cal Mallorquí. És possible que aquesta via sigui d’origen ibèric i d’ús romà, ja que resseguint-ne el traçat pel Maresme sembla comunicar els diferents nuclis d’aquest període establerts a la vessant marítima de la muntanya. Durant l’alta edat mitjana va es continuar utilitzant; n’és una prova el fet que al llarg del recorregut hi trobem un seguit d’ermites.\nLa Via Augusta, de creació romana, transcorria al seu pas pel Maresme paral·lela al mar. Malgrat certa divergència d’opinions, majoritàriament s’accepta que el traçat transcorria aproximadament a l’alçada de l’actual camí del Mig, que a la major part de la façana litoral discorre a uns 40 o 50 metres sobre el nivell del mar, evitant així canvis bruscos de cota i esquivant els promontoris arran de la costa. A la zona propera al terme d’Alella, però, l’orografia no permetia circular per la mateixa cota, fet pel qual s’enfilava pel vessant de la Serralada Litoral, de manera que la Via Augusta passava per darrere de la Serreta, continuava per sobre de l'autopista i continuava cap a Teià fins a trobar els Quatre Camins.\nEn època medieval, un cop configurat el poble d’Alella, aquesta antiga via es va desviar per anar a cercar el nucli urbà; d’aquesta manera va néixer el camí del Mig, que descriu una u. Gràcies a la tradició oral ha perdurat el record de l’arribada dels carlins a Alella per aquest camí i tenim constància de com aquesta via era clau en la xarxa de contraban de productes alimentaris al llarg dels segles XIX i XX.\nEl camí de la Carena, d’altra banda, ressegueix la part alta de la serralada. Se’n pot establir l’origen en l’època medieval, atesa la gran quantitat d’ermites i castells que trobem en recórrer-lo, però no es descarta que s’emprés ja en època ibèrica, ja que sembla comunicar els diferents oppida o assentaments fortificats. La via comunica els dues vessants de la carena, vertebrant-la longitudinalment; a més, amb els segles ha esdevingut límit de terme.\nExistien també un seguit de camins que comunicaven amb el Vallès seguint les valls de les rieres, però allunyats del curs de l’aigua per evitar els desperfectes causats per les rierades. Cal esmentar el que ascendia per la carena entre Alella i Teià buscant el pendent constant i anava a trobar l’enllaç dels Quatre Camins a la part alta de la serralada. El segle X es fa referència ja a la Pedra Alba, emplaçada aproximadament a les actuals Seixanta Escales del Masnou; es tractava d’un turó de roca calcària de color blanquinós -d’aquí el nom que rebia- que formava un penya-segat vora el mar i que es trobava al sud de la Via Augusta, que en aquest punt entroncava amb el camí de la Carena.\nUn altre camí transversal ascendia des de la costa vers el nord-est. Es traca del camí Ral, nom que ve de la deformació de l’expressió camí Reial, que té origen en l’Alta Edat Mitjana, quan els Usatges de Barcelona van posar els camins públics sota la potestat del príncep. Aquesta via pujava allunyada a ponent de la riera fins a la Creu de Pedra, punt de referència que avisava el visitant de la proximitat del poble d’Alella. Des d’allà continuava cap al Vallès seguint la carena entre les dues rieres i buscant així el pendent més constant possible. A l’alçada de la torre del Governador, es bifurcava: cap a ponent sortia el camí de Martorelles i cap a llevant, passant per darrere de l’actual camp de futbol, arrencava el camí Fondo, que continuava ascendint cap al nord-est fins a trobar el famós encreuament dels Quatre Camins. Per l’actual torrent de Can Cues en pujava una variant que enfilava directament cap al coll de Font de Cera i que era utilitzada bàsicament pels traginers, però també pels bandolers, fet pel qual va passar a anomenar-se camí dels Lladres.\nEl torrent de Vallbona també es desenvolupa transversalment, però el seu ús sempre ha estat d’àmbit local. Donava accés a algunes de les finques situades a la llenca de terra que es troba entre el mateix torrent i la riera de la Coma Clara. A partir de l’alçada de l’Escorxador, deixava de ser fàcilment practicable, ja que esdevenia molt més agrest i s’enfilava muntanya amunt fins al seu naixement. A les finques situades al nord s’hi accedia, doncs, per un altre caminal, paral·lel a la riera Coma Clara, que fixava successivament els límits de les finques de Ca l’Estrada (ara Can Llimona), Can Codina i Can Sopa. Amb els anys, els seus propietaris es van veure obligats a obrir nous accessos des del costat de la riera, que ja estava adquirint especial importància com a eix de comunicacions. El trànsit que absorbien la riera de la Coma Fosca i el torrent de Vallbona va ser reconduït cap a la Coma Clara amb l’obertura del passeig de Marià Estrada, que comunicava transversalment les tres vies.\nUn personatge vinculat a Alella va ser Agustí Canelles i Carreres (Alpens, 1765 - Alella, 1818), religiós, matemàtic i astrònom que va participar a cavall dels segles XVIII i XIX en la medició del meridià Dunkerke-Paris-Barcelona (1794) i la medició del metre (1805). Al capdamunt del Turó d'en Galzeran hi queda un testimoni de la seva feina.\nMapa amb les principals vies de comunicació que travessaven pel terme [JMB]\nLa Creu de Pedra, l'any 1910 [CA]\nPunt geodèsic meridià situat al cim del turó d'en Galzeran, a la partí amb Tiana i Santa Maria de Martorelles [JAB]


Tossa col·loca una nova malla per evitar despreniments sobre el geriàtric - Tribuna Selvatana - Diari comarcal de La Selva - Actualitat, notícies, opinió...\nL’Ajuntament de Tossa ha invertit més de 20.000 euros en la col·locació d’una nova malla per evitar despreniments sobre una de les parets de l’edifici del geriàtric municipal. I és que dins del pla de millora de les instal·lacions del geriàtric municipal, l’empresa gestora, Fundació Vallparadís, ha presentat un informe sobre l'estabilitat d'un talús situat a les instal·lacions de la residència. L'objectiu de l’informe és descriure l'estat en el que es troba el talús i donar un seguit de consideracions de cara a la seva estabilització.\nEl talús està situat en la part posterior de l'edifici, a tocar de la carretera GI-682 i presenta una protecció mitjançant una xarxa de triple torsió recoberta amb malla de poliamida. Segons la informació facilitada per la direcció del centre, la residència es va obrir l'any 2003 i sempre hi han hagut petits despreniments de material, que es van augmentar quan es va despendre part de la xarxa de triple torsió instal·lada. Mai hi ha hagut cap problema de seguretat, però s’havia de solucionar la situació.\nEl talús està format per unes sorres amb matriu llimosa de color marró amb graves i gravetes de quars i feldespats. Aquests materials presenten cohesions baixes, fet que fa, degut a la meteorització, que es vagin disgregant i que es desprenguin acumulant-se al peu del talús. Aquest procés sol ser força continu amb episodis més importants en èpoques de pluges intenses.\nEl talús presenta problemes d'estabilitat, causada principalment per dos motius: les característiques dels materials que el composen, sorres amb matriu llimosa amb poca cohesió i l'elevat pendent del talús. Per tal de solucionar aquestes inestabilitats, es va col·locar una xarxa metàl·lica de triple torsió recoberta amb una malla de poliamida. Aquests elements han funcionat correctament en algunes parts del talús i en altres es troben deteriorats i, fins i tot, fora d'ús, ja que s'ha després la xarxa en una zona del talús. El material que s'ha després del talús i que es troba acumulat a la paret de l'edifici pot ser perjudicial per a l'edifici ja que a part d'estar provocant unes empentes a la façana de l'edifici, el material acumulat ha obturat l'evacuació de l'aigua en aquesta zona i pot provocar problemes d'humitat en l'edifici.\nPer a solucionar aquestes inestabilitats s’han proposat dues opcions: 1) Reparar i reforçar la xarxa metàl·lica de triple torsió existent i 2) Projectar un element de contenció tipus mur en part del tram de façana i reparar la xarxa existent. L’opció escollida per l’empresa gestora i l’Ajuntament ha estat la col·locació d’una nova malla tridimensional de monofilaments de polipropilè o polietilè soldats en els punts de contacte, entrellaçats a una malla de reforç estructural d'enreixat d'acer galvanitzat de triple torsió (8x10-2,7) segons la Norma EN-10223-3.\nLes obres es van iniciar amb la retirada del material caigut que descansava a la façana posterior. Després, es van col·locar elements d'ancoratge passiu de fins a 2 m de profunditat, en un marc aproximat de 2x2 m, amb barra d'acer tipus Gewi de Ø 25 mm, fins i tot perforació de Ø 42 mm, amb martell manual pneumàtic per roto-percussió, placa de repartiment 200x200x6 o hexagonal, rosca de cap, col·locació, i injecció de beurada de ciment, amb un consum màxim de 2 kg de ciment per ml. (Considerant un total de 84 Uts. de 2 m).


Finestres i portes d’ alumini\nFinestres i portes de FUSTA-PVCFulla Classic-line Fusta-Pvc\nLa solució a mida per les exigències més elevades\nEl sistema de finestres i portes A78 combina la tècnica de finestra de Finstral amb les múltiples avantatges materials que té l'alumini. Detalls innovadors en combinació amb una superfície fàcil de netejar, ferramentes d'alta qualitat i juntes de ranura indeformables amb el pas del temps, garanteixen una seguretat funcional a llarg termini.\nEl disseny intemporal i la seva diversitat en variants converteixen a aquesta línia en una solució ideal per a diferents situacions d'obra. La variant clàssica amb les fulles enrasades exteriors li atorguen a l'edifici una estètica tradicional. Els perfils reduïts de la línia Young-line no només ajuda a tenir un aspecte elegant, sinó també facilita l'entrada de llum a les habitacions interiors.\nBé siguin variants multi funcionals de fulla combinada, tancaments de seguretat contra robatori o vidre de protecció tèrmica: La varietat de sistema de Finstral permet complir amb moltes peticions individuals.


El GOB exigeix la paralització de l’abocament d’escòries en les obres d’ampliació del Port de Palma\n04 març 2021 05:07\ndBalears | 26 juny 2017\nResidus a la platja de Can Pere Antoni a Palma.\nEl Grup Balear d'Ornitologia i Defensa de la Naturalesa ha exigit la paralització de l'abocament d'escòries durant les obres d'ampliació del Port de Palma perquè suposa un greu risc sobre els ecosistemes i la salut humana, ja que segons diuen «no sembla que estiguin correctament tractades» degut «a la presència de plàstics».\nSegons explica el GOB, el Centre d'Estudis i Experimentació d'Obres Públiques (Cedex), entitat depenent del Govern espanyol, si s'aboca a la mar, hauria de ser prèvia «encapsulació totalment estanca, amb un filtre d'arena - bentonita dels terraplens d'escòria». Tal com denuncià l'associació Mallorca Blue aquest passat cap de setmana, indiquen des del GOB, l'Autoritat Portuària de Balears (APB) «està abocant escòries provinents» del procés d'incineració per a la realització de les obres d'ampliació del Moll de Ponent.\nDavant això, Tirme assegura que «es tracta d'escòries que han estat tractades convenientment» però, diu el GOB que la presència de plàstics fa pensar que, «com en molts altres casos denunciats» per entitats ecologistes, el procés d'incineració no es fa correctament, mentre que no s'assegura la destrucció del residu. Per això, critiquen que és un cas «especialment greu» perquè s'aboca directament a la mar.


Actualitzada l'APP Informa't - Mejor en Benetússer\nInicioActualidadActualitzada l’APP Informa’t\nActualitzada l’APP Informa’t\nMillores sugerides per les associacion que participen en aquest projecte.\n20 de abril de 2021 Vicente Navalón Pardo Actualidad, Servicios 0\nAquesta setmana, els tècnics de Confecomerç, han pujat a les botigues de Google i Apple l’última versió de l’APP Informa’t amb algunes de les millores que les associacions hem anat traslladant en les converses i presentacions realitzades. Entre les novetats, algunes millores que segur als associats agradaran:\nS’inclou el nom de l’associació en la capçalera de la pantalla d’inici, perquè l’usuari reconega quina aplicació està usant.\nS’indica també el nom de l’associació en el menú de l’APP. Punxant en aqueix apartat, s’accedeix a la fitxa i dades de contacte de l’associació.\nS’inclou enllaç de recuperació de contrasenya en la pantalla de login\nLa última versió ja està disponible per a la seua actualització en la Play Store de Google i ho estarà en uns dies en la APP Store de Apple.\nMentres, en Confecomerç segueixen traballant en altres millores en el panel de gestió y continguts de la associació per a que es puga personalitzar al màxim l’experiencia d’usuari.\nNo dubtes en contactar amb l’Associació de Comerciants Benetússer per obtindre ajuda en l’ús de la APP Informa’t.\ninformació al associat\nDossier de prensa del 19 de Abril de 2021\nDossier de prensa del 20 de Abril de 2021\n31 de marzo de 2021 Vicente Navalón Pardo Actualidad, Servicios 0\nEl Mercat Municipal de Benetússer amplia en el seu horari d’obertura a la vesprada del divendres de cada setmana. […]


Parc Central aconsegueix el segell SGS de "Desinfection Monitored" | Centro comercial Parc Central\n- Parc Central aconsegueix el segell SGS de “Desinfection Monitored” -\nA Parc Central estem d’enhorabona, ja que se’ns ha atorgat el segell Desinfection Monitored, de la signatura SGS, establint-nos com a espai segur davant del COVID-19. Ens convertim en l’únic centre comercial de Tarragona en aconseguir aquesta prestigiosa certificació.\nPer a aconseguir aquesta certificació, a Parc Central s’han avaluat els protocols que s’han aplicat en l’àmbit de seguretat, neteja, desinfecció i higiene, per a prevenir i desinfectar totes les instal·lacions. S’ha dut a terme una auditoria amb una anàlisi de les normes de neteja i de desinfecció, en relació amb els protocols nacionals i internacionals. Mitjançant un marcat fluorescent i amb recollida de mostres i anàlisis ATP, SGS acredita de manera favorable determinant-nos com un espai segur per a tots els visitants.\nEl gerent del centre comercial, Miguel Ángel González, indica que: “Parc Central des de la seva reobertura el passat 25 de maig de 2020 ha seguit amb rigorosa escrupolositat les indicacions de les autoritats sanitàries en matèria de prevenció de la propagació d’aquest virus. La consecució d’aquest certificat no fa més que acreditar que els procediments posats en marxa compleixen amb les normes nacionals i internacionals en matèria preventiva. Hem d’agrair a les empreses col·laboradores i als nostres clients, que ens ajudin dia a dia a mantenir aquests alts estàndards de servei”.\nVine al nostre centre comercial i comprova per tu mateix que es tracta d’un espai segur, on gaudir de les teves compres com sempre has fet, juntament amb la teva família i amics. També pots gaudir de la gastronomia més completa, en el nostre espai per a fer un break, esmorzar, menjar o sopar. Una increïble oferta de restaurants, cafeteries i gelateries pels foodies de Tarragona. T’esperem!


Deltebre acull l'exposició «Deltebre I. La història d'un naufragi»\nExposició «Deltebre I. La història d'un naufragi»\nMostra la història d'un vaixell de transport militar de l'armada anglesa\nActualitzada 24/03/2016 a les 16:20\nEl municipi de Deltebre tindrà l’oportunitat de poder gaudir, a partir d’aquest divendres, de l’exposició «Deltebre I. La història d’un naufragi» que s’estrena per primera vegada a les Terres de l’Ebre i que mostra, a través d’un jaciment singular, la història real d’un vaixell de transport militar de l’armada anglesa, el Deltebre I, el qual va ser enfonsat a la desembocadura de l’Ebre l’any 1813 en el marc de la Guerra del Francès.\nL’alcalde de Deltebre, Lluís Soler, ha destacat «la rellevància de què Deltebre esdevingui la primera parada d’aquesta exposició a les Terres de l’Ebre». Un fet que, segons l’alcalde, mostra que «des de l’actual govern s’està treballant en la línia i amb l’objectiu de què el nostre municipi sigui un referent per al territori en tots els sentits». En qualsevol cas, l’alcalde, i en relació a la ubicació, ha destacat que «ens hagués agradat realitzar l’exposició a EbreTerra però, a hores d’ara, tot i insistir, encara no està signat l’últim dels convenis amb l’ens comarcal que data del juny del 2015 i, per tant, no podem disposar d’aquest equipament».\nEl regidor de Fires, Francisco Castro, ha explicat que «aquesta exposició és una oportunitat magnífica per a la ciutadania de Deltebre de poder observar i conèixer un fet únic per a la nostra història amb un alt valor científic i disposar al municipi d’una mostra que ha estat exposada en grans museus de tota Catalunya». De fet, en aquesta mostra es podran copsar algunes de les peces recuperades al llarg de les campanyes d’excavacions realitzades i estudiades per l’arqueologia subaquàtica.\nL’exposició, concebuda com a itinerant, ja s’ha pogut veure al MAC-Girona, MAC-Barcelona, al Museu Arqueològic Provincial d’Alacant i al Museu Nacional Arqueològic de Tarragona i a partir d’ara es podrà veure a una transformada Sala d’Actes de la Biblioteca de Deltebre. La mostra estarà oberta al municipi fins a la tardor d’aquest mateix any i el seu horari de visites serà els dissabtes, diumenges i festius de 10h a 13h i de 16h a 20h. Durant els dies feines l’exposició s’obrirà, prèvia reserva, per a grups de més de 15 persones. Per altra banda, el preu de l’entrada serà de 3€ per als adults, 2€ per als jubilats i 1.50€ per als grups.\nEl muntatge museogràfic itinerant «Deltebre I. La història d’un naufragi» està realitzat per Rocamora Arquitectura i ha quedat finalista del premi Nacional Emporia 2014 com a «Millor sistema d'una exposició itinerant». Podeu consultar més informació de l’exposició i la història del vaixell a www.deltebre.cat.


Acte de final d'estudis de la 7a Promoció del Grau de Podologia de la Universitat de Barcelonaacademic and institutio...Catalan3 jul 2019842Acte de final d'estudis de la 7a Promoció del Grau de Podologia de la UB, a càrrec del Dr. Joan Elias, rector magnífic de la Universitat de Barcelona; Sra. Sandra Arnedo i Marina Querol, representants dels alumnes; Dr. Baldiri Prats, director de l'Escola de Podologia de la UB; Dr. Antoni Trilla, degà en funcions de la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut UB i Marc Ramentol, director ...\nActe de Graduació de la Facultat de Psicologia. Promoció 2018. Sessió 1academic and institutio...Catalan27 may 2019584Acte de graduació de la Facultat de Psicologia. Promoció 2018, primera sessió. El 30 d'abril de 2019 al Paranimf de l'Edifici Històric de la Universitat de Barcelona. Acte a càrrec del Dr. Joan Elias, rector magnífic de la Universitat de Barcelona; Dra. Teresa Moratalla, especialista en Psicologia Clínica i padrina de la promoció; Helena Cid i Manuel Pachecho, representants dels ...\nActe de Graduació de la Facultat de Psicologia. Promoció 2018. Sessió 2academic and institutio...Catalan27 may 2019553Acte de graduació de la Facultat de Psicologia. Promoció 2018, primera sessió, el 30 d'abril de 2019 al Paranimf de l'Edifici Històric de la Universitat de Barcelona. Acte a càrrec del Dr. Joan Elias, rector magnífic de la Universitat de Barcelona; Dr. José Antonio Aznar, catedràtic del Departament de Cognició, Desenvolupament i Psicologia i padrí de la promoció; Sara Anton, ...\n2018. Part 3academic and institutio...Catalan28 nov 2018803Tercera part de l'acte de graduació de la Facultat de Biologia de la UB el dia 16 de novembre al Paranimf de l'Edifici Històric de la UB. Acte a càrrec del Degà de la Facultat de Biologia, Dr. Gustavo Llorente i autoritats acadèmiques. Lliurament de diplomes als graduats/des en Bioquímica, Biotecnologia i Ciències Ambientals.\n2018. Part 1academic and institutio...Catalan28 nov 2018671Primera part de l'acte de graduació de la Facultat de Biologia el 16 de novembre de 2018 al Paranimf de l'Edifici Històric de la Universitat de Barcelona. Acte a càrrec del Dr. Gustavo Llorente, degà de la Facultat de Biologia de la UB, juntament amb el Dr. Lluís Serra Camó que exposa la conferència "El fantasma de Lamarck"; que participa en l'homenatge amb motiu de la jubilació dels ...\n2018. Part 2academic and institutio...Catalan28 nov 2018725Segona part de l'acte de graduació de la Facultat de Biologia de la Universitat de Barcelona el dia 16 de novembre al Paranimf de l'Edifici Històric de la mateixa Universitat. Acte a càrrec del Degà de la Facultat de Biologia, Dr. Gustavo Llorente i autoritats acadèmiques. Lliurament de diplomes als graduats/des en Biologia i Biotecnologia 2017-2018.\nActe de Graduació dels Alumnes del Grau de Química - 2018academic and institutio...Catalan26 nov 20181581El dimarts 20 de novembre de 2018 té lloc al Paraninf de l'Edifici Històric de la Universitat de Barcelona, l'acte de graduació dels alumnes dels estudis de Grau de la Facultat de Química de la Universitat de Barcelona. Promoció 2018.\nActe de graduació dels alumnes dels graus Enginyeria Química i Enginyeria de Materials. Promoció 2018academic and institutio...Catalan20 nov 20182729El dilluns 19 de novembre de 2018 té lloc al Paraninf de l'Edifici Històric de la Universitat de Barcelona, l'acte de graduació dels alumnes dels graus d'Enginyeria Química i Enginyeria de Materials la Facultat de Química de la Universitat de Barcelona.\nActe Acadèmic de Jurament Hipocràtic de la Facultat de Farmàcia. Promoció 2013-2018 (Dia 2)academic and institutio...Catalan24 oct 2018535El dilluns 22 d'octubre de 2018 té lloc l'Acte acadèmic de graduació dels alumnes de l'ensenyament de Farmàcia de la Promoció 2013-2018, al Paraninf de l'Edifici Central de la Universitat de Barcelona. L'acte està presidit pel Dr. Albert Cirera, Vicerector d’Emprenedoria, Transferència i Innovació; el Dr. Jordi Camarasa, Degà de la Facultat de Farmàcia de la Universitat de ...\nActe Acadèmic de Jurament Hipocràtic de la Facultat de Farmàcia. Promoció 2013-2018 (Dia 1)academic and institutio...Catalan17 oct 2018849El dilluns 15 d'octubre de 2018 té lloc l'Acte acadèmic de graduació dels alumnes de l'ensenyament de Farmàcia de la Promoció 2013-2018, al Paraninf de l'Edifici Central de la Universitat de Barcelona. L'acte està presidit pel Dr. Jordi Camarasa, Degà de la Facultat de Farmàcia i Ciències de l'Alimentació. Acompanyen a la taula: Dra. Maria josé Garcia Celma, professora del ...\nActe de final d'estudis de la 6a promoció del Grau de Podologia de la Universitat de Barcelonaacademic and institutio...Catalan9 jul 201821205El divendres 6 de juliol de 2017 a les 12h. té lloc al Paranimf de l'Edifici Històric de la Universitat de Barcelona, l'acte de graduació de la 6a promoció del Grau de Podologia de la Universitat de Barcelona. L'acte està presidit per la vicerectora d'Estudiants o Política Lingüística, Mercè Puig; i el catedràtic i degà de la Facultat de Medicina-Campus Clínic, Francesc ...\nActe de Graduació i Jurament Hipocràtic. Facultat de Medicina. Campus Bellvitge. Promoció 2012-2018academic and institutio...Catalan25 jun 20181304El dia 18 de juny de 2018 a les 12:00h. té lloc l'acte de graduació dels estudiants de la promoció 2012-2018 de la Facultat de Medicina del Campus de Ciències de la Salut de Bellvitge de la Universitat de Barcelona, a la Sala d'Actes de l'Hospital Universitari de Bellvitge. S'inclou, també, l'emblemàtic Jurament Hipocràtic per part d'aquests estudiants. Presidint la taula tenim: Josep ...\nActe de Graduació d'Infermeria - 8 de Juny del 2018 academic and institutio...Catalan21 jun 2018411El dia 8 de juny de 2018 té lloc al Paranimf de la Universitat de Barcelona, l'acte de graduació dels alumnes de la 6ª promoció en Infermeria de l'Escola d'Infermeria de la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut de la Universitat de Barcelona.\nActe de Graduació d'Infermeria - 6 de Juny del 2018academic and institutio...Catalan21 jun 2018451El dia 6 de juny de 2018 té lloc al Paranimf de la Universitat de Barcelona, l'acte de graduació dels alumnes de la 6ª promoció en Infermeria de l'Escola d'Infermeria de la Facultat de Medicina i Ciències de la Salut de la Universitat de Barcelona.\nActe Acadèmic de final d'estudis de la Facultat de Psicologia. Promoció 2017academic and institutio...Catalan25 apr 201821334La Facultat de Psicologia de la Universitat de Barcelona, amb motiu de l’acabament dels estudis de Grau de la promoció 2017, dura a terme l’acte de celebració el proper dimarts 24 d’abril de 2018 a les 19 hores, al Paranimf de la Universitat de Barcelona (Edifici Històric de la Plaça Universitat. Gran Via de les Corts Catalanes, 585).Es tracta d’un acte tradicional que ja es ...\nPromoció 2017academic and institutio...Catalan14 feb 201881589El 7 de febrer de 2018 a les 18:30h. al Paranimf del Edifici Històric de la Universitat de Barcelona té lloc l'acte de graduació dels alumnes dels Graus d'Història i Antropologia Social i Cultural de la Promoció 2017 que va ser ajornat al setembre a causa de la situació social i política del moment i per garantir la seguretat de tots els membres de la comunitat universitària.\nPromoció 2017academic and institutio...Catalan9 feb 2018122028El dia 6 de febrer de 2018 a les 18:30h. té lloc l'acte de Graduació de la Facultat de Geografia i Història, al Paranimf del Edifici Històric de la Universitat de Barcelona. En aquest cas, la cerimònia pertany als graus de Geografia i Història de l’Art, de la promoció del 2017 que va ser ajornat al setembre a causa de la situació social i política del moment i per garantir la ...\nActe Acadèmic de Graduació de Dret - Promoció 2016-2017 - 12 de Desembreacademic and institutio...Catalan15 dec 2017468El dia 12 de desembre de 2017 té lloc l'acte de graduació del Grau de Dret de la Promoció 2016-2017, al Paranimf de l'Edifici Històric de la Universitat de Barcelona.


Els taxistes convoquen aturs i manifestacions aquest dijous hi haurà aturs de 12 hores a València – Noticies en Valencià de València Castelló i Alacant\n26 julio, 2017 vlcseo 267 Views 0 Comments\nAGENCIES Diverses associacions de taxistes han convocat aquest dijous 27 de juliol una vaga de 24 hores a Madrid i Barcelona (en ambdues ciutats arranca a les 06:00 hores) -així com aturs parcials en altres ciutats com València i Zaragoza, en aquest cas de 12 hores- per a exigir el compliment de la normativa pel que fa als vehicles de lloguer amb conductor (VTC).\nA més dels aturs, els taxistes eixiran al carrer a manifestar-se. A Madrid marxaran entre les 12:00 i les 14:00 hores, des de la Plaça de Cuzco fins al Ministeri de Foment, en Nous Ministeris.\nA Barcelona, per la seua banda, pretenen “col·lapsar” infraestructures que depenen de Foment, com l’aeroport i el port amb la fi -han dit- de reclamar a aquest Ministeri que se sent a dialogar amb el col·lectiu de taxistes.\nLa Confederació de Taxistes Autònoms d’Espanya (CTAE), la Taula Estatal del Taxi (Metaxi) i l’Associació Professional Elite Taxi, que són els que convoquen aquestes protestes, han fet coincidir la data d’aquesta mobilització amb la realitzada el 27 de juliol de 2012. Llavors, van demanar al Govern -com també ho fan ara- el manteniment de la proporció d’un cotxe VTC per cada 30 taxis, alguna cosa que no es compleix.\nEls taxistes ja han dut a terme mobilitzacions pel mateix motiu en diverses ciutats el 16 de març, el 26 d’abril, el 30 de maig i el 29 de juny, data aquesta última en la qual uns 4.000 professionals del sector van exigir al Ministeri de Foment una regulació dels VTC de les empreses Uber i Cabify i la suspensió de la concessió de llicències.\nEl sector, dividit davant la jornada de protesta\nEl president de la Confederació de Taxistes Autònoms d’Espanya (CTAE), Julio Sanz, ha qualificat de “necessari” que els “buits legals” de la normativa es cobrisquen “amb decisions polítiques que, sense modificar la norma, retornen a l’estatus que des de Foment es promulgava fa cinc anys”.\nPerò les concentracions no les recolza tot el sector. Fedetaxi, organització majoritària que té 43.000 socis, ha assegurat que ni participarà ni recolzarà “de cap manera” les mobilitzacions i aturs.\nEl seu president, Miguel Ángel Leal, ha fet una crida a la “serenitat” i a la “contenció”, i ha defensat que la lluita del sector del taxi es mantinga “a través de les institucions, els tribunals i el diàleg”, segons arreplega Efe.\nL’organització majoritària del sector ha destacat les mesures que s’han engegat des de diferents instàncies públiques després de la jornada de protesta del 30 de maig, com la proposicions parlamentàries de suport al taxi, l’obertura de recerques a les multinacionals que operen en el sector del lloguer de vehicles amb conductor (VTC) i els acords en comunitats autònomes i ajuntaments en favor del taxi.\n← Les DipuOlimpiades faciliten la conciliació laboral a l’estiu\nUn home se suïcida després d’intentar assassinar la seva exparella i exsogra a Valencià →\nArriben les esperades vacances, i amb elles els malabarismes per a mantindre ocupats als xiquets mentre els pares treballen. Des


Patentabilitat de plantes a l’EPO | ZBM Patents & Trademarks\nEPO, General, Investigació, OEPM, Unió Europea\nLes decisions G2/12 i G2/13 de l’ Enlarged Board of Appeal (EBA) de l’OEP (Tomatoes II, Broccoli II) van permetre la protecció de les plantes per se, encara que s’haguessin obtingut mitjançant mètodes essencialment biològics com ara per reproducció, i que aquests processos essencialment biològics per a la producció de plantes no es puguin patentar d’acord amb l’Article 53 (b) EPC.\nNo obstant això, en una comunicació de la Comissió Europea de 2016, es va afirmar que la intenció de la Directiva 98/44 de la UE era que aquestes plantes no fossin patentables. Així, per decisió del Consell d’Administració, el 2017 es va modificar la Regla 28(2) EPC de manera que exclogués els productes vegetals produïts per processos essencialment biològics.\nTot i això, en la recent decisió T1063/18 de desembre del 2018, la cambra de recursos de l’OEP va anul·lar una decisió presa per la divisió d’examen de rebutjar una sol·licitud de patent europea relacionada amb plantes de pebrot, i va sostenir que la Regla 28(2) era invàlida per estar en conflicte amb l’Article 53(b) EPC. D’acord amb l’article 164(2) EPC, si un Article i una Regla estan en conflicte, l’Article preval. La mateixa cambra de recursos ha reiterat la seva posició en el cas T2734/18, encara pendent.\nCom a conseqüència, el President de l’OEP va remetre preguntes a l’EBA sobre el controvertit tema de la patentabilitat de plantes obtingudes per processos essencialment biològics. Les qüestions remeses a l’EBA estan ara pendents en el cas G3/19. No obstant això, l’admissibilitat d’aquesta remissió es podria qüestionar en virtut de l’article 112(1)(b) EPC, que permet al president remetre punts de dret a l’EBA “quan dues cambres de recursos han pres decisions diferents”, situació que no es dóna en aquest cas.\nFinalment, l’EPO ha emès recentment un avís en el que se suspèn l’examen dels casos el resultat dels quals “depèn completament del resultat de la decisió de l’EBA”. La remissió a l’EBA podria trigar un o dos anys a resoldre’s, cosa que endarrerirà la resolució dels casos pendents en aquesta àrea, tant durant l’examen com durant els procediments d’oposició o apel·lació posteriors a la concessió.\nD’altra banda, les sol·licituds de patent i les patents relacionades amb plantes produïdes per mitjans tecnològics que no es consideren processos essencialment biològics no es veuran afectades.\nPer últim, cal tenir present que l’EPC és un tractat internacional i, com a tal, no depèn directament de la Comissió Europea. En teoria podria donar-se el cas que l’EPO concedeixi aquestes patents, i que, posteriorment, els tribunals nacionals dels països de la UE les considerin nul·les seguint les directives de la Comissió Europea; mentre que en altres països, també pertanyents al EPC però no membres de la UE, es decidís que les patents són vàlides.


Google connectarà a dones emprenedores – Dones en Xarxa\nEn les properes setmanes, Google anunciarà una nova versió de la seva plataforma “Connecta el teu negoci” enfocada a dones emprenedores .\nEs tracta de “Connectades”, una iniciativa amb la qual el gegant tecnològic buscarà reduir la bretxa digital i de gènere, i inserir-les en una xarxa de socis per impulsar el desenvolupament dels seus negocis.\n“Hi ha una gran oportunitat a Mèxic per a dones empresàries emprenedores. Volem tancar la bretxa digital, que els seus negocis madurin doncs un de cada tres negocis a Mèxic són operats per dones “, ha avançat Miquel Àngel Alva , director de Màrqueting de Google Mèxic .\nDurant la trobada The Next One Billion, el directiu va explicar que es buscarà brindar solucions amb un programa intens amb altres socis “per plantejar oportunitats de negoci i per embarcar el projecte en diferents verticals” .\n” Connecta el teu Negoci” és una plataforma de Google que , en uns quants minuts , qualsevol empresa, pot tenir presència a Internet amb el seu propi domini (gratuït per un any), una pàgina web de disseny atractiu i fàcil d’administrar , un compte de correu amb el nom del seu negoci , presència en els resultats de cerca de Google i en els mapes de Google Maps .\nCategoria: #womanliderticPer Patricia Fernandez 9 Gener, 2014\nAnteriorPrevious post:L’handbol femení de Castelldefels brilla als Campionats d’Espanya de seleccions autonòmiquesSegüentNext post:Cau una xarxa asiàtica que obligava a dones a prostituir-se a Madrid


Signat el Conveni de Col·laboració entre la Universitat de Barcelona i l’Institut d’Estudis Catalans per al foment de la col·laboració en matèria d’investigació educativa entre l’Institut de Recerca en Educació (IRE) i la Societat Catalana de Pedagogia de l’IEC. – Institut de Recerca en Educació\nEl conveni de col·laboració té com a finalitat estimular el desenvolupament d’activitats conjuntes a fi de consolidar les activitats de recerca i de difusió dels resultats d’investigació de les dues institucions.\nLes accions específiques de col·laboració inclouen:\nEl desenvolupament de projectes d’investigació conjunts que resultin d’interès per a ambdues parts, promocionant la formació d’equips de treball mixtos i l’intercanvi de personal de recerca o en formació.\nEl foment de l’intercanvi i la transferència de coneixements mitjançant l’organització d’activitats acadèmiques i d’un altre tipus que resultin d’especial interès.\nLa col·laboració en la captació de fonts de finançament autonòmiques, nacionals i internacionals per al desenvolupament de projectes d’investigació i activitats en les quals participin les dues institucions.\nLa promoció de creació de xarxes i altres tipus d’associacions orientades a l’intercanvi d’experiències per al desenvolupament de la investigació educativa i la millora de el personal investigador de l’àrea.\nLa coordinació d’activitats de visibilització de la investigació, en particular a través de la revista de la Societat Catalana de Pedagogia.\nLa vigència del conveni és de 4 anys que podran ser prorrogats.\nXVII Congrés Nacional d’Educació Comparada – 2, 3 i 4 de febrer de 2022


Hotel Ton Sanxenxo Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCarretera De Circunvalacion,60, Sanxenxo, Sanxenxo, Espanya, 36960 - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Ton\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Sanxenxo, no busqui més enllà de Hotel Ton. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Hotel Ton asseguren una estada plaentera als seus clients. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha recepció 24 hores, habitació familiar, visites turístiques, ascensor, bar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent piscina exterior, parc infantil, ping pong, jardí. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Hotel Ton.


Aïllament de cèl·lules mare ultrasòniques-tecnologia d'ultrasons Hielscher\ncavitació ultrasònica és un mètode mecànic altament efectiu per aïllar cèl·lules mare de teixit adipós humà.\nUltrasónicamente aïllat fracció estromal vascular (SVF) mostren un alt potencial de regeneració per a aplicacions mèdiques.\nHielscher ultrasons ofereix diverses opcions de tractament amb ultrasons directes i indirectes per a la recol·lecció de cèl·lules mare.\nL'aïllament ultrasònic de les cèl·lules mare\nDes del cos humà teixit adipós extret (a través de la liposucció) es tracta per ultrasons per eliminar el teixit de les cèl·lules mare i altres cèl·lules de creixement. Aquesta porció separada de cèl·lules es coneix com a cèl·lules de la fracció de l'estroma vascular (SVF).\nLa tècnica d'aïllament ultrasònic de cèl·lules mare de teixit adipós es basa únicament en el principi de funcionament de la cavitació ultrasònica derivada, que és cisallament mecànic. Les forces de cisallament cavitacionales interrompen el teixit adipós, de manera que les cèl·lules mare s'alliberen de l'estructura del teixit gras. L'aïllament de cèl·lules mare d'ultrasons és un procediment lliure d'enzims, evitant l'ús de la col·lagenasa, tripsina, o dispasa.\nPer separar les cèl·lules mare extretes, cèl·lules mare mesenquimals, precursors endotelials i altres tipus de cèl·lules de creixement, es centrifuga el teixit adipós sonicado.\nLes cèl·lules mare separats es van recollir i es van analitzar per la seva qualitat incloent el recompte cel·lular, la viabilitat, l'endotoxina, i la tinció de Gram abans s'utilitza immediatament per al trasplantament autòleg o es conserven en criar-emmagatzematge.\nPer què evitar els enzims?\nAtès que la digestió enzimàtica per a l'aïllament de cèl·lules mare s'acompanya amb alts costos i els possibles riscos de seguretat, així com a falta d'eficàcia [Oberbauer et al. 2015], es prefereixen els mètodes d'aïllament no enzimàtics com ara la cavitació ultrasònica. L'etapa d'aïllament ultrasònic reemplaça a la digestió enzimàtica mitjançant la separació de les cèl·lules i els agregats de cèl·lules mecànicament del teixit adipós.\nAvantatges del tractament amb ultrasons\nles cèl·lules mare derivades de teixit adipós\nStem Cell Rendiment\nPublicat mètode d'aïllament SVF que el rendiment en la cavitació ultrasònica en 1,67-2,24 × 107 cèl·lules amb una viabilitat de 97.1 – 98.9% [Victor, S., 2014]. Els rendiments cel·lulars d'uns 2 – 4 milions de cèl·lules/gram de teixit adipós van ser obtinguts per la lisi ultrasònica d'adipòcits madurs en teixit adipós dissociat [Bright et al., 2014].\nUltrasónicamente van preparar cèl·lules posseeixen igualment alt potencial de diferenciació adipogénica i osteogènic, en comparació amb un mètode d'aïllament enzimàtic estàndard [Oberbauer et al. 2015].\nSistemes d'ultrasons per a l'aïllament de cèl·lules mare\nPer garantir la màxima seguretat i millor qualitat, equips d'ultrasons fiable, que permet un control precís sobre el tractament amb cèl·lules mare, és un factor clau per a l'èxit del tractament dels pacients. Hielscher ultrasons ofereix diverses opcions per a un procés de separació de la cavitació ultrasònica autòleg per aïllar i tija de collita i les cèl·lules precursores endotelials.\nPer al procés d'aïllament de cèl·lules mare a través d'sonicació directa, la banya ultrasònic (sonotrodo, punta ultrasònica / sonda) es submergeix en el teixit gras adipós. Via el sonotrodo, les ones d'ultrasò s'acoblen directament en el greix autòloga de manera que la cavitació ultrasònica allibera les cèl·lules mare i les cèl·lules de l'estroma del teixit residual. processadors d'ultrasons Hielscher UF200 ः t i UP200St amb sonotrodo S26d14 són sistemes d'ús comú per al tractament de cèl·lules mare autòlogues. L'aïllament SVF mitjançant sonicació directa és sobretot convenient per a l'ús en instal·lacions de sala neta.\nJa que es fan servir les cèl·lules mare per a aplicacions autòlogues, l'esterilitat del procés és molt important. Per tant, Hielscher ha desenvolupat diverses opcions de tractament amb ultrasons indirecta, com ara GDmini2, VialTweeter i altres sistemes de mesura. Per sonicació indirecta, les ones d'ultrasò s'acoblen mitjançant el recipient de paret en el teixit adipós. La fracció estromal vascular (SVF) es dissocia a partir del teixit adipós per la cavitació ultrasònica com el mateix que durant la sonicació directa.\nEl procés de sonicació indirecta ofereix l'avantatge de processar les cèl·lules en un recipient tancat sota condicions lliures de contaminació ja que el risc de contaminació creuada mitjançant la inserció del capçal d'ultrasons (sonotrodo) s'elimina. L'aïllament de cèl·lules es porta a terme en un sistema tancat assegurant condicions de procés estèrils.\ndispositius ultrasònics digitals de Hielscher poden controlar amb precisió mitjançant la pantalla tàctil o el control del navegador. procediments de sonicació poden ser pre-configurar mitjançant el menú intuïtiu. Els dispositius ultrasònics estan equipades amb l'enregistrament d'una automàtica de dades (totes les dades proces de sonicació s'emmagatzemen en un sistema integrat de SD-Card). L'entrada d'energia d'ultrasons es pot ajustar exactament amb el protocol d'aïllament de cèl·lules.\nOberbauer, Eleni; Steffenhagen, Carolin; El seu propi Gabriel, cristià; (En), Redl, Heinz; Wolbank, Susanne (2015): sistemes d'aïllament enzimàtics i no enzimàtics per a cèl·lules derivades de teixit adipós: estat actual de l'art. Regeneració cel·lular (2015) 4:7.\nLes cèl·lules mare són cèl·lules indiferenciades d'un organisme multicelular que tenen la capacitat de produir indefinidament més cèl·lules del mateix tipus. Es caracteritzen pel notable potencial de desenvolupar-se en molts tipus de cèl·lules diferents en el cos durant l'estat primerenc de la vida i el creixement. La característica més distintiu de les cèl·lules mare és la seva capacitat per renovar-se per la divisió cel·lular i la seva capacitat de convertir-se en cèl·lules específiques de teixits o òrgans amb funcions especials. Les cèl • lules mare pluripotents tenen el potencial de diferenciar-se en qualsevol de les tres cèl·lules germinals: endodermo (folre interior estomacal, tracte gastrointestinal, pulmons), mesodermo (múscul, ossos, sang, urogenital) o ectoderm (teixits epidèrmics i sistema nerviós).\nEn alguns òrgans, com l'intestí i la medul·la òssia, les cèl·lules mare es divideixen regularment per reparar i reemplaçar els teixits desgastats o danyats. En altres òrgans, com el pàncrees i el cor, les cèl·lules mare només divideixen en condicions especials.\nMesenquimals de l'estroma / cèl·lules mare (MSC), que ofereixen un alt potencial per a aplicacions terapèutiques múltiple en medicina regenerativa i aestethic, es troben principalment en la medul·la òssia, però que es pot aïllar d'altres teixits (per exemple, cartílag, greix, cèl·lules musculars), també. Les cèl·lules mare mesenquimals es consideren com a cèl·lules mare adultes prototípics que es caracteritzen per la seva capacitat d'auto-renovació.\nla investigació de cèl·lules mare i els tractaments s'utilitzen per conrear teixits i òrgans per a trasplantaments (enginyeria de teixits). Altres camps de la medicina per a l'aplicació de cèl·lules mare es poden trobar en el tractament de la malaltia cerebral (per exemple, de la malaltia d'Alzheimer Parkinson i), la teràpia de la deficiència cel·lular, malaltia de la sang (per exemple, leucèmia), degeneració de l'articulació i el cartílag (per exemple, osteoartritis), així com tractaments cosmètics (per exemple, tractaments anti-envelliment). En general, les cèl·lules mare tenen una mida de aprox. 15-25 micres de diàmetre.\nLes cèl·lules mare mesenquimals (MSC) són cèl·lules multipotents estromals, que tenen la capacitat de diferenciar-se en una varietat de tipus cel·lulars, incloent els osteoblasts (cèl·lules òssies), condròcits (cèl·lules del cartílag), miòcits (cèl·lules musculars), i adipòcits (cèl·lules grasses).\nDe l'estroma vascular fracció (SVF)\nDe l'estroma vascular fracció (SVF) és un component de la lipoaspirat que es pot extreure a través de la liposucció a partir de teixit adipós en el cos humà. El lipoaspirat consisteix en una barreja heterogènia de cèl·lules i té un alt contingut de cèl·lules mare, conegudes com a cèl·lules derivades de teixit adipós mare (ASC o ADSC), que mostren similituds amb les cèl·lules mare de medul·la òssia, com ara la seva capacitat per diferenciar-se en cèl·lules multilinaje.\nLa població heterogènia de SVF inclou cèl·lules endotelials, eritròcits, fibroblasts, limfòcits, monòcits / macròfags, i pericitos entre d'altres, així com una fracció important de les cèl·lules mare derivades de teixit adipós.\nLes cèl·lules estromals / mare derivades de teixit adipós (ASC)\nLes cèl·lules mare stromal / ADC derivades de l'adiposi (ASC / ADSC) alliberen alts nivells de factors de creixement bioactius com el factor de creixement epidèrmic (EGF), el factor de creixement endotelial vascular (VEGF), el factor de creixement fibroblast bàsic (bFGF), el factor de creixement del queratinòcit (KGF) , factor de creixement plaqueteritzat (PDGF), factor de creixement de l'hepatòcit (HGF), factor de creixement transformador (TGF-β), factor de creixement de l'insulina (IGF) i factor neurotrófico derivat del cervell (BDNF). L'ACS no només allibera factors de creixement, sinó que també segreguen citoquines com el factor estimulant de la tirosina quinasa 3 (Flt-3) relacionada amb FMS, el factor estimulant de la colònia de granulòcits (G-CSF), el factor estimulant de la colònia de macròfags granulòcits (GM-CSF), el macròfag - Factor estimulant de la colònia (M-CSF), interleucina (IL) com IL-6, IL-7, IL-8, IL-11 i IL-12, factor inhibidor de leucèmia (LIF) i factor de necrosi tumoral alfa (TNF-α).\nExtracció de Tipus de Cèl·lules Mare\nLes cèl·lules adultes autòlogues dels humans es poden extreure de les següents fonts:\nLa medul·la òssia, el que requereix l'extracció de la collita, és a dir, la perforació en l'os.\nEl teixit adipós (cèl·lules de lípids), que requereix l'extracció per liposucció.\nBlood, que requereix l'extracció mitjançant afèresi, en la qual la sang del donant passa a través d'una “diàlisi” màquina en la qual s'extreuen les cèl·lules mare mentre que els altres components de la sang es retorna al donant.


La Policia Local i Protecció Civil de Benissa milloren la seua formació enfront de possibles urgències\nDissabte passat dia 7 va tenir lloc en la Casa del Mar, prop de la Platja de la Fustera, una xarrada formativa sobre primers auxilis, reanimació cardiopulmonar i ús del DESA. A aquest acte, de caràcter teòric-pràctic, van assistir membres de Policia Local de Benissa, Protecció Civil, de Salvament en la Zona Costanera i personal del departament de Medi ambient de l'Ajuntament, en una xarrada impartida pel Dr. Juan Illueca.\nL'objectiu de la xarrada va ser ampliar la formació sobre aspectes tan importants com la reanimació cardiopulmonar bàsica, l'ús del desfibril·lador extern semiautomàtic (DESA), les urgències per colp de calor, les urgències relacionades amb la hipoglucèmia, les picades i les reaccions al·lèrgiques o les crisis d'ansietat.\nAquestos coneixements permeten als equips professionals de l'ajuntament que estan en contacte diari amb la població poder millorar la seua formació, enfocada a contribuir a millorar la qualitat de vida i la seguretat tant de veïnes i veïns com de visitants. A més, també suposa un reforç de cara al nou servei especial de patrulla en la zona costanera, gràcies al qual es veurà augmentada la presència fixa d'una patrulla de dilluns a diumenge durant l'època estival.\nAquest tipus d'iniciatives permet actualitzar coneixements sobre aspectes i tècniques que progressen a gran velocitat, con és el cas del desfibril·lador DESA o les picades causades per noves espècies que arriben a les nostres costes.


xàtiva; punts de vista: La fira i l’Orquestra del Titànic\nQuasi totes les fires locals enfonsen les seues arrels en el túnel del temps. És veritablement miraculós, per tant, que algunes hagen sobreviscut fins als nostres dies; de fet, moltes van desaparèixer a finals del segle XIX, absorbides pel nou model d'economia capitalista. S’ha de tenir present que les circumstàncies socials i econòmiques que van justificar el naixement d’aquestes celebracions havien canviat substancialment amb el pas dels anys. La fira de Xàtiva, per exemple, fou instituïda per privilegi del rei Jaume I. La seua finalitat era primordialment comercial. A mitjan segle XX, encara s’hi practicaven transaccions seculars avui desaparegudes. Ma mare, la meua àvia i les meues ties aprofitaven la fira d’agost per a renovar els estris de la llar (vaixelles, perols...), o per a comprar el típic ventall, els fruits secs... El meu iaio patern, llaurador, adquiria eines per a les feines de l’horta i visitava ritualment la fira del ramat, on s’enllestien múltiples operacions de compravenda. L’esdeveniment tenia una gran repercussió; atreia gent de tot el país. La fira també brindava l’ocasió de comprar joguines als infants.\nEn realitat, els nens només rebien joguets per l’agost i pel dia de Reis. Recorde que Xàtiva només tenia una botiga de joguines, Casa Peña, situada a la Plaça del Mercat. Les gelateries també en venien, pel Nadal. L’arribada dels firers alçava, per tant, una gran expectació entre els menuts. En fi, tot aquell paisatge de la nostra infància s’ha esfumat. L’agricultura tradicional ha desaparegut pràcticament de l’horta de Xàtiva; el món dels animals de peüngla s’ensorra sense remei (cavalls, matxos i rucs ja no tenen utilitat com a bèsties de càrrega o animals de tir). El declivi de les fires de bestiar és generalitzat. En definitiva, el paisatge rural que coneixíem està a punt de passar a la història. Avui impera el món de les grans superfícies, dels centres comercials on és possible adquirir-ho tot i a tothora. En aquestes circumstàncies, la fira d’agost xativina només podrà sobreviure en ple segle XXI si és capaç de reinventar-se, d’adaptar-se a la nova situació. L’empresa no és fàcil; organitzar unes festes transversals, que enganxen igualment joves i majors, exigeix imaginació per part dels polítics i molta participació popular.\nLa participació és difícil d’aconseguir amb l’actual estructura festera. Només la presència de casetes (típiques a la fira d’abril sevillana), o d’elements semblants, asseguraria certa implicació del veïnat. La caseta és un espai de sociabilitat on s’ordeixen múltiples xarxes de relacions. Aquesta funció ja la realitzen, però, a casa nostra, els casals fallers. I tampoc no està clar que les casetes garantisquen una participació massiva. Els Moros i Cristians d’Alcoi, tot i comptar amb una estructura tradicional de filaes, veuen com creix progressivament el nombre de famílies i persones que marxen de viatge durant els dies de festa. En aquest sentit, l’absentisme fester autòcton és evident; són nombrosíssims els xativins que abandonen la ciutat durant els dies de fira. Enguany, el programa de festejos convida a marxar ben lluny. I és que l’actual corporació té poquíssima imaginació a l’hora de planificar la festa —per a ser més exactes, té una manca absoluta d’idees. No sembla massa innovador, per exemple, contractar com a estrella fulgent un cantant, Albano Carrisi, que es troba en l’etapa crepuscular de la seua trajectòria artística.\nTotal: la fira de Xàtiva està estancada —com també ho està el govern de la ciutat. Si sumem una programació cultural d’ínfima qualitat, la repetició mimètica d’espectacles nostàlgics o vulgars, la supressió d’elements tradicionals com les curses ciclistes, l’absència de propostes noves, l’emplaçament equivocat d’alguns actes i l’escassetat de pressupost, el resultat és deplorable. No és casualitat, per tant, que hagen proliferat, aquests dies, les crítiques procedents de partits i col·lectius ciutadans. El vaixell municipal navega sense rumb, solcant una mar agitada per la crisi econòmica. Caldrien una tripulació nova i unes mans més destres al timó. Com més va, més xativins ansiegen alternatives polítiques que renoven la vida local, perquè l’actual model, exhaurit, mena directament al naufragi. Seguint amb el símil nàutic, el vaixell municipal se’n va a pic, i la fira d’agost amb ell, com l’Orquestra del Titànic. Als barracons dels firers s’haurien de vendre salvavides, a més de gaiatos, càntirs i melons d’Alger.\n(publicat a Levante-EMV, l’11/08/2012)\nPublicat per Ximo a 20:08


Todo Runners L'Oncoextreme, cursa d'obstacles a Palamós per a totes les edats\nL’Oncoextreme, cursa d’obstacles a Palamós per a totes les edats\nMar 21, 2019 José Luis Robel 10 km, Apúntate, Calendario Carreras, Noticias, Populares 0\nL’Oncoextreme, la cursa d’obstacles solidària organitzada pel Club Esportiu Palamós a benefici de la Fundació Oncolliga Girona, ja ha obert les inscripcions per a la pròxima edició, que se celebrarà el 5 de maig. Serà la cinquena edició d’un esdeveniment esportiu i solidari en el qual, per primer cop, s’hi podrà participar per equips.\nA més de la inscripció individual, aquest any hi haurà també la possibilitat d’inscriure’s en dues modalitats més: colla i família. En la categoria Colles es podran inscriure grups formats per més de 3 persones majors d’edat, i en la de Famílies caldrà que com a mínim un terç dels membres del grup siguin menors de 16 anys. Una altra novetat destacada és que les inscripcions només es podran fer de manera anticipada (online o presencialment).\nLa prova d’obstacles, de 7,5 km, tindrà lloc el 5 de maig amb sortida i arribada a la platja de Palamós. Els obtsacles estan ideats per ser superats per infants de 10 anys. Una cursa del Club Esportiu Palamós\nL’objectiu és que tothom, grans i petits, gaudeixin junts d’un matí d’activitat física diferent i divertida. La presentació s’ha fet a la platja de la Fosca, que serà el punt de sortida i arribada de la cursa, amb la presència de l’alcalde de Palamós, Lluís Puig, el regidor d’Esports, Joan Barba, la presidenta de la Fundació Oncolliga Girona, Lluïsa Ferrer, la delegada d’Oncolliga a Palamós, Hortènsia Doporto, l’impulsor de la iniciativa, Xavier Adroher, i representants de les empreses patrocinadores (Rotary Club de Girona i Obres i Construcions Germans Cruz).\nCom en edicions anteriors, el recorregut de la prova, de 7,5 km, es manté dins del terme municipal de Palamós i transcorre en bona part a l’entorn de Cap Roig. Durant el recorregut els participants hauran de superar una vintena d’obstacles de diversa dificultat. Els obstacles, ideats per Xavier Adroher, estan dissenyats de manera que els nens a partir de 10 anys els poden superar tot sols i els menors d’aquesta edat ho poden intentar amb l’ajuda dels pares o adults que els acompanyin. La sortida serà a les 9 del matí i al llarg del recorregut hi haurà dos punts d’avituallament, i un tercer a l’arribada.\nSuperar la cursa, un repte personal i d’acció solidària. Tots els participants gaudiran d’un obsequi i trofeus, per primer cop, als guanyadors de les categories.\nClub Esportiu Palamós, Fundació Oncolliga Girona, Oncoextreme, Palamós\nUn miler de dorsals per superar una mitja a la Costa del Maresme La Mitja Mataró se celebrarà el 18 de maig i tindrà una cursa de 10 km\nProp de 50.000 euros solidaris de...\nLa Copa del Món de Marxa Nòrdica...


Els catalans a Albània. Un exemple de l’expansionisme català a la Mediterrània oriental durant el segle XV\n16 gener 2016 29 Mai 2020 Josep Dorca\nLa mala fama dels catalans als Balcans, de Grècia a Albània, és notòriament coneguda: la crueltat dels almogàvers, mercenaris que van lluitar al servei de diversos reis catalans, entre els segles XIII i XIV, ha deixat una empremta difícil d’esborrar i d’oblidar. Hi ha un altre fet, però, que té a veure amb la presència catalana en aquella zona, a Albània,que és molt menys conegut: una expedició organitzada per Alfons IV a Albània en suport de Skanderbeg i contra els turcs.\nEl regnat d’Alfons el Magnànim, que s’estén entre els anys 1416 i 1458 (va ser el segon dels Trastàmara), en una primera etapa es va centrar sobretot en afermar el seu poder a la Península Ibèrica. Un cop el seu poder es consolida, inicia la seva política italiana, que culmina amb la coronació com a rei de Nàpols (l’any 1442). Durant anys va lluitar per l’hegemonia a la Península italiana, en competència amb Venècia, i després comença a girar els ulls cap a la zona més oriental de la Meditèrrània, molt valuosa per al comerç. En aquest tomb hi jugà un paper molt important l’interès dels comerciants, sobetot catalans. Els Balcans, doncs, van ocupar un lloc important en les ànsies expanisionistes d’aquest monarca i de les classes que li donaven suport. Finalment, però, la incursió en aquest territori va ser breu, ja que l’Imperi Otomà aviat se’n va ensenyorir de la major part.\nDe fet, l’expansió otomana era vista des de feia temps com una clara amenaça per als interessos comercials catalans. Per aquest motiu, la monarquia catalana es va aliar, o com a mínim va intentar-ho, amb tots els enemics dels turcs, entre els quals hi havia cabdills albanesos i bosnians.\nA principis de la dècada de 1440, es van iniciar els contactes amb el duc de Bòsnia, Stefan Vukcic, que finalment es feu vassall d’Alfons a canvi de protecció. Alfons li va assegurar que el defensaria en cas que fos víctima d’una agressió, que seria considerada com a pròpia. Evidentment, el duc de Bòsnia, en la lògica feudal, se sotmetia totalment a Alfons, segons les normes del vassallatge, cosa que volia dir que n’acatava les ordres, es comprometia a pagar un tribut cada any i que la seva persona i les seves propietats passaven a considerar-se sota jurisdicció d’Alfons. El cas de Vukcic és el més conegut i el més documenentat pels historiadors catalans, molt probablement perquè era el cabdill més poderós de la zona, però sembla bastant clar que no va ser l’únic que va ser sondejat.\nDe tota manera, però, la intervenció més important d’Alfons, i la que va aportar més rèdits, va ser en terres albaneses. En aquest cas, el seu aliat va ser Gjergj Kastriota, conegut com a Skanderbeg, considerat l’heroi nacional albanès pel nacionalisme romàntic d’aquell país, gran protagonista de la lluita contra els otomans.\nLes primeres trobades van tenir lloc al castell de Kruje (Croia en els documents medievals catalans), situat al centre d’Albània, l’any 1446, i es repetiren l’any següent a Nàpols mateix. A partir d’aquell moment, Skanderbeg va comptar amb el suport d’Alfons, i l’any 1451 es convertí en vassall seu, en un pacte similar al que s’havia fet amb Vukcic, després de signar un tractat on reconeixia la sobriania del monarca i cedia el castell de Kruje, totes les seves pertinences i també totes les possibles terres que pogués conquerir. Skanderbeg no va ser l’únic cabdill albanès que es va sotmetre a Alfons. N’hi hagué d’altres, com Arianitides (o Arianites, segons les fonts), sogre d’Skanderbeg.\n“Kruje Albania (3939259511)” by Dave Proffer – Kruje Albania\nUploaded by russavia. Licensed under CC BY 2.0 via Commons.\nCastell de Kruje (Croia), fotografia de Dave Proffer\nDes de finals del segle XIV, els otomans havien ocupat ja la part meridional d’Albània. La part nord va quedar en mans de diferents senyors feudals, la majoria amb relacions de vassallatge amb els turcs. Un d’aquests senyors era Skanderbeg, que aprofitant les incursions liderades per Janos Hunyadi es va revoltar contra el soldà i va arribar a ocupar el castell de Kruja, que va esdevenir tot un símbol de la resistència albanesa, des d’on va dirigir la lluita, amb l’organització de la lliga de Lezha.\nPoc després del pacte de 1451, Alfons organitzà una expedició cap a Albània formada íntegrament per catalans, cosa que demostra l’interès bàsicament comercial de la campanya. Al capdavant de tot hi havia Bernat Vaquer, que va ocupar el castell de Kruje. L’any 1452, el rossellonès Ramon d’Ortafà fou nomenat virrei d’Albània (i deprés virrei d’Albània, Eslavònia i Grècia), i Pere Escuder va rebre l’encàrrec de garantir la seguretat del castell de Kruje. Ortafà va actuar realment com a virrei i, entre d’altres coses, va encunyar moneda i va signar diversos decrets. Cal destacar, però, que no es va establir cap colònia de poblament i que tots els catalans establerts a la zona estaven vinculats a la monarquia o bé tenien funcions estrictament militars.\nPrevious Article El primer ministre de Montenegro, nomenat Criminal de l’Any\nNext Article Ulcinj, a la costa adriàtica montenegrina: la Dulcinea de Cervantes?\n3 thoughts on “Els catalans a Albània. Un exemple de l’expansionisme català a la Mediterrània oriental durant el segle XV”\nRetroenllaç: Porta't bé o vindran els catalans!\nRetroenllaç: Skanderbeg, l'heroi en la lluita contra els turcs


L’equip tècnic de suport de JSS: actitud i preparació en noves tecnologies com el BIM - JSS Efficient Engineering\nL’equip tècnic de suport de JSS: actitud i preparació en noves tecnologies com el BIM\nPer tal de garantir la millor solució possible als clients de JSS, l’empresa compta amb un equip tècnic de suport format per 7 professionals que s’encarreguen d’una funció molt específica. Cada membre de l’equip tècnic de suport està especialitzat en el seu àmbit i treballa conjuntament amb la resta de l’equip per oferir solucions innovadores, robustes i eficaces.\nPer exemple, per poder modelar i desenvolupar totes les nostres instal·lacions en l’entorn BIM, necessitem d’un equip professional molt especialitzat que combini el coneixement en aquest programari informàtic amb un enteniment profund de totes les instal·lacions. És per això que al nostre equip tècnic de suport compta amb Victor Torelló, projectista i BIM Manager, Carmen Forte, arquitecta amb experiència en l’entorn BIM i David Muñoz, BIM Manager i coordinador MEP.\nA l’equip tècnic de suport també comptem amb professionals com Andrea Toldra, física i adjunta al departament d’energia, Beatriz Felipe, arquitecta tècnica que destaca pel gran sentit de la dedicació i la responsabilitat, Carmen Peña, responsable que tots els processos interns de l’empresa comptin amb uns alts estàndards metodològics i Marta Gutiérrez, projectista especialista en incendis i activitats.


L'empresa xinesa PXI Automotive obre la seva... - Govern.cat\nquery_builder 4 novembre 2021 15:13\nL'empresa xinesa PXI Automotive obre la seva primera planta europea a Catalunya\nEl conseller Torrent en la visita a les noves instal·lacions de PXI Automotive, a Torelló\nLa firma ha adquirit el 100% de les participacions de Mecàniques Troem, empresa catalana situada a Torelló\nPXI Automotive ha fet una inversió inicial de prop d’1 milió d’euros que permetrà mantenir tots els llocs de treball que tenia la fàbrica, i preveu duplicar la plantilla en els pròxims 5 anys\nL’empresa, que ha comptat amb el suport d’ACCIÓ, ha rebut la visita aquest dijous del conseller d’Empresa i Treball, Roger Torrent i Ramió\nL’empresa xinesa PXI Automotive, amb seu a Suzhou, ha obert la seva primera planta europea per a la fabricació de peces per al sector automoció a Catalunya. Ho ha fet a través de l’adquisició del 100% de les participacions de Mecàniques Troem (Torelló, Osona), una firma catalana dedicada a l’embotició profunda de metalls i l’estampació en fred. En aquesta operació, PXI Automotive ha fet una inversió inicial de prop d’1 milió d’euros que permetrà la continuïtat a la planta de l’activitat que s’hi feia fins ara i el manteniment de tots els llocs de treball.\nPer establir-se a Catalunya i per al manteniment de la plantilla, l’empresa ha rebut el suport d’ACCIÓ, l’agència per a la competitivitat de l’empresa del Departament d’Empresa i Treball de la Generalitat de Catalunya. PXI Automotive ha rebut la visita aquest dijous del conseller d’Empresa i Treball, Roger Torrent i Ramió, que ha destacat que “aquest és un exemple del model de reinversió industrial que el nostre país necessita, especialment en un sector tan important i estratègic com el de l’automoció”.\nTorrent ha afegit que “des del Govern, per mitjà d’ACCIÓ, apostem per fer costat al nostre teixit industrial oferint suport directe i facilitant la materialització de projectes com el de PXI Automotive”. El conseller d’Empresa i Treball ha estat acompanyat de la directora general d’Indústria i consellera delegada d’Acció, Natàlia Mas i Guix.\nSegons David Prats Vivancos, director general de PXI Automotive Spain, l’empresa es va decidir per la compra de Mecàniques Troem perquè “hi va haver sintonia des del primer dia: Mecàniques Troem ja estava explorant la possibilitat de venda i l’acord ha estat profitós per les dues bandes”. Prats afegeix que l’objectiu és “fer créixer la planta de Torelló portant-hi altres clients mundials del grup PXI Automotive, i aprofitant totes les sinèrgies que es puguin establir”.\nEn aquest sentit, l’empresa posarà en marxa aquest mes de novembre un nou centre de producció en una nau a Sant Pere de Torelló. Amb una superfície de 2.700 m², aquesta nova planta es dedicarà a la fabricació de tub corbat i peces de mecanitzat, nous productes del seu catàleg, també destinats al sector de l’automoció.\nPXI Automotive Spain tancarà el 2021 amb una facturació propera als 3,6 milions d’euros, un 25% més que l’any passat. Prats explica que el pla d’expansió a 5 anys de l’empresa preveu multiplicar per tres la facturació d’enguany i duplicar la plantilla, situada ara en 29 treballadors.\nPXI Automotive té plantes productives a la Xina i a Mèxic i treballa principalment per a una quinzena de proveïdors d’automoció tipus Tier 1 (de primer nivell) a tot el món. Prats afegeix que el fet que Catalunya tingui un clúster de l’automoció destacat “ha estat sens dubte rellevant per a la decisió de l’empresa d’establir-se a Catalunya”. Fins ara Mecàniques Troem exportava sobretot a França i a Polònia, i la previsió és que a partir d’ara s’augmentin les exportacions i els països de destí.\nL’empresa ha rebut el suport de Catalonia Trade & Investment, l’àrea d’atracció d’inversions estrangeres d’ACCIÓ. Aquesta unitat treballa des de Catalunya i des de la xarxa de 40 Oficines Exteriors de Comerç i d’Inversions d’ACCIÓ al món per captar nous projectes d’inversió estrangera a Catalunya, al mateix temps que assessora de manera integral les empreses estrangeres per facilitar el procés d’inversió.\nRecursos i declaracions: https://we.tl/t-APBDzatMEJ\nEl conseller Torrent en la visita a les noves instal·lacions de PXI Automotive, a Torelló 2399\nEl conseller Torrent en la visita a les noves instal·lacions de PXI Automotive, a Torelló_2 859\nEl conseller Torrent en la visita a les noves instal·lacions de PXI Automotive, a Torelló_3 832