El desig de voler una altra opció - Regió7\nEl desig de voler una altra opció\nEl Baxi és el segon equip de la lliga en captures ofensives, una variable del joc que demostra que els de Pedro Martínez van a buscar la pilota amb força després de cada errada\nEN FOTOS | Baxi Manresa - Joventut\nDesprés de la derrota del seu equip de dissabte contra el Baxi, Carles Duran, l'entrenador del Joventut, va felicitar el jugador local Guillem Jou «per la seva energia i per haver estat fonamental». El capità dels manresans havia capturat dotze rebots, dels quals, sis ofensius i algun d'ells, com un amb un 79-76 en el marcador a falta de 32 segons, fonamental per explicar el triomf del Baxi. L'equip de Pedro Martínez, netament inferior al seu rival en l'apartat físic, va acabar el duel amb sis captures més i amb 17 en atac. Són 17 possessions més, 17 opcions per tornar a anotar. I tot, amb una bateria de pivots de la més baixa de la competició. Però aquest de dissabte no és un fet aïllat.\nEl Baxi és ara mateix el 12è equip de la lliga en rebots totals i el 16è en defensius, però de manera sorprenent és el segon en captures sota l'anella contrària. Com és possible? Segurament s'explica per una sèrie de factors.\nEl desig, fonamental\nEl rebot, en el bàsquet, no només depèn de l'alçada. Hi ha l'instint individual dels jugadors, que provoca que alguns siguin més dotats que d'altres per capturar-ne. Llavors també hi ha la tècnica individual blocant l'adversari, o la d'equip, fent ajudes per protegir la zona, allà on sol caure la pilota. I, segurament, el més important és el desig d'anar-la a buscar. El mateix Jou explicava dissabte que «sempre hi vaig, avui he tingut l'encert d'agafar-los». I és que anant a buscar rebots en atac, a part de poder recuperar la pilota, els equips també dificulten la sortida del rival en contraatac, i aquest és un aspecte que el Baxi treballa molt bé, com mostren les estadístiques.\nPer aquest motiu, a part de trobar els bagencs en la segona posició en la classificació d'aquesta especialitat, en la llista individual dels jugadors que més rebots agafen en atac el Baxi és l'equip que situa més elements entre els quaranta primers.\nD'aquesta manera, com es veu en el quadre del costat, quatre dels cinc pivots, Eatherton, Báez, Hinrichs i Sajus, i l'ala Guillem Jou es troben situats entre els llocs 20 i 33. Què demostra això? Una gran densitat de jugadors amb el desig d'anar a buscar la pilota i de donar una altra oportunitat, a ells mateixos o als companys. Això queda clar si ens adonem que, en la llista dels quaranta principals en aquesta categoria, el Baxi és l'únic conjunt de la lliga que situa cinc jugadors. Darrere hi ha un quadre ultracompetitiu i molt físic com l'UCAM Múrcia, que té dos dels cinc millors especialistes de la competició, i els segueixen tres formacions que actuen en competicions europees, dos dels quals a la potent Eurolliga, el València Basket i el Barça.\nMés possibilitats de tir\nEn partits com el de dissabte, el rebot ofensiu és fonamental si ens fixem en alguns percentatges. Baxi i Joventut, per exemple, van tenir mal balanç de tres punts (27% contra 20%) i els badalonins el van tenir millor en tirs de dos punts, en què van arribar al 63% pel 55% dels amfitrions del partit. Però la diferència va ser que el Manresa va poder executar dotze tirs més en total (68 davant de 56) que el seu adversari. Són moltes opcions i, en un duel que es va decidir per detalls, qualsevol d'aquests matisos és fonamental.\nLes pèrdues són un risc que s'accepta\nA l'altra banda de la moneda dels rebots en atac, que atorguen més possibilitats d'anotar, hi ha les pèrdues de pilota. El Baxi és el segon equip de la lliga que extravia més esfèriques, una mitjana de 15,7 per partit, només superat pel MoraBanc Andorra, amb 16. Aquesta estadística negativa per a tots els equips és assumida pels manresans com un efecte col·lateral del joc que volen imposar i que també ve determinat pel dèficit d'alçada dels seus jugadors.\nD'aquesta manera, l'equip corre sempre que pot amb tot l'equip. Dissabte, per exemple, es van veure dues passades llargues a les quals Hinrichs, un pivot, no va poder arribar i la pilota es va perdre per la línia de fons. Pedro Martínez ha explicat més d'un cop que perdona les pèrdues si són per intentar treure'n un profit i no són per falta de tensió a l'hora de fer les passades. Així, sense anar més lluny, davant de la Penya Dani Pérez va ser qui va cometre més errades d'aquest tipus, amb un total de tres, però fent després deu assistències, ho compensa amb escreix.


Tot un èxit: La mascareta innovadora que ha creat una empresa catalana\nUna empresa de Blanes crea unes mascaretes de tres mesos de durada i 100% reciclables\nEl fil incorpora molècules de plata\nper Júlia Navarro / ACN dimecres, 23 de setembre 2020 - 18:01h\nPla detall de les mascaretes antivirals que ha creat la tèxtil Nysltar de Blanes | ACN\nL'empresa tèxtil Nysltar de Blanes ha creat unes mascaretes antivirals que duren tres mesos –suporten uns 100 rentades- i ja n'ha venudes 2 milions als Estats Units. La seva particularitat és que el fil amb què se'n fa el teixit incorpora molècules de plata, que bloquegen el coronavirus. A més, un cop s'acaba la seva vida útil, les mascaretes són 100% reciclables (perquè es poden trinxar i tornar-ne a fer fil).\nEl propietari i CEO de Nysltar, Alfons Cirera, destaca que el fil «no allibera filaments» i així permet reduir «un dels principals vectors de contagi» de la Covid-19. L'empresa, que ja aplica aquest fil a roba esportiva i per a sanitaris, està desenvolupant ara una línia de peces per al dia a dia.\nLes mascaretes anticovid que Nylstar ha tret al mercat sota la seva marca, Meryl, deriven de l'aposta per filatures d'alt valor afegit que va fer a finals del 2016 (després de superar l'atzucac que va deixar la factoria vuit mesos tancada). Des d'aleshores, subratlla Cirera, l'empresa ha invertit uns 14 milions d'euros (MEUR) per convertir-se «en la companyia líder mundial en fibres artificials».\nLa particularitat d'aquestes mascaretes és que el fil amb què estan fetes elimina i bloqueja la proliferació de virus, bactèries i fongs. I això s'aconsegueix introduint molècules de plata a les fibres en el mateix moment de fabricar-les. És a dir, que la protecció no s'aplica un cop el teixit ja està fet, sinó que hi és intrínseca. «Es tracta d'una mascareta que inhibeix el virus; i allò que és més important, que no desprèn microfibres», concreta Cirera. De fet, segons el CEO de Nysltar, aquest era un dels aspectes que més els preocupava, que no s'alliberessin filaments.\n«Perquè com passa amb altres mascaretes, es poden respirar o empassar, i hi pot haver presència del virus», diu Alfons Cirera. «Amb la nostra mascareta, per contra, reduïm un dels principals vectors de contagi», hi afegeix.\nEstoc per a 20 milions\nLes mascaretes Meryl tenen una filtració del 92,58%, són reutilitzables i suporten més de 100 rentades o tres mesos d'ús. Actualment, Nysltar té estoc de fil per a fabricar-ne fins a 20 milions d'unitats. I l'empresa blanenca ja ha començat a comercialitzar-les; sobretot, als Estats Units.\nAquí, ja se n'han venudes fins a 2 milions. Per comparar què suposen aquestes mascaretes davant les altres d'un sol ús, Cirera posa l'exemple d'un contracte que s'està negociant amb un estat americà, que vol comprar-ne per als alumnes de les escoles públiques. «Amb les mascaretes rebutjables en farien falta 300 milions; amb la nostra, per contra, 11 milions», concreta el CEO de Nysltar. «Els números parlen per ells mateixos», afegeix.\nA més de les mascaretes anticovid, Nysltar també està creant noves aplicacions amb aquest fil antibacterià. Alfons Cirera explica que ofereix nombroses possibilitats. Per exemple, fer bates mèdiques, roba de llit per a hospitals o peces antivirals per al dia a dia (com americanes, suèters o polos). Nysltar proveeix el fil i el procés per teixir les peces es fa a través d'acords amb empreses del territori. Actualment, concreta Cirera, la factoria de Blanes produeix més de 20 tones mensuals d'aquest fil antibacterià. L'empresa té una plantilla de 120 treballadors.\nÚltima hora: El ministre Illa dona una molt bona notícia en plena 2a onada de Covid\nÚltima hora: Catalunya acaba d'aprovar una restricció que s'aplica a tot el territori


Escrit per Marta Macias. La Independent dijous, 22 de març de 2018 13:40\n"Anem a la nostra, parlem dels llibres que volem i treballem amb una llibertat absoluta", així és com la periodista i escriptora Eva Piquer, impulsora de Catorze, defineix de manera ràpida aquest mitjà de comunicació.\nCatorze té una filosofia pròpia, obrir i encomanar la cultura a un públic generalista a través dels sentits, fa créixer les ganes de llegir bona literatura sense cenyir-se a les novetats literàries, recupera textos gairebé oblidats injustament, i regala imatges, dibuixos i poesia.\nEntreu a la secció "Passadís", dues recomanacions "Em depilo si vull" i "Tres voltes rebel" o la secció "En veu alta", en què cada setmana es recita un poema o un text en prosa que voldràs reenviar als grups de WhatsApp per compartir la bellesa i l'excitació que t'ha despertat escoltar els poemes de Josep Carner, o de l'estimada Montserrat Abelló, o de Vicent Andrés Estellés entre moltes altres. O llegir "un poema lluminós" de Teresa Costa-Gramunt anomenat Sol.\nCatorze és una plataforma digital que ens permet llegir i escoltar. Rebutja publicar crítiques destructives contra llibres concrets. Considera que si un llibre no val la pena, prefereixen no parlar-ne. Tampoc volen alimentar polèmiques culturals. Defensen que la seva feina és divulgar cultura i no pas prendre partit en discussions endogàmiques que massa sovint s'allunyen dels interessos del públic lector. Catorze, escriu i parla només dels llibres que els hi sembla que valen la pena i segurament s'ha convertit en prescriptora però malgrat això, donen veu a qui realment en sap que són les llibreteres i els llibreters i per això, Catorze, disposa de la secció «La llibreria llegeix», en què un o una llibretera fa una recomanació argumentada d'un llibre.\nCatorze és una plataforma de creació i d'innovació cultural, i ha rebut la distinció més important en el camp de cultura de Catalunya, un dels Premis Nacionals de Cultura del 2018. Premi molt merescut. El motiu de concessió del Premi Nacional de Cultura a Catorze és el següent:\n«Per la qualitat i l'originalitat del seu plantejament comunicatiu i pel tractament rigorós i innovador dels continguts culturals en un mitjà digital especialitzat que es caracteritza per una acurada aproximació a la informació i l'opinió, que incorpora noves veus i que s'enriqueix amb una visió de gènere. Creat per Eva Piquer el 2014 amb el lema "volem ser, fer i encomanar cultura", ha aconseguit una audiència remarcable i ha teixit al seu entorn, amb propostes d'un gran interès, una veritable comunitat que aposta per fer de la cultura un exponent decisiu de la contemporaneïtat.»\ncatorze eva piquer premis nacionals de cultura del 2018\nVisites del contingut : 18769797


Institut Baix Camp: excel·lir l'educació en un jovent canviant | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nEl centre ha estat el primer del país i de l'estat en ser reconegut amb una certificació d'excel·lència europea\n14 de Novembre de 2018, per Arnau Martínez\nImatge d'una aula d'informàtica del Baix Camp\nL'Institut Baix Camp de Reus és el primer centre educatiu públic de Catalunya i de l'estat espanyol que ha estat reconegut amb la certificació d'excel·lència de la Fundació Europea per la Gestió de la Qualitat (EFQM). El director del centre educatiu, Josep Lluís Gabriel, ha explicat que per treballar l'excel·lència "has de tenir uns objectius ben definits". Ho ha dit als micròfons de LANOVA Ràdio, entrevistat al programa 'Carrer Major', el magazín de tardes de les ràdios locals del territori.\nEnquestes i consultes entre la comunitat\nA Catalunya, l'excel·lència es mesura a través de 170 centres que treballen uns estàndards de qualitat amb un sistema de gestió més avançat. El director ha destacat el fet que el centre sigui públic: "Sovint coneixem el projecte educatiu dels centre concertats i no dels públics". A l'Institut Baix Camp treballen la comunitat, fent enquestes i consultes habitualment per elaborar el projecte, "és un fet diferenciador, no esperem que els pares o alumnes vinguin a parlar amb nosaltres, sinó que som nosaltres qui anem a preguntar", ha indicat Gabriel.\nEl centre educatiu situat al costat de l'antic Hospital Sant Joan és un dels instituts més grans de Catalunya, amb 1.600 alumnes i 140 professors. "Comptem amb un lideratge distribuït", ha apuntat Gabriel. A més a més de l'equip directiu hi ha coordinadors d'àrea que vetllen per la qualitat docent. Un altre punt fort de l'institut segons Gabriel és l'aliança amb un miler d'empreses de diversos sectors. El centre educatiu compta amb ESO, Batxillerat i Formació professional i en aquest últim camp les empreses són "clau", ha assegurat.\nGestionar la innovació\n"No ens hem de limitar a obrir el centre a les 9 del matí i que el professor expliqui matemàtiques o català", ha subratllat Gabriel. Per exemple, més enllà de les hores lectives, els professors ofereixen dues hores extres a les tardes als alumnes per millorar el currículum acadèmic. També imparteixen assignatures no lingüístiques en anglès, com la plàstica o l'educació física. A més d'oferir francès i alemany.\nEn una altra línia, algunes assignatures les treballen per projectes. Ara s'esforcen en la incorporació del telèfon mòbil a l'aula com a eina educativa. "No creiem que prohibir el mòbil tingui sentit. El que hem de fer és ensenyar pensament crític perquè aquest aparell pot enriquir i facilitar l'aprenentatge", ha explicat.\nD'altra banda, també alerten de les mancances d'aquests dispositius com la poca privacitat a les xarxes socials, per exemple. "Has de pensar que el jovent canvia molt ràpidament i sempre has d'estar atent. En pocs anys de diferència, els alumnes s'assemblen, però relativament", ha valorat el director. Des de l'Institut Baix Camp busquen les inquietuds dels alumnes, impulsen nous projectes per tal que resultats i cohesió social al centre vagin donats de la mà. "No volem ser el millor institut ni de Reus ni de Catalunya, sinó ser el millor institut per a Reus", ha finalitzat Gabriel.\nJosep Lluís Gabriel


Oltra vol tres noves lleis esta legislatura: de diversitat familiar, igualtat amb avanços feministes i accessibilitat\n7:47 pm - Tuesday, 26 May 2020\nReivindica al Botànic com a exemple de govern de coalició i demana l'acord de tots els partits en polítiques socials\nLa vicepresidenta compareixent en Les Corts | Jorge Gil - Europa Press\nLa vicepresidenta i consellera d’Igualtat i Polítiques Inclusives, Mónica Oltra, afronta la seua segona legislatura amb la intenció d’implantar tres grans lleis: una de diversitat familiar com a espai “clau” de socialització i convivència i que tinga en compte les moltes classes de família que existeixen; una altra d’igualtat que tinga en compte “els grans avanços del moviment feminista” i les “noves masculinitats” i una tercera d’accessibilitat universal, “un repte social per a avançar a una convivència més humana”.\nTambé aposta per potenciar el Pacte Valencià contra la Violència Masclista, “pioner a Espanya” després de dos anys actiu, amb tres nous grups per a dissenyar la figura de l’acompanyant a víctimes amb diversitat funcional, analitzar la casuística i crear una estratègia valenciana contra la violència sexual. I “un compromís solemne amb les persones sexuals i LGTBI que continuen patint humiliacions”, ha proclamat.\nOltra ha presentat aquest dimecres en Les Corts els seus reptes fins al 2023 i ha demanat el suport de tots els partits per a les polítiques en favor de la dignitat de les persones, mitjançant “acords amplis”. “Com vaig dir en el 2015, la política és sobretot diàleg, pacte, negociació i acord. I, per motius fàcilment imaginables, em ratifique”, ha manifestat en el ple que obri el curs.\nLa primera llei que pretén llançar, en el primer trimestre del 2020, és la de diversitat familiar i suport a les famílies per a “la cohesió social en les societats mediterrànies”, amb una visió plural que tinga en compte que “hi ha moltes classes de famílies i que totes mereixen la mateixa consideració i tracte”.\nEn segon lloc, una llei d’igualtat que arreplegue “els grans avanços que el moviment feminista ha aportat a les societats democràtiques”, amb la meta d’arribar a “una societat sana i fort, sense privilegis” i que avance “un col·lectiu històricament invisibilitzat, discriminat o oblidat”, i amb ell tota la societat. Tindrà un bloc de “masculinitats igualitàries” i d’ella es derivarà una estratègia de nous usos de temps i corresponsabilitat.\nOltra ha reivindicat que “les estructures de poder patriarcals no consoliden situacions de discriminació o desigualtat”, per la qual cosa ha promès treballar en un procés obert i horitzontal. “Si la discriminació té bases de fang i sostres de vidre per a les dones, també ha amputat moltes potencialitats dels homes, encasellats els uns i els altres en rols que la societat els ha imposat”, ha lamentat.\nLa tercera és la d’accessibilitat universal, per a presentar les persones amb “totes les seues diversitats i capacitats com a part de la condició humana” i amb drets de ciutadania exigibles per a accedir en igualtat als béns, servicis i coneixements d’ús públic.\nAquesta llei arribarà després de “més de 20 anys” des de l’anterior en la matèria i pretén cobrir els àmbits no regulats encara” com les telecomunicacions o les relacions amb les administracions. Oltra ha posat l’accent que es tracta d’un canvi de paradigma més enllà de “simplement eliminar barreres” i d’atendre totes les diversitats.\nPrevious articleEls pacients pediàtrics de la Fe estrenen 4 dispositius de realitat augmentada per a personalitzar la seua habitació\nNext articleDalmau pretén declarar la Comunitat Valenciana “territori lliure de desnonaments” en quatre anys


Programa Festes Mare de Déu Trobada de Sant Llorenç 2017 – Rellevant.cat\nSALUTACIÓ de Mn. Jaume Mercant Simó, rector.\nUn any més ens trobam davant les festes de la nostra estimada Mare de Déu Trobada. Hi ha moltes formes de celebrar una festivitat. La finalitat és el que determina la naturalesa específica de la mateixa celebració.\nLa nostra finalitat, a més de fomentar l’alegria i la bauxa, ha de ser la de contribuir a que hi hagi cada vegada més unitat i fraternitat en el nostre poble, però també hem de procurar ser cada any més bons fills de Maria, a la qual hem de confiar-li totes les nostres preocupacions i angoixes. Ben segur que la Mare de Déu Trobada sempre vetllarà perquè al poble de Sant Llorenç no li manqui mai prosperitat material, però també ens hem d’encomanar a ella perquè espiritualment puguem seguir mantenint la fe i l’esperança en el seu fill Jesús, conservant així les arrels cristianes de les nostres tradicions i festes. Molts d’anys a tots i que Déu vos beneeixi.\nMallorca donarà també aquest dijous el SÍ a la República Catalana\n3 de setembre de 2017 Rellevant Festes Deixa un comentari


La Colla Vella, inclusió a totes les edats | Diari de Tarragona\nA tocar de l’N-240, situat als afores de la ciutat, compta amb dos carrers paral·lels i dues places que els uneixen\n18/09/2021 11:28 | Actualizado a 18/09/2021 11:28\nL'avinguda Sant Jaume és un dels dos carrers que conformen el barri. Foto: F. Acidres\n«Hi ha una combinació molt bonica entre gent gran i gent jove». D’aquesta manera, Aina Mallol, secretària de l’Associació de Veïns de la Colla Vella, descriu el seu barri al Diari. I és que si parlem d’un barri amb una història de germanor a la ciutat de Valls, parlem del barri de la Colla Vella. La idea de la cooperativa d’habitatges va sorgir el 1962 per part de Jaume Viñas, secretari del sindicat vertical a Valls.\nL’objectiu era la construcció d’un lloc on tothom que hi visqués compartís un sentiment per la Colla Vella. El 1968 es va crear oficialment el barri, complint la seva meta de reunir en una única zona veïns simpatitzants de la colla castellera. Però d’això ja n’han passat més de 50 anys i en l’actualitat tot ha canviat. Encara que al barri hi segueixen vivint persones que ho van començar tot, moltes famílies joves trien la zona per habitar-hi. Això està provocant un relleu generacional. «És un barri molt familiar. S’ajunta gent gran que encara hi és des dels inicis, especialment les dones grans, moltes vídues. Però ara ha entrat una nova fornada de gent jove que hi ha anat a viure amb els fills. Fins i tot diria que la gent gran fan a vegades d’avis, encara que no siguin seus, dels petits del barri», explica Mallol.\nEl barri està situat als afores de la ciutat, a tocar de la carretera N-240. Consta de dos carrers paral·lels: el de Sant Jaume i el de la Verge de Meritxell. Es troben units per la plaça del Mig i la plaça del Pilar de Sis, que tenen una zona d’esbarjo infantil i una pista de bàsquet. Precisament, fa poc es va estrenar un parc infantil, ja que el que hi havia era molt vell. Les necessitats del barri es van suplint a poc a poc. «La canalla està encantada de tenir un parc nou. També en l’àmbit de comunicació les coses estan molt bé. L’autobús el fa servir molt la gent gran. Si t’acostumes a agafar-lo, en un no res ets al centre. De les necessitats que sorgeixen sempre intentem fer alguna cosa», comenta Mallol.\nPrecisament una de les iniciatives que va sorgir l’any passat al barri era la de fer un casal d’estiu per als nens. El 2020 va ser un any ple d’incertesa i els més petits van estar molts mesos sense anar a l’escola. «Els casals d’estiu de la ciutat no es van poder fer o estaven molt restringits. Vam pensar a fer-ne un», explica Jordi Mateu, vicepresident de l’associació. Els nens del barri ja eren un grup bombolla, ja que quan van començar a poder sortir jugaven junts a la plaça. «Com que ja eren un grup bombolla, vam pensar que seria bona idea muntar un casal entre ells. No sabíem quina seria l’activitat a l’estiu, hi havia molta incertesa. La veritat és que va ser un èxit», relata Mallol.\nL’esperit de la gran festa\nLa Colla Vella és sense dubte un barri molt actiu. Tot i que la pandèmia ha aturat l’activitat social, els veïns sempre han estat pensant com recuperar els grans esdeveniments que es feien fa anys. «Les festes del barri de la Colla Vella de fa 30 anys eren les més populars, eren com un festival gegant. I enguany teníem la idea de tornar a recuperar una mica l’esperit de les grans festes», descriu Mallol. En l’actualitat la festa major segueix sent un dels moments més especials i té com a curiositat l’actuació de la Colla Vella. La primera vegada que es va dur a terme va ser l’any 1969 amb un pilar de sis descarregat. De fet, d’aquí prové el nom d’una de les seves places.\nL’objectiu és tornar a fer de la festa major del barri de la Colla Vella un esdeveniment essencial per a tota la ciutat de Valls. «Volem intentar convertir la festa major en el que havia estat: una festa per Valls i que la gent vingui a conèixer el barri», explica Mallol. Per sort, aquest any s’han pogut dur a terme algunes activitats, respectant les mesures i distàncies. «Vam portar Tortell Poltrona i va ser com un primer acte per fer alguna cosa més enllà del barri, per a tota la gent de Valls». A més, per Nadal també es van realitzar actes com els Reis i el tió. Amb un barri tan unit i amb tanta història el repte principal és intentar que hi hagi una bona convivència entre els habitants més grans i els més joves del veïnat.\n«Intentem fer activitats inclusives pels dos grups i no deixar a ningú de banda. Volem que tothom se senti partícip i còmode. Tenim la sort que som un barri petit, el que fa aquesta tasca molt més fàcil. Si tinguéssim moltes més cases, tot costaria més», comenta Mateu. «Com a associació de veïns hem d’intentar que tothom participi i se senti benvingut», afegeix Mallol. I amb aquestes ganes d’incloure a tothom i fer pinya de ben segur que el barri de la Colla Vella seguirà sent un lloc on regna la germanor durant molt de temps.


La presidència del Patronat de Festes convocarà l'Assemblea de Festes per a finals de juliol\nL'òrgan de participació proposarà la presidenta o el president de la Junta de Festes.\nLa Presidència del Patronat Municipal de Festes convocarà en els pròxims dies l'Assemblea General, el òrgan participatiu de les festes de Castelló, per a activar el procediment d'elecció de la Presidència de la Junta de Festes. La previsió és que l'Assemblea puga celebrar-se a la fi de juliol, la qual cosa permetria encarar amb normalitat l'organització de les festes de la Magdalena en 2019.\nL'assemblea, que estava prevista celebrar-se de forma ordinària després de l'estiu, s'avança per a propiciar el procés electoral que cobrirà la vacant de coordinador general de la Junta de Festes després del cessament en el càrrec del fins ara president. Els estatuts determinen que l'Assemblea General es reunirà, com a mínim, una vegada a l'any, i sempre que ho acorde la Presidència, com en aquesta ocasió.\nFins a eixe moment els actuals membres de junta, actuaran com a òrgan col·legiat, mantenint les funcions que estableixen els estatuts vigents. En cap cas serà la presidenta del Patronat la que assumisca les tasques de presidenta de la Junta de Festes. L'organització es manté de la mateixa forma, seguint els estatuts.\nDes d'un primer moment, la intenció de la regidora de Festes i presidenta del Patronat, Sara Usó, ha sigut la de convocar l'Assemblea, i per a açò va obrir una ronda de contactes amb personalitats i col·lectius de la festa, perquè eixa voluntat comptara amb el màxim consens, com així ha sigut.\n"Hem de sentir-nos orgullosos de les festes de Castelló, són importants, són els nostres orígens, és hora de mirar cap a davant i oblidar els moments que no han contribuït a fer unes festes millors. El que toca ara és pensar en la Magdalena de 2019 i en les que vindran després", destaca Usó.\nEl mandat de la Junta serà d'una mica més d'un any, fins a la convocatòria d'una nova Assemblea en 2019. Els estatuts determinen que després de la celebració de les eleccions municipals es tria una nova Junta. La intenció és aprofitar aquest període per a actualitzar i revisar els estatuts del Patronat, tal com es va comprometre en el Congrés Magdalener.\nUsó anima a les persones interessades a implicar-se i involucrar-se en la nova etapa de les festes, en la qual "tindran cabuda els que vulguen contribuir amb la seua experiència, el seu entusiasme i el seu treball a la pròxima edició de la Magdalena". Per a formar part de la Junta de Festes solament es necessita molt amor per les festes, ganes de treballar, voluntat de coordinar-se i actuar de forma solidària, sempre amb responsabilitat, amb ètica i integritat per a representar de la millora manera a les festes, tant a Castelló com fora de la ciutat", apunta Usó.\nL'Assemblea General és l'òrgan de participació ciutadana en el Patronat, amb funcions de proposta, impuls, informació i consulta en tots aquells assumptes que siguen de la competència de l'organisme autònom, i té entre les seues atribucions la de proposar a la Presidència del Patronat el nomenament del president o la presidenta de la Junta de Festes. Els estatuts assenyalen que "la Junta de Festes és l'òrgan de col·laboració i suport a les funcions d'organització i protocol de les festes i actua sota la dependència directa de la Presidència del Patronat".


Aquesta és la lletra amb la qual la majoria vam aprendre a llegir i escriure. Genera un afecte especial perquè ens transporta als nostres dies de l'escola primària i trobareu que té un nom acte-explicatiu.\nLes seves formes estan gravades en els nostres records com gravades en pedra. MeMimas va ser el primer encàrrec per Type-Ø-Tones. En 1991, l'editorial Barcanova va necessitar una versió digital d'aquesta font per usar-la en els seus llibres infantils.\nVarem desenvolupar un esquelet bàsic que va evolucionar, al seu moment, en quatre pesos de diferent grossor i un joc d'enllaços especialment dissenyat per a una tipografia 'script'. La versió actual, renombrada 'Pro' reune en estils simples les antigues versions de capitulessis i lligadures alternes, així com OpenType features.


Comforsa aposta pel sector eòlic i ferroviari per garantir la feina dels 370 treballadors del Ripollès | Ràdio Girona | Cadena SER\n23 de junio de 2021 Actualizado a las 16:43 CEST\nComforsa aposta pel sector eòlic i ferroviari per garantir la feina dels 370 treballadors del Ripollès\nFabricarà peces de molins de vent, de trens i també de màquines d'extreure petroli després de revertir anys de pèrdues\nEl director general de l'empresa assegura que els llocs de treball es mantindran a la comarca\n20/11/2019 - 19:43 h. CET\nComforsa fabricarà peces de molins de vent, de trens i també de màquines d’extreure petroli, per garantir la feina dels 370 treballadors de les fàbriques del Ripollès.\nAquesta empresa del sector del metall, propietat de la Generalitat, ha tingut menys guanys aquest any perquè la desacceleració ha reduït els preus de l'acer i les vendes als Estats Units -l'empresa exporta el 93% de la producció i és sensible a les turbulències de l'economia internacional.\nTot i així, el director general de Comforsa, Reca Vidiella, ha explicat en una entrevista a Ràdio Girona - SER Catalunya que el tancament de l'any serà positiu després d'aconseguir tretze mesos consecutius de guanys. Fa dos anys, l'empresa havia acumulat cinc milions d'euros de pèrdues i havia hagut d'emprendre mesures d'urgència per capgirar la tendència.\nL'empresa, la que té més treballadors del Ripollès, sobreviu per les injeccions milionàries de la Generalitat, que estudia vendre-se-la. Des de la conselleria, asseguren que, acabi com acabi aquest procés, es garantiran els llocs de treball a la comarca.\nComforsa, de fet, està redefinint-se i apostant per nous mercats, com el sector eòlic, ferroviari i extractiu de petroli. Són noves finestres de venda d’una empresa que tradicionalment ha fabricat peces de metall per a vehicles i per a obra civil. La direcció de l’empresa confia d’aquesta manera en ser menys dèbil davant dels sotracs de l’economia. “L’automoció és dels primers sectors que pateix quan hi ha una crisi”, ha explicat Reca Vidiella a Ràdio Girona.\nEl director general també ha lamentat que estan patint la falta d’inversió en època de vaques grasses, perquè es troben amb màquines obsoletes que consumeixen massa energia.\nComforsa va tancar l’any passat amb un volum de negoci de 74 milions d’euros. Té tres centres de producció, a Campdevànol i Ripoll. En l'última injecció de diners que ha anunciat la Generalitat hi va posar 4,5 milions d'euros.


262 efectius vetllaran per prevenir incendis forestals a la província de Barcelona\nLa Diputació destinarà 2.044.486 milions d'euros a la campanya de prevenció\nLa Diputació destinarà 2.044.486 milions d’euros a la campanya de prevenció\nUn equip de 262 treballadors serà l’encarregat de prevenir els incendis forestals a la província de Barcelona aquest estiu, dels quals nou són enginyers, 25 operadors, 15 vigilants de zona, 170 vigilants i informadors de rutes i 44 guaites de punts fixos.\nEn un comunicat, la Diputació de Barcelona ha anunciat el començament aquest divendres de la campanya de vigilància i informació contra els incendis forestals que desenvolupa cada any l’entitat amb la col·laboració de diferents consistoris i agrupacions de defensa forestal (ADF).\nLa presentació de la campanya s’ha celebrat al parc del Castell de Montesquiu (Osona) amb la presència del vicepresident i responsable de l’Àrea de Territori i Sostenibilitat, Dionís Guiteras, i el diputat adjunt d’Espais Naturals, Jesús Calderer, que han detallat que el pressupost de la Diputació per a la campanya serà de 2.044.486 milions d’euros.\nGuiteras ha assegurat que com a novetat aquest any es pretén “intensificar els esforços d’informació i dissuasió en aquells punts concrets on es concentra la població usuària del bosc”, a més de les zones sensibles o desprotegides.\nHa recordat que la Diputació ha treballat “transversalment” en la prevenció d’incendis, i ha dit que ho fan amb el Govern, amb associacions de propietaris forestals, i a nivell intern.\nD’altra banda, Calderer ha manifestat que el Pla de Vigilància i Informació (PVI) forma part del programa de suport als municipis amb la finalitat d’evitar els incendis i limitar els seus efectes.\nLa Diputació ha explicat que el Govern ha col·laborat en la campanya a través de les direccions generals de Prevenció d’Incendis, Extinció i Salvament, després del que ha detallat que el present dispositiu ha previst 85 rutes mòbils, 22 punts de vigilància fixa i nou centres de control per centralitzar els avisos i incidències, que inclourà 268 localitats de la província amb 472.979 hectàrees.


La Rambleta • ELS JOGLARS: SEÑOR RUISEÑOR | Blog\nELS JOGLARS: SEÑOR RUISEÑOR\nUna reivindicación del arte como patria universal, a partir de la obra de Santiago Rusiñol\nComprar Desde 18€\n'Senyor Rossinyol' és una obra de teatre de 'Els Joglars' en la qual un jardiner de parcs i jardins ha de deixar el treball per culpa del reuma i li situen en el Museu Rusiñol on farà de Rusiñol presentant les visites teatralitzades del museu. Però al cap d'un temps, quan ell s'ha enamorat del pintor, decideixen transformar el Museu Rusiñol en el Museu de la Identitat. A partir d'ací es crea un conflicte entre els dos mons: el de Rusiñol i el dels quals defensen la identitat. L'obra és una reivindicació de l'art com a pàtria universal, a partir de Rusiñol, contra les pàtries identitàries.\nSOBRE SANTIAGO RUSIÑOL\nSantiago Rusiñol (1861-1931), nascut en el si de la burgesia catalana, simbolitza una personalitat intensa i complexa, amb una visió malenconiosa, amarga i desencantada de la vida. Un home dotat d'un gran talent personal que deriva en la pintura i que la seua obra figura en les més prestigioses col·leccions. També aconsegueix gran notorietat com a dramaturg, escriptor i poeta. El seu caràcter enginyós i cosmopolita fa d'ell un referent del que els espanyols consideren la Catalunya cívica, culta i oberta al món.\nLA INTERPRETACIÓ DE ELS JOGLARS\nAmb l'obra de teatre 'Senyor Rusiñol', la companyia Els Joglars pretén reflexionar sobre la destrucció d'uns conceptes de vida lliure, conceptes que no han sigut substituïts en l'actualitat. Segons la seua visió, a Catalunya s'ha arrancat o falsejat el passat i d'aquesta manera s'ha pogut configurar un ordre inventat, per la qual cosa només s'utilitza la part de coneixement i de tradició que convé per a contar un relat esbiaixat. Per a Els Joglars, Rusiñol és l'antítesi d'aquest món: aquest artista de caràcter enginyós i cosmopolita representa la inducció a la vida alegre i sensual, el gust per la bellesa, la subtilesa i el coneixement. Santiago Rusiñol, tal com va dir Josep Pla va ser un destructor de fanàtics que va representar una societat de ciutadans folgats i judiciosos a la vora del Mediterrani.\nDirigeix: Ramón Fontseré\nDirector d'escena: Alberto Castrillo-Ferrer\nProtagonizada per Ramon Fontserè, Pilar Sáenz, Dolors Tuneu, Xevi Vilà, Juan Pablo Mazorra i Rubén Romero.\n+Dates: 18, 19 i 20 d'octubre\nDies 18 i 19: 20.30 h (obertura de portes: 20.00 h)\nDia 20: 19.00 h (obertura de portes: 18.30 h)\nEdat mínima recomanada: Majors de 13 anys\nPreu: Des de 18€


Clínica Diagonal - A Clínica Diagonal celebrem el Dia Mundial de la Higiene de Mans\nCLINICA DIAGONAL CLÍNlCA DE MEDICINA INTEGRAL - A Clínica Diagonal celebrem el Dia Mundial de la Higiene de Mans\nA Clínica Diagonal celebrem el Dia Mundial de la Higiene de Mans\nDes de Clínica Diagonal ens hem sumat als actes commemoratius de la OMS pel Dia Mundial d’Higiene de Mans\nDurant el dia d’avui, amb motiu del Dia Mundial de la Higiene de Mans, que es celebra cada 5 de maig, un any més, a Clínica Diagonal, hem estat realitzant varies activitats que fomenten el desenvolupament de pràctiques òptimes d’higiene de mans durant el dia d’avui.\nDes de Clínica Diagonal hem volgut conscienciar i implicar tant als nostres professionals sanitaris com al nostres pacients en la prevenció de les infeccions relacionades amb l’assistència sanitària mitjançant la promoció d’una mesura tan senzilla i eficaç com la higiene de mans.\nConcretament, hem muntat un estand per tal d’explicar en què consisteix el procés d’higiene de mans i quins passos cal seguir per a fer-ho de manera correcta. D’aquesta forma, professionals de Clínica Diagonal han potenciat la participació i compromís envers aquesta acció i han recordat que la higiene de les mans és la principal manera de prevenir i controlar la propagació d’infeccions.\nRecordeu que una atenció neta per a tots està a les vostres mans. Renteu-vos les mans i salveu vides.


Des de dilluns passat s'han registrat dues noves defuncions per covid a l'hospital de Vilafranca - El Cargol l El setmanari del Penedès\n14 Març, 2022, 13:18\nDes de dilluns passat s'han registrat dues noves defuncions per covid a l'hospital de Vilafranca\nDues persones han perdut la vida a causa de la covid a l'Hospital Comarcal de l'Alt Penedès des de dilluns de la setmana passada.\nSegons les dades facilitades pel Consorci Sanitari Alt Penedès-Garraf, les defuncions al centre vilafranquí han arribat a les 115 des de l'inici de la pandèmia. Actualment, romanen ingressades quatre persones a causa del virus.\nPel que fa a les dades als centres del Garraf, hi ha cinc persones ingressades i no s'ha registrat cap defunció en els darrers dies. Un total de 239 persones han mort al Garraf a causa de la covid, des de l'inici de la pandèmia.\nL'Alt Penedès té en aquests moments, segons indica el departament de Salut, un risc de rebrot de 679 i la velocitat de reproducció del virus té una taxa de 0,99.


public space: Parc TMB: Barcelona (Espanya), 2006\nBarcelona (Espanya), 2006\nNova coberta ecològica sobre les cotxeres d’autobús d’Horta.\nL’obertura de la Ronda de Dalt, amb motiu dels Jocs Olímpics de Barcelona, va suposar que el districte d’Horta, que ocupa una vall perifèrica al límit nord entre la ciutat i la muntanya de Collserola, quedés ben connectat a la xarxa viària de la ciutat. Aprofitant aquesta recent accessibilitat i la magnitud de la construcció, nous equipaments d’escala metropolitana, com el Velòdrom d’Horta, van aflorar als laterals de la via ràpida. En altres casos, aquests espais adjacents quedaren a l’espera d’usos futurs i només es veieren transformats per les operacions de desmunt i terraplenament que havien modificat l’orografia natural de la vall. És el cas dels terrenys situats entre el Velòdrom i el cementiri d’Horta, al nord de la Ronda. El seu pendent originari fou esglaonat en diferents terrasses que allotjaven dipòsits de gas i construccions efímeres que donaven servei a les obres.\nL’any 2000 l’empresa pública Transports Metropolitans de Barcelona va decidir destinar aquests terrenys a la construcció d’unes cotxeres amb una capacitat per a 300 autobusos municipals. La seva mida i situació brindaven la inusual oportunitat d’edificar-hi amb aquesta finalitat 60.000 metres quadrats perfectament connectats amb la xarxa viària. Alhora, però, la mida i la situació de l’edifici suposaven un considerable risc d’impacte ambiental en un potencial punt d’accés al Parc de Collserola. La solució a aquest conflicte d’interessos vingué donada per la idea de dotar l’edifici d’una gran coberta enjardinada i accessible que oferiria bones vistes sobre la ciutat i faria de transició entre el seu teixit i el parc.\nLes cotxeres ocupen tres nivells semisoterrats oberts a la Ronda de Dalt i estan cobertes per una llosa de formigó armat amb una superfície de 20.000 metres quadrats. Aquesta llosa està formada per plataformes horitzontals de 7 per 7 metres que es van esglaonant per reproduir la topografia original del terreny. La seva capacitat portant és de 2.000 kg/m² i presenta un baixant de recollida d’aigües cada 40 metres. Una retícula de cassetons de PVC de diferents alçades permet suavitzar el perfil esglaonat de la llosa sense augmentar-ne amb excés el pes mort. Amb aquest principi es formen sobre la coberta grans concavitats circulars de formigó que recullen al seu centre les aigües pluvials. De diàmetres variats, aquests grans embuts estan pavimentats amb materials de colors llampants i donen cabuda a diverses activitats específiques com ara pistes de monopatí, jocs d’aigua o circuits per a bicicleta. Els intersticis que separen els embuts circulars estan plantats amb pins, matolls de bambú i estores d’hyparrhenia, que donen continuïtat a la vegetació natural del parc.\nTraient partit de l’enriquidor efecte que la superposició d’usos diferents té sobre la ciutat, aquesta intervenció exerceix sàviament un paper mediador entre diferents parells de realitats oposades. En primer lloc, conjuga dos usos públics de caràcter ben diferent: el parc, universalment accessible i destinat al lleure, amb la infraestructura per al transport, tant o més necessària però tancada i merament funcional. En un altre nivell, resol la trobada entre el teixit urbà i l’extensió no urbanitzada del parc natural de Collserola. Ho fa des d’una doble essència que permet percebre’l amb la rotunditat d’un cos edificat i amb la subtilesa d’una intervenció paisatgística. Finalment, des d’un punt de vista constructiu, concilia el deure de tota coberta d’expulsar l’aigua que rep amb la necessitat de recollir-la per reutilitzar-la. Aquest aspecte impregna l’obra des de la seva concepció i constitueix un imperatiu de partida que dóna cos i sentit al resultat final.\nCOST: 5.345.840 €


No hi ha enemic petit: Hristo Stòitxkov F1 Racing Team?\nNo és cap secret que hi ha molts futbolistes i jugadors de bàsquet que estan enamorats de l'olor de la benzina cremada i del soroll dels pneumàtics xerricant a la graella. Michael Jordan o Clarence Seedorf han fet els seus intents en les motocicletes i, sovint, estrelles consagrades de la pilota es deixen veure per les graelles dels diferents Grans Premis. No és cap secret que Hristo Stòitxkov és una enamorat de la F1. De fet, em comenten que el búlgar més famós de la història estaria negociant amb Bernie Ecclestone per mirar de col·laborar en un equip del Circ. Diuen que podria posar entre un i cinc milions d'euros i una condició: promocionar el pilot català Dani Clos que actualment disputa la GP2. I és que Clos és el gendre d'Stoitxkov ja que, ben aviat, es casarà amb la filla del mític 8 del Barça, Mika Stòitxkov. El que donaria jo per escoltar una conversa d'home a home entre el cràpula d'en Hristo i el bon jan d'en Clos!\nEtiquetes de comentaris: Dani Clos, Hristo Stòitxkov


10 envasos efectius per a cabells casolans de proteïnes | CAT.Hair-Action.COM\nEl seu cabell està compost de queratina i cadenes d'aminoàcids, o en termes més simples - proteïna! L'ús constant de productes químics i el contacte freqüent amb la calor i la contaminació pot trencar la proteïna en els cabells i es deixa sentir sec, trencadís i malmès. L'única manera de restaurar la salut del seu cabell quan això passa és donar-li el que s'ha perdut.\nTot i que molts tipus diferents de tractaments de proteïnes disponibles en els salons, que és molt més simple i més barat utilitzar paquets de pèl proteïnes casolans. Aquests paquets ajuden a omplir els punts de queratina danyades en el cabell, fent-lo més fort i més saludable sense l'ús de productes químics. Però abans de començar a tractar el cabell amb proteïnes, primer ha de determinar si això és el que realment necessita. Si el teu cabell és sec, se sent dur, i danyat, el seu cabell és probable deshidratat i necessita condicionat. Si, per contra, vostè ha notat que el seu cabell s'està estirant, se sent tova, i s'està trencant, mentre que el renti, és probable que sigui una gran necessitat de proteïnes. Ou, iogurt, maionesa, alvocat, coco i llet són algunes fonts riques en proteïnes i aquí és com es pot utilitzar per crear alguns paquets de pèl plens de proteïna sorprenents.\nPaquets de pèl de proteïna feta a casa\n1. Ou-Iogurt Paquet de pèl\nBatre l'ou i iogurt en un bol fins a obtenir una pasta suau. (Si el teu cabell és molt sec, utilitzeu només el rovell de l'ou. Si és gras, utilitzar la clara d'ou. Si tens el cabell normal o mixta, utilitzeu l'ou sencer).\nApliqui la barreja en el cuir cabellut i el cabell.\nEsbandida el paquet de cabell amb aigua freda.\nXampú i condició.\nPodeu utilitzar aquest pèl empacar fins a dues vegades per setmana.\nEs poden afegir unes gotes d'un oli essencial aromàtic, com l'espígol, el paquet de cabell per evitar el "olor a ou".\nEls ous són proteïnes amb poder ple i deixen el cabell amb una sensació suau i brillant. El iogurt neteja eficaçment el cuir cabellut i el cabell. Després d'usar aquest paquet, el cabell es deixarà una sensació suau i sedosa.\n2.-La mel Rovell d'Ou Paquet de pèl\nBarrejar els ingredients en un recipient fins a obtenir una consistència suau.\nAplicar el paquet al seu cabell i deixar-lo durant 15 - 20 minuts.\nEsbandida l'envàs amb aigua freda.\nEs pot utilitzar aquest paquet fins a dues vegades per setmana.\nNo utilitzeu aquest paquet pèl si tens els cabells gras.\nNo deixi el paquet per més de 20 minuts, ja que la mel té propietats de blanqueig que poden aclarir el color dels cabells si es deixa massa temps.\nAquesta és una de les millors packs de cabell per utilitzar si el seu pèl no té humitat, així com de proteïnes. L'ou dóna al seu cabell la proteïna que necessita, mentre que l'oli d'ametlles i mel condicionar el cabell i segellar la humitat. També és una excel·lent manera de donar-se alguns tocs de llum natural gràcies a les propietats de blanqueig que posseeix la mel.\n3. Paquet de pèl llet de coco-alvocat\nTritureu l'alvocat fins que no quedin grumolls i perquè afegiu la llet de coco i oli d'oliva.\nBarrejar fins a obtenir una consistència suau.\nRentar amb xampú i condició.\nNo utilitzeu aquest paquet si tens els cabells gras com l'alvocat pot pesar el pèl.\nLa llet de coco és una font rica de proteïnes, mentre que els alvocats contenen vitamines A, B i E, tots els quals són vitals per a la salut del cabell. Aquest paquet també augmenta la producció de col·lagen, que promou el creixement del cabell. L'oli d'oliva present en les condicions de càrrega del pèl del seu cabell, deixant una sensació suau i sedosa.\n4. Tractament de pèl de llet de coco\nEscalfar la llet de coco a foc lent durant aproximadament un minut fins que estigui calent.\nFer massatges la llet de coco calenta en el cuir cabellut i aplicar-lo a la teva cabell.\nEmboliqui el cabell en una tovallola i deixar la llet de coco a la nit al dia.\nXampú i condicionar el dia següent.\nPot repetir això dues vegades a la setmana.\nNo escalfar la llet de coco.\nLa llet de coco és ple d'àcids grassos saturats i vitamines B, les condicions C i E. Seu cabell durant l'ompliment en les taques de proteïnes danyades. Això també és considerat com el millor tractament per al cabell de proteïnes, ja que efectivament força a la caspa i promoure el creixement del cabell sa.\n5. Paquet de pèl de Plàtan i alvocat\nOli de germen de blat 1 cullerada\n1 culleradeta d'oli de rosa\nTritureu l'alvocat i plàtan fins que no quedin grumolls. Per a això, afegiu els olis i barrejar bé.\nAplicar aquesta barreja en el cabell i deixar-lo durant una hora.\nAplicar aquest paquet un cop a la setmana. Dues vegades per al cabell que és extremadament sec.\nNo utilitzeu aquest paquet si el seu cabell és gras.\nEls plàtans són rics en aminoàcids que ajuden a reparar el dany a les proteïnes en el seu cabell, mentre que els alvocats són rics en vitamines essencials que mantenen la salut del cabell. Aquest paquet també és ric en antioxidants que prevenen el dany.\n6.-La maionesa d'alvocat Paquet de pèl\nMaionesa 1 cullerada\nTritureu l'alvocat i perquè afegiu la maionesa. Barrejar fins ben combinats.\nEsbandir amb aigua freda.\nAplicar aquesta màscara de proteïnes per al cabell un cop per setmana.\nNo utilitzeu aquesta màscara si té el pèl gras.\nLa maionesa conté els ous que estan plenes de proteïnes que proporcionen aliment per als cabells. Aquest paquet està ple d'olis grassos que condicionaran el seu cabell mentre l'alimenta. L'ús d'aquest paquet de cabell un cop a la setmana farà que el seu cabell suau i brillant.\n7.-alvocat ou Paquet\nTritureu l'alvocat i barrejar-ho amb els altres ingredients fins a obtenir una pasta suau.\nApliqui la barreja en el cuir cabellut i el cabell i esperar 30 minuts.\nUtilitzeu aquest paquet un cop a la setmana. Es pot utilitzar dues vegades per al cabell que és extremadament sec i malmès.\nNo utilitzeu aquest paquet més d'una vegada a la setmana si tens els cabells gras.\nAquest paquet és tan hidratant com és nutritiva. L'oli d'oliva present en ella és un condicionador natural que deixa el seu cabell suau. Les proteïnes presents en els ous juntament amb les vitamines en l'alvocat proporcionen els cabells amb la quantitat justa d'aliment.\n8. El iogurt-Crema-ou Paquet de pèl\nBarrejar tots els ingredients fins a obtenir una pasta suau.\nAplicar el paquet de cabell en el cuir cabellut i el cabell.\nDeixar actuar durant 45 minuts.\nUtilitzeu aquest paquet dues vegades per setmana per al cabell sec.\nNo utilitzeu aquest paquet més d'una vegada a la setmana per al cabell gras.\nUn paquet de cabell que conté el iogurt és excel·lent per a la neteja del seu cuir cabellut i eixos. S'elimina l'acumulació vegada que hidrata i nodreix el cabell.\n9. Paquet de pèl oli d'alvocat-coco\nOli de coco premsat en fred 1 cullerada\nTritureu l'alvocat i afegir l'oli i barrejar fins a obtenir una pasta suau.\nAplicar aquesta barreja en el cabell i deixar-lo durant 45 minuts.\nRentar el cabell amb xampú i condició.\nUtilitzeu aquest paquet un cop a la setmana.\nNo utilitzeu aquest paquet de cabell per cabell gras.\nL'oli de coco té propietats de penetració que reparen el cabell des de l'interior. També consta d'àcids grassos que reparen el dany de proteïnes. En combinació amb l'alvocat, es crea un excel·lent paquet de pèl que fa que el seu cabell sa i fort.\n10. La maionesa d'ou-Pack de pèl\nCombini els ingredients fins a formar una pasta suau.\nAplicar aquesta barreja en el cabell i deixar-lo durant 30 - 45 minuts.\nPer al cabell combinació, aplicar aquest paquet de mitjans dels trams del seu cabell.\nTant la maionesa i ou són riques en proteïnes, de manera que aquest paquet és fantàstic per domesticar el pèl que no cooperen.\nLa majoria d'aquests paquets de pèl pren menys de 5 minuts per preparar i li donarà els mateixos resultats que una màscara per als cabells comercial que és probable que li costarà molt més. Amb un petit esforç addicional, els cabells pot ser restaurat a la seva antiga glòria en poc temps!\nCom s'utilitza paquets de pèl de proteïnes? El que funciona millor per a vostè? Ens diuen a la secció de comentaris.


La boira costanera es menja trams de la costa i refresca l'ambient - El temps\nBoira costanera sobre Mont-roig del Camp\nNéstor Gómez 11/05/2022 - 13.04 Actualitzat 11/05/2022 - 13.05\nLa boira del mar ha envaït trams de la costa catalana, sobretot de la meitat sud. Si us heu acostat aquest matí a la platja per gaudir del sol, fer el vermut o, simplement, per passejar, de ben segur que us ha sorprès l'ambient i el cel cobert que us heu trobat per la boira. Una boira que desapareix cap al migdia i hi tornarà aquesta propera nit.\nLa boira costanera s'ha format pel vent completament estàtic, en calma, i per la diferència de temperatura respecte al mar. Una boira que s'ha format davant de la façana litoral i que, segons el moment del dia, ha entrat pel delta del Llobregat i pel Camp de Tarragona, entre altres indrets. On ha arribat la boira la temperatura s'ha vist clarament frenada. A les 12 del migdia, mentre que a primera línia de mar la temperatura es trobava entre els 18 i els 20 ºC, pocs quilòmetres terra endins la temperatura era d'entre 23 i 26 ºC.\nAquí teniu un recull de les fotografies que ens heu fet arribar.\nBoira costanera vista des de l'Observatori Fabra (Alfons Puertas)\nBoira costanera a Cunit (Marisol Cañas)\nBoira costanera des de Constantí (Adria Piñol)\nPer què apareix la boira a la costa? Hi ha altres episodis de boira costanera? És normal que n'hi hagi a la costa i no a l'interior? Totes aquestes preguntes tenen resposta a "El temps de la A a la Z: boira costanera"


ALCOLEJA.ORG : 05/01/2016 - 06/01/2016\nBeniafé amb els Festers 2017\nC'est fini! El cap de setmana esta tocant les seues hores finals i per a alguns ha passat massa ràpid!\nNo podem deixar caure aquest diumenge de romeria sense donar-vos les gràcies a tots i cadascun de vosaltres per l'increïble cap de setmana que ens heu fet passar. Gràcies per col•laborar una vegada més a construïr poquet a poquet unes festes grans i populars com es mereix el nostre poble.\nL'ambient a la torrà de dissabte va ser molt especial i feia anys que no veiem la nostra Beniafé tan plena!!\nHem de fer una menció especial a Trini i Jordi per facilitar-nos tant la feina a Beniafé i estar sempre disponibles. A Eduardo, Paco, Pau i Julian per ser les mans i els mitjans que ens han salvat de fer-ho tot com toca.\nQuè son uns festers sense gent del poble disposada a aportar temps i experiència? Nosaltres ja hem comprovat que ben bé no seriem res... Gràcies!!!\nEl numero resultant de la rifa d'aquest migdia i guanyador del quadre del poble és el 3168. Enhorabona Cristian!\nPer últim, recordar-vos que podeu encarregar-nos camisetes d'alcoleja que posarem a la venta en estiu! En la foto podeu veure el disseny i el preu és de 7euros. Envian's la talla i te'n guardarem una!!\nFins pronte i GRÀCIES!\nPublicat per Anna Mollà los 22:00 0 comentaris Vincles a esta entrada\nEtiquetes: Beniafé, festa de Beniafé, Festers 2017\nFesta de Beniafé. Foguera\nEls festers ja tenen preparada la foguera per a sopar esta nit.\nRecordeu: emetrem demà en Periscope pel Twitter de @alcolejaorg\nPublicat per Rafa Mollà los 20:52 0 comentaris Vincles a esta entrada\nInteresante reportaje de la font del Arbre\nPublicat per JorDi los 17:39 0 comentaris Vincles a esta entrada\nFestes Beniafé 2016\nAcí no para la festa!! Anem preparant-se per a tornar un any més a disfrutar en germanor de la festa i romeria de Beniafé que els festers estem preparant.\nAquest any tenim un programa més que completet que volem compartir des d'ara mateix amb vosaltres, els protagonistes de la festa!\nDivendres 6 de maig començarem el cap de setmana amb un concert organitzar per la SMC d'Alcoleja. Aquest concert serà molt especial ja que els nostres músics estan realitzant un intercanvi amb la Banda de música de Järfälla (Suècia), i aquest dia podrem disfrutar de les seues actuacions!\nDissabte 7 vos esperem a Beniafé amb la foguera ben calenteta per a començar a disfrutar de la festa! Els festers oferirem begudes a la barra, però no menjar. Esteu tots convidats a portar el vostre sopar ja siga per a torrar a la foguera o no, i sumar-vos al event.\nDiumenge 8 finalment tancarem el cap de setmana amb la tradicional romeria de Beniafé. Hi haurà barra amb beguda i menjar i rifarem un quadre preciòs del poble!\nPublicat per Eduardo Aznar Gadea los 14:12 0 comentaris Vincles a esta entrada\nEtiquetes: Beniafé, Festers 2017


L’Economia Social i Solidària (ESS) no és només una manera de repensar el treball i la manera en què produïm béns sinó, també, quina és la nostra relació amb ells com a consumidores. En aquest sentit, hi ha un bé de primera necessitat que ha estat en el focus de la lluita social sobretot d’ençà que va esclatar la bombolla immobiliària: l’habitatge. Tot i que a Catalunya ja hi ha algunes experiències concretes de formes anticapitalistes d’apropar-se a l’habitatge com Can Masdeu o Cal Cases, la major part de la ciutadania segueix sense concebre-les com una alternativa plausible i, de fet, són una realitat completament desconeguda per a moltes persones.\nUna de les fórmules jurídiques (tot i que no l’única) que s’utilitza per accedir a l’habitatge sense possibilitat d’utilitzar-lo amb finalitats especuladores és la cooperativa d’habitatge en cessió d’ús en la qual les sòcies poden accedir a l’habitatge mitjançant un capital social inicial d’entrada a la cooperativa i pagant unes quotes mensuals que es destinen al manteniment de l’edifici i del projecte en general. En cas que algú marxi de l’habitatge, se li retorna el capital social inicial (i la part de les quotes que s’avingui, en alguns casos), en cap cas, pot especular amb el preu d’aquest pel seu propi compte. Se sol citar alguns països nòrdics (Suècia, Dinamarca, Finlàndia i Noruega) com a prova de que aquesta és una alternativa factible a gran escala.\nDes de principis del segle XX, a Dinamarca es van impulsar diverses lleis que han afavorit l’aparició de diferents formes d’habitatge social. Principalment hi ha dues fórmules socials de tinença: les cooperatives privades (en les quals la comunitat d’inquilins és sòcia de la cooperativa propietària de l’edifici i en defineix les normes d’ús) i les associacions sense ànim de lucre (vora 800 entitats sense ànim de lucre gestionen un extens parc d’inmobles, molts cops amb el suport de l’administració per tal de proporcionar lloguer social). Aquestes opcions representen el 7% i el 22% del total d’habitatges danesos, respectivament. Tot i ser la forma de tinença menys utilitzada, les cooperatives d’habitatge tenen una presència considerable, sobretot si les comparem amb la realitat catalana. El seu pes és especialment rellevant a la capital, Copenhaguen, on un terç de les unitats d’habitatge pertanyen a cooperatives d’habitatge.\nHenrik Gutzon Larsen és un investigador danès que no només és soci d’una d’aquestes cooperatives d’habitatge sinó que ha dedicat la seva recerca a investigar sobre aquestes formes d’accés a l’habitatge. Denuncia que han estat mercantilitzades en els últims 15 anys a causa de la implantació de diverses polítiques liberals que les atacaven directament. Per exemple, el preu dels habitatges pertanyents a cooperatives d’habitatge s’ha quadruplicat entre 1999 i 2011. En el marc de la FESC 2016, La Borda (una cooperativa d’habitatge santsenca) el va invitar a parlar del popularment conegut com a model Andel. Vam poder tenir el plaer de poder conversar amb ell sobre el rol de les cooperatives d’habitatge a Dinamarca.\nCom s’organitzen les cooperatives d’habitatge a Dinamarca?\nEl cooperativisme d’habitatge avui en dia està molt poc organitzat políticament i no està recolzat per cap moviment social. Hi ha milers de cases gestionades per cooperatives d’habitatge i cadascuna d’elles viu la seva pròpia i particular dinàmica. Algunes d’elles estan interessades en certs temes, però en la major part dels casos és simplement una altra manera d’organitzar l’accés a la habitatge.\nA Dinamarca, si llogues, estàs molt ben protegit per l’estat. És molt difícil que facin fora de casa seva a gent que hi viu de lloguer. Pel que fa a les cooperatives d’habitatge, realment depèn de cada cooperativa ja que són ens completament independents i organitzats localment i per tant dependrà de les persones que la integren. Típicament a les comunitats, per exemple a la meva, si algú no pot pagar, sempre li donem una oportunitat. Normalment no sol ser només un problema de diners sinó que hi ha un problema social al darrere i intentem ajudar en la mesura del possible. A la meva cooperativa només hem fet fora a una persona i va ser perquè estava utilitzant la casa en contra dels reglaments, ja que s’exigeix que sigui primera residència, i ell l’estava llogant a tercers.\nEs pot expulsar a persones de la comunitat de veïns en una cooperativa d’habitatge?\nCadascú es fa les seves pròpies normes, així que sí, sempre pots expulsar qui les incompleixi. Com et deia, depèn de la cooperativa. Legalment s’ha de celebrar una trobada anual de totes les persones propietàries on es prenen les decisions importants. Més enllà d’això, hi ha un grup de persones que representa a la comunitat i que pren les decisions del dia a dia. Són aquestes persones qui hauran de fer front als impagaments o altres problemes i, en general, es preocuparan de la situació social que pateixen les persones de la seva comunitat.\nQuin tipus de lleis creus que s’haurien d’impulsar per evitar que s’especulés amb les cooperatives d’habitatge?\nÉs difícil fer-ho a través de la creació de lleis perquè les lleis sempre es poden canviar. En el cas de Dinamarca, per exemple, totes les cooperatives han de tenir una constitució que inclou algunes coses, molt poques, comunes per llei. Doncs bé, fa uns anys, quasi totes tenien una clàusula afegida que deia que els habitatges de la cooperativa no es podien utilitzar com aval per demanar un crèdit bancari. Però aleshores arribà un govern liberal i va fer una llei que il·legalitzava aquest tipus de clàusula. És molt difícil de revertir això. Des de la teva pròpia cooperativa pots intentar impulsar algunes mesures per mantenir-ho però no pots garantir que es mantindran al cap de 10 anys quan la gent que habita l’edifici hagi canviat.\nFa 20 anys no hi havia un moviment social com a tal, però sí el que anomenàvem la ideologia del cooperativisme, que no era exactament d’esquerres, però que suposava un cert sentiment de solidaritat. Si et mudaves a una cooperativa d’habitatge, gaudies d’aquella solidaritat. Això ja no passa perquè ha canviat la mentalitat de la societat. Ja no és així. Jo crec que la millor opció és tenir algun tipus d’estructura federal on les comunitats individuals segueixen sent força independents i puguin fer el que vulguin però pertanyent a una organització més gran que vetlli per tot allò relacionat amb polítiques econòmiques. Algunes decisions d’embargadura s’han de prendre a un nivell federal. Però això suposa temps i que les cooperatives no puguin prendre ràpidament decisions al respecte.\nÉs molt important tenir un sistema en el qual els assumptes més fonamentals s’aproven i decideixen a gran escala, perquè habitualment les persones perdem la perspectiva quan hem d’enfrontar un problema a petita escala. Per exemple, a la meva cooperativa, quan la llei va permetre-ho, una persona va proposar incrementar el preu del nostre habitatge. I estàvem allí, 50 persones assegudes, sabent que, si aprovàvem aquella moció, seríem un milió de corones més riques i això són molts diners. No hauríem de donar-li a la gent aquesta oportunitat, perquè les assemblees són petites i encara que estiguin compostes per bona gent, és difícil dir que no a una cosa així.\nConta’m més d’aquest conflicte…\nQuan em vaig mudar a la meva cooperativa, fa 22 anys, era un habitatge petit i en males condicions en un edifici vell. Vaig pagar unes 25.000 corones daneses com a capital social; en aquell moment corresponia al salari mensual d’un acadèmic, per situar-nos (3.000€ al canvi actual). En aquell moment aquesta quantitat era elevada per tractar-se d’una cooperativa, però era increïblement barata comparada amb l’accés a l’habitatge privat. Jo era estudiant i m’ho podia permetre. Al cap d’uns anys vam fer reformes estructurals, alguns pisos es van fusionar en un de sol i vam instal·lar calefacció central, aigua calenta i aquestes coses. Després d’aquestes millores, em vaig mudar a un dels pisos que s’havien fusionat i el meu capital social va passar a ser 300.000 corones, que encara és accessible per a salaris de classe mitjana. Però llavors, quan la llei va canviar, sense haver fet cap canvi a l’edifici, vam tenir aquella reunió i quan vaig sortir de la sala, el capital social per accedir al meu pis havia passat a ser d’un milió de corones. Un pis similar, per un propietari particular, deu valer uns 3 milions de corones així que segueix sent més barat, però massa car per garantir-ne l’accés a les famílies de renda baixa.\nVas votar en contra d’aquest augment en el capital social?\nVaig votar que no i vaig argumentar-hi en contra. M’adonava que hi havia moltes persones que se sentien incòmodes amb aquella decisió, perquè encara recordaven aquell esperit de solidaritat al que s’havien vinculat les cooperatives d’habitatge en algun moment. Vaig utilitzar arguments molt simples com «No recordes quan et vas mudar a la cooperativa? No va ser maco que fos barat i que hi poguessis entrar tot i estar a l’atur? Si aprovem el que s’està votant avui, aquesta opció ja no serà accessible per a altra gent». No puc recordar el resultat de manera exacta però crec que només 7 persones de 50 van votar en contra de la moció, va ser una victòria del sí aclaparadora. Va ser en aquell moment que em vaig adonar que alguna cosa havia canviat en la mentalitat d’aquelles persones i de la societat sencera, que érem molt més individualistes i que només ens cuidàvem d’allò que ens afecta directament. Aquell dia algú em digué «Bé, Henrik, si tu vols vendre el teu pis més barat, pots fer-ho». No entenien la dimensió social d’aquella decisió i això és perillós. Aquest tipus de temes no els haurien de poder decidir els beneficiaris directament. Si ara esteu començant a organitzar-vos a Catalunya, el millor que podeu fer és posar tants obstacles com sigui possible per evitar que es puguin donar situacions com aquesta.\nS’ha intentat mai organitzar alguna cosa com aquest segon nivell que proposes, a Dinamarca?\nEn la situació política i social actual a Dinamarca seria molt difícil generar-ho. S’hauria d’haver creat abans que passés tot això. Avui en dia ja hi ha molta gent que no pot participar de la comunitat de cooperatives d’habitatge perquè li és impossible pagar el capital social.\nQuina línia d’investigació estàs seguint actualment?\nM’estic centrant en el que anomenem cohabitage o habitatge col·laboratiu en el qual no només es comparteix la propietat de l’edifici sinó que també es fa vida en comú.\nEncara hi estem treballant. Estem fent un estudi comparatiu de Suècia, Dinamarca, Alemanya i Espanya. Encara no hem acabat però moltes d’aquestes cases es van organitzar com a cooperatives en els anys 1980 i 1990. A Dinamarca passen moltes coses interessants en aquestes comunitats tot i que encara estan molt tancades en si mateixes. Són comunitats petites vivint les seves pròpies vides i bastant segregades sense contacte d’unes amb les altres. Ja és prou difícil i implica molt esforç fer que una comunitat funcioni, així que no queda molta més energia per fer política més enllà.\nEstic intentant esbrinar quantes comunitats d’aquest tipus hi ha i, de moment, diria que és una xifra al voltant de 120 experiències. Dinamarca no és un país molt gran, així que això vol dir que són bastantes. Són encara més, vora 200, si comptem les comunitats per a gent senior (majors de 50 anys).


Mt.Vernon Hotel and Event Center Mount Vernon (IL) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n222 Potomac Blvd Box 2148, Mount Vernon, Mount Vernon (IL), Estats Units, 62864 - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Mt.Vernon Hotel and Event Center\nSi busques un allotjament ben situat a Mount Vernon (IL), no busqui més, el Mt.Vernon Hotel and Event Center és el lloc ideal. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Vinoteca Genkota , The Fire Museum of Southern Illinois, Camp de Golf Indian Hils .\nMt.Vernon Hotel and Event Center ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara habitacions per a no fumadors, aire condicionat, calefacció, servei de despertador, despertador per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Mt.Vernon Hotel and Event Center no troba competidors en cap categoria.\nDescompte a Mt.Vernon Hotel and Event Center


Squid i els delay pools | guifi.net\nap/client 35.606 56.868\nTotal 38.716 71.699\nHome › Blogs › josepolost's blog\nSquid i els delay pools\ncreated: Fri, 01/01/2010 - 00:19 — josepolost - updated: 25/01/2011 - 3:03pm\nSquid disposa dels delay pool per establir límits dels amples de banda emprats.\nQuan posem en marxa un proxy normalment instal·lem el Squid amb els seus paràmetres recomanats i el deixem operatiu.\nA mida que va passant el temps cada cop hi ha més gent que usa el proxy i arriba un punt en que la ADSL no dona més ample de banda i l'accés a Internet cau deixant de ser operatiu pels usuaris.\nEn aquest moment hem de fer una anàlisis del tràfic que està suportant, quines son les Webs amb descarregues més pesades i quins usuaris estan fent un us més intensiu.\nA partir d'aquest anàlisis podem mirar d'ajustar millor el funcionament del proxy mitjançant la posta en marxa del delay pools del Squid.\narxiu configuracio a Fedora 12 de GUINUX etc/squid/squid.conf\nEls delay pools son dipòsits d'ample de banda amb un regulador de cabal a l'entrada dels mateixos.\nA cada tipus de tràfic que hem determinat de anàlisis previ, podem assignar-li un delay pool i d'aquesta manera podem repartir l'ample de banda per millorar el funcionament del proxy.\nQuins paràmetres te?\nEn primer lloc hem de dir al Squid quants delay pool usarem. En l'exemple, en definim 5.\nA continuació hem de definir quines classes de delay pool seran. Hi han 3 classes diferents:\nClasse 1: tot el tràfic es regula per un únic diposit.\nClasse 2: disposa d'un diposit principal del que pengen 256 dipòsits individuals. La selecció del diposit individual es realitza mitjançant els bits del 25 al 32 de la adreça IP client.\nClasse 3: disposa de 3 nivells de diposit. Un principal, 256 pel segon nivell o de xarxa i 256 individuals per cada diposit de xarxa, es dir 65536 diposit individuals. La selecció del diposit de nivell de xarxa es fa amb els bits del 17 al 24 de la adreça IP client i pels individuals del 17 al 32\ndelay_class 5 2\nUn cop definides les classes de delays pools que emprarem, hem de definir quins amples de banda assignarem a cadascun.\nPer cada diposit definirem quin ample de banda assignem per omplir cada diposit i la capacitat del mateix, es a dir, tot el volum de dades que es serviran al client sense ajustar el cabal. Els paràmetres son bytes per segon i bytes respectivament.\ndelay_parameters 1 -1/-1 # -1 indica que no hi han limits\ndelay_parameters 2 400000/50000000 # reservem 3,2Mbps i 50MB de descarrega directa\n# Els 3 següents, al ser de classe 2 cal definir dues parelles de valors.\ndelay_parameters 3 800000/100000000 400000/50000000\ndelay_parameters 4 200000/10000000 50000/5000000\ndelay_parameters 5 100000/5000000 30000/2500000\nEn l'últim pas haurem d'assignar cada delay als tipus de tràfic que hem determinat. Els tipus de tràfic els definirem mitjançant ACL del Squid i podrem assignar-ho Per fer-ho usem la crida delay_access amb l'opció allow o deny.\nA qui us adjunto un diagrama per si us serveix per fer-vos una imatge més visual o liar-vos encara més.\nEn aquest exemple el primer filtre que es passa és el d'usuaris controlats que tenen assignat un ample de banda de 100Kbps i una descarrega directa de 50MB.\nEl segon filtre que s'aplica es per web limitades que s'està deixant 1Mbps d'ample de banda i 20 MB de descarrega abans de filtrar.\nEl tercer es per fitxer pesats deixant 200Kbps i 50 MB.\nEl quart es un exemple d'un delay pool de classe 2 pels usuaris externs. L'agregat te 1 Mbps i 100 MB repartint-se en funció de l'adreça IP en 256 pools addicional que hem configurat 20 Kbps i 5MB.\nL'últim pool es per usuaris locals i no tenen cap filtre.\nEls valors escollits simplement son d'exemple. Segurament no es la distribució més adient.\nUs hi afegeixo un exemple de com el tinc funcionant:\n# Definim primer les ACL que emprearem\nacl FitxersLimitatsVelocitat url_regex ftp .exe .mp3 .vqf .tar.gz .gz .rpm .zip .rar .avi .mpeg .mpe .mpg .qt\nacl websLimitadesVelocitat dstdomain "/etc/squid/websLimitadesVelocitat.acl"\nacl usuarisControlats src "/etc/squid/usuarisControlats.acl"\nacl usuarisOlost src 10.138.120.66-10.138.120.160 10.138.121.97-10.138.121.120\n# tambe uso la ACL localnet que ja estava definida en el squid\n# els fitxers indicats es posa la llista que es vol filtrar.\n# per exemple en el de webs limitades tinc rapidshare.com\n# en la usuaris controlats la llista d'ips des d'on s'ha desfassat mes fent descarregues.\n#Definim 5 delays pool\n#Definim els tipus\n#probablement els de clase 2 haurien de ser de clase 3 més endevant ja ho miraré\ndelay_class 5 1\n# delay per usuaris que abusen de les descaregues a definir en fitxer usuarisControlats\ndelay_parameters 1 300000/5000000 15000/2500000\n# delay per webs tipus rapidshare a definir en fitxer websLimitadesVelocitat\ndelay_parameters 2 100000/10000000 30000/5000000\n# delay pels tipus de fitxers pessats\ndelay_parameters 3 300000/100000000 100000/50000000\n# delay per usuaris de fora d'olost\ndelay_parameters 4 400000/50000000\n# delay per usuaris d'olost no hi ha cap limitació\ndelay_parameters 5 -1/-1\n# jmr 15/12/09 limitacio de usuaris\ndelay_access 1 allow usuarisControlats\n# jmr 15/12/09 limitacio de rapidshare i d'altres\ndelay_access 2 allow websLimitadesVelocitat\n# jmr 11/10/09 limitacio per tipus de fitxer\ndelay_access 3 allow FitxersLimitatsVelocitat\n# acces per usuaris externs\ndelay_access 4 deny usuarisOlost # per que no apliqui el filtre pels usuaris d'olost\ndelay_access 5 allow usuarisOlost\nEspero que us serveixi.\nFri, 01/01/2010 - 22:41 — knoppix\nMolt bone aportació.\npodries posar tambe un exemple del squid.conf ja seria la pera xD\ntambe crec que es tindria de posar en apartat de documentació\nMoltes Gracies per la teva feina Josep!\nMon, 11/01/2010 - 00:01 — josepolost\nJa l'hi he afegit\nEl que no se es com posar-ho a l'apartat de documentació. Per aixó el vaig possar al blog i el vaig encetar.\nMon, 11/01/2010 - 01:12 — SGElectronics.cat\nun 10!!! collonut...\ndeseguida que pogui ho provo... GRACIES.\nTue, 05/10/2010 - 09:40 — ougu\n¿habría alguna posibilidad de tener este artículo en castellano?\nSun, 12/12/2010 - 05:55 — SGElectronics.cat\nTemps acció de delaypools (en test)\nEl temps de ACL li permet controlar l'accés basat en l'hora del dia i el dia de la setmana. La sintaxi és:\nacl [dia] nom [h1: m1-h2: m2]\nPodeu especificar els dies de la setmana, l'inici i el temps d'aturada, o ambdós. Els dies són especificats per\ncodis que es mostren a la Taula. Els temps estan especificats en el format de 24 hores. L'hora d'inici ha de ser menor a l'hora de finalització, el que fa difícil d'escriure ACL de temps que inclouen "mitjanits".\nCodi del Dia\nD Tots els dies de la setmana (M-F)\nDies i horaris són interpretats amb la funció localtime (), que té en\nel compte de la seva zona horària local i l'horari d'estiu ajustaments de temps. Assegureu-vos que\nl'equip sap el que la zona horària té!\nPer especificar una ACL temps que coincideixi amb el seu dia de la setmana les hores de treball, es pot escriure:\nacl Working_hours MTWHF 8:00-17:00\nacl Working_hours D 8:00-17:00\nVegem un exemple més complicat. Potser vostè és un ISP que es relaxa l'accés durant les hores punta, per exemple 8 p.M. 04 PM Des d'aquesta mitjanit s'estén, no es pot escriure "20:00-04:00". En el seu lloc hauràs de sigui per dividir en dues ACL o definir les hora punta d'ús i la negació. Per exemple:\nacl Offpeak1 20:00-23:59\nacl Offpeak2 00:00-04:00\nhttp_access allow Offpeak1 ...\nhttp_access allow Offpeak2 ...\nAlternativament, vostè pot fer-ho d'aquesta manera:\nacl pic 4:00-20:00\nhttp_access allow! pic ...\nEncara que Squid permet, probablement no hauria de posar més d'una llista dia i rang de temps en una sola\nlínia de temps de ACL. El programa d'anàlisi no sempre és prou intel ligent com per saber el que vols. Per exemple, si escriuel següent:\nacl temps Bla M 8:00-10:00 9:00-11:00 W\nel que realment és acabar amb això:\nacl temps Bla MW 9:00-11:00\nEls dies de setmana analitzador RUP junts i només utilitza l'interval de temps passat. No funciona, però, si vostè escriuque d'aquesta manera, en dues línies diferents:\nacl temps Bla M 8:00-10:00\nacl temps Bla W 9:00-11:00\nSat, 19/02/2011 - 23:17 — Blackhold\npodries mostrar un exemple del contingut dels fitxers:\no quin format han de tenir?\nnota: estic documentant la configuració d'un servidor proxy i el tema de les acl vull que hi vagin incloses, si aquest article no està traduït no tinc problema en fer-ho.


Bicicamp uneix esport i cultura en la ruta dels masos | Canal Reus TV\nBicicamp uneix esport i cultura en la ruta dels masos\n13:50 - 2 juliol 2018\nUna trentena de persones han participat a la ruta dels masos que ha organitzat Bicicamp, una activitat que s'emmarca en el projecte Cop de Pedal. Aquest té la voluntat de donar a conèixer itineraris d'interès cultural per fer en bicicleta, i pensats per a un públic general.\nLa ruta ha arrencat amb una breu explicació de l'origen, l'arquitectura i les persones que van habitar el Mas Miarnau, actual Fundació de la URV. Tal i com diu la presidenta de Bicicamp, Ester Àvila, aquest mas es troba a la zona que "antigament era coneguda com la Munta i Baixa", i ens serveix "per explicar com eren els masos senyorials, que a vegades eren, fins i tot, masos d'estiueig". Àvila, referint-se al recorregut del matí, afegeix que "són 17 quilòmetres. Aquesta és una ruta que circula per tot el que és la zona est de la ciutat".\nEl grup ha enfilat la ruta, però a escassa distància els esperava la segona parada: el Mas Sabater. En aquest edifici actualment s'hi ubica la Fundació Esclerosi Múltiple, i els ciclistes l'han pogut visitar de dalt a baix. Seguidament han continuat la ruta durant una estoneta, fins arribar a un dels llocs destacats del recorregut: el Mas del Burgar. La seva propietària, Clara Casaponsa, explica que "és una casa que data del segle XII, i l'ermita data del segle XVIII. Com a cosa bonica, són les 31 finestres de mitja volta que hi ha a dalt a les golfes, i com a maco també hi ha, a la segona planta, el menjador dels senyors, és una obra que està molt xula. I lo bonic que té aquest mas, perquè no és masia, és que totes les habitacions tenen llum, a davant, a darrera... allà on sigui, però totes tenen una finestra, un balcó... natural, o sigui, no l'he fet jo, ja estava fet així".\nLa ruta s'ha completat amb el Mas de la Comtessa, el Mas Abelló i el Mas Iglesias. Els participants han valorat positivament la possibilitat de fer esport i, a la vegada, conèixer una mica més, la història patrimonial de l'entorn de Reus.\nDe cara al darrer trimestre de l'any, Bicicamp té programada una altra ruta de masos que recorrerà la zona oest de la ciutat.\nPrimer cop de pedal per convertir Reus en ciutat ciclable\n24.12 per Canal Reus TV


La manca de vacunes a l’Àfrica, un retard de conseqüències fatals - Valors\nJordi Cussó| 13/07/2021 13/07/2021 |Actualitat|\nLa retenció de dosis per part dels països rics i la feblesa dels seus sistemes de salut provoca que el continent més pobre amb prou feines hagi immunitzat al 0,6 per cent de la població. Què passa a l’Àfrica? Per què ha estat tan oblidada i menyspreada? Com pot ser que la humanitat contempli amb tanta tranquil·litat que diàriament morin tantes persones en aquest continent?\nPotser hem arribat a la conclusió que la situació de l’Àfrica és la normal, ja que sempre ha viscut en una situació precària. Què podem fer nosaltres? Si la humanitat fos capaç de dedicar diners i esforços tant intel·lectuals com tècnics i polítics solucionaríem més a fons els problemes.\n“És massa car”, diuen alguns països; com si no fossin cars molts capricis tecnològics que es consumeixen habitualment al primer món. Per què la humanitat no vol fer aquest esforç? Seria més fàcil fer arribar aigua a certs indrets que fer arribar l’home a la Lluna o a Mart. I, a més, és més urgent i fins i tot més rendible. Així doncs, potser haurem de concloure que no volem fer-ho?\nAquesta és una de les notícies que Jordi Cussó, economista i sacerdot, comenta aquest mes a la secció “Actualitat comentada” de revista Valors. Secció il·lustrada per Visual Omelette.\nàfrica, desigualtats, vacunes\n←Els pecats de la carn\n→“El dubte sempre neix després de la certesa”\nJosé Luís Pérez-Triviño: “Ens manca cultura de la delació”


No ens cansarem de repetir-ho i ja n’ha fet trenta d’anys — Les notícies i l'última hora del Baix Llobregat i l'Hospitalet - El Far\nJueves, 1 de junio de 2017 | Leída 43 veces\nNo ens cansarem de repetir-ho i ja n’ha fet trenta d’anys\nPresident de Coordibaix.\nA CordiBaix no canviem el pensament ni les nostres creences cada dia. Ens adaptem al canvi i compartim amb moltes altres persones els nostres valors i la nostra missió. Volem arribar a ser un referent, i ja ho som. Compartim els valors de Solidaritat amb les persones que necessiten més atenció, el d’Igualtat de totes les persones, el de la Flexibilitat per adaptar-se a totes les situacions que requereixi el compliment de la nostra missió, l’Eficàcia que perseguim per no perdre el temps ni fer-lo perdre per tenir una bona actuació, el de la qualitat en tot allò que fem, el valor de la persona com a eix central del nostre treball, per i amb les persones, i el respecte a la diversitat, veritable fonament de la nostra forma de treballar.\nSense aquests valors no podríem demanar la col·laboració de les empreses i no distingiríem els esforços que fan les empreses per esdevenir més humanes, més properes, més socialment responsables. Elles són els nostres col·laboradors essencials sense les quals no podríem oferir un lloc de treball, la possibilitat de ser persona amb tots els drets a través de l’oportunitat que significa un lloc de treball.\nPer a mostra-ho gràficament, hem preparat una exposició, Objectiu Ítaca, que es podrà veure primer al Consell Comarcal i després a diversos ajuntaments de la comarca. Esperem que serveixi per mostrar aquest vincle entre l’entitat que facilita i dóna suport, l’empresa que ofereix el millor que té, l’oportunitat i la persona que es realitza a través del seu esforç. Ho direm ben alt, sense la comunitat i la complicitat no hi haurà el futur que volem.


El lloc web de FREMAP (www.fremap.es) aplica les Pautes d'Accessibilitat per al Contingut Web 2.0 amb un nivell de conformitat [AA] per garantir el compliment que estableix la legislació espanyola en la Norma UNE 139803:2012 , respectant les directrius proporcionades per la WAI (Web Accesibility Initiative) que marca els estàndards internacionals en la creació de continguts webs accessibles a tot el món.\nEl portal compleix amb els estàndards en HTML5 i CSS 3.0. S'han usat els validadors de W3C (per a HTML5 experimental i CSS3) i el Total Validator Tool.\nEs proporciona més d'un camí per localitzar una pàgina web dins un conjunt de pàgines web: mapa web, cercador i menú.\nL'ús de dreceres de teclat depèn del navegador. Els més freqüents utilitzen les següents combinacions de tecles:\nEls continguts del Ministeri d'Indústria, Energia i Turisme inclosos en les pàgines d'Emprededores (Empreses), són servits per fonts externes que no poden controlar-se i no es garanteix que siguin accessibles. D'altra banda, la calculadora de quotes d'Autònoms és un element del web en què actualment estem treballant perquè sigui accessible.\nPart de la documentació en pdf que s'aporta en el portal, per tractar-se en alguns casos també de fonts externes, no compleix amb els principis d'accessibilitat requerits. FREMAP es compromet a proporcionar els seus documents PDF en format accessible a qui el sol·liciti mitjançant el nostre formulari d'informació i suggeriments.\nPer donar suport a usuaris amb versions antigues de navegadors, FREMAP ha adequat un full d'estils específica per garantir la cobertura dels seus continguts. Aquest full d'estils no compleix amb els estàndards de CSS3 però temportalmente donarem suport a aquests usuaris.\nFREMAP treballa per mantenir un nivell d'accessibilitat adequat en els seus continguts web. Agraïm ens comuniquis alguna àrea de millora o si trobes alguna dificultat per accedir a qualsevol contingut. Li convidem a ajudar-nos en aquest esforç amb seu suggeriments.


França eleva a crisi internacional l’aliança militar entre els Estats Units, el Regne Unit i Austràlia - À Punt\nFrança eleva a crisi internacional l’aliança militar entre els Estats Units, el Regne Unit i Austràlia\nEl país gal ha perdut un contracte per a vendre huit submarins a Austràlia per valor de 56.000 milions d'euros\nFrança eleva a crisi internacional l’aliança militar entre els Estats Units, el Regne Unit i Austràlia / À Punt NTC\n19 de setembre 2021 - 14:53\nEls Estats Units i el Regne Unit han sorprés l’OTAN amb l’anunci, aquesta setmana, d’un acord militar amb Austràlia, amb el principal objectiu de neutralitzar la superioritat naval de la Xina al Pacífic i a l'Índic.\nAquesta nova aliança entre els tres països ha obert una crisi sense precedents a Brussel·les, ja que ni l'OTAN ni la Unió Europea aproven el procediment. Però el govern de França ha anat un pas més enllà i ha ordenat la retirada dels seus ambaixadors a Austràlia i als Estats Units, tot acusant Washington de mentir. A més, ha exigit als seus socis europeus una resposta conjunta per a plantar cara a una iniciativa que el país francòfon considera deslleial.\n"Hi ha hagut mentida, duplicitat, trencament de la confiança, menyspreu, una crisi en tota regla", en paraules de Jean-Yves Le Drian, ministre francés d'Afers exteriors.\nA l'enfrontament d'aquesta setmana se sumen les tensions provocades per la retirada de les tropes dels Estats Units de l'Afganistan, en què el bloqueig i les represàlies dels talibans van provocar una de les evacuacions més grans i més difícils de la història.\nPer això, França ha reclamat als socis europeus actuar en bloc per a tindre pes en la política exterior i de seguretat del planeta.\nLa indignació del govern francés també té un motiu econòmic. Arran d’aquesta nova aliança militar, el país ha perdut un contracte per a vendre huit submarins a Austràlia per valor de 56.000 milions d'euros. El negoci serà ara per als Estats Units, que ofereix submergibles de propulsió nuclear molt superiors als francesos.


Visites per escoles i agències | La Fageda\nVisites > Visites per a centres educatius i agències\nApreneu amb el projecte de La Fageda\nDes d’educació infantil fins a educació superior, ens podeu visitar per conèixer el projecte, les instal·lacions i el procés d’elaboració dels nostres productes. Oferim diverses opcions per adaptar-nos als vostres interessos. Totes les visites comparteixen aquestes característiques:\nCal fer reserva prèvia per telèfon:\nServei d’Atenció al Visitant: 972 68 10 11\nQuines opcions us oferim?\nVisita Fageda per a centres educatius\nFareu un passeig per la finca i les instal·lacions. Veureu la granja, les vedelles i les vaques adultes, així com els robots on van a munyir-se. Després veureu la fàbrica de lactis i l’obrador de melmelades des de l’exterior, i us explicarem com elaborem els nostres productes. També podreu veure un vídeo sobre el projecte i tastar una de les postres de La Fageda.\nAlumnes: 3 euros.\nDocents i acompanyants i persones amb certificat de discapacitat: Gratuït.\nVisita Fageda amb xerrada\nFareu un passeig per la finca i les instal·lacions. Veureu la granja, les vedelles i les vaques adultes, així com els robots on van a munyir-se. Després, veureu la fàbrica de lactis i l’obrador de melmelades des de l’exterior, i us explicarem com elaborem els nostres productes. També podreu veure un vídeo sobre el projecte i tastar una de les postres de La Fageda.\nPer complementar el recorregut tindrà lloc una xerrada durant una mitja hora per aprofundir sobre l’àmbit sociolaboral. Si us interessa que la xerrada tracti una temàtica concreta, ens ho podeu demanar i valorarem si és possible.\nRecomanada a partir de 3r ESO fins a estudis universitaris.\nAlumnes: 4 euros.\nContacteu amb nosaltres per a més informació i reserves\nMaterial didàctic sobre La Fageda\nEn aquest apartat us compartim material didàctic que hem elaborat arran pandèmia de la Covid-19 per aprendre sobre La Fageda des de casa.\nDossier d’activitats nivell 1\nQuadern amb preguntes i jocs\nSolucions del quadern amb preguntes i jocs\nDossier d’activitats nivell 2\nPreguntes sobre vídeos relacionats amb La Fageda\nRespostes a aquestes preguntes gravades en vídeo pels nostres guies


Òdena es prepara per rebre SSMM els Reis d’Orient\nEl municipi d’Òdena es prepara per rebre a partir de l’1 de gener als patges reials Jafsin i Fahem i la patgessa Wutinah perquè els infants del municipi els hi entreguin les cartes dirigides als Reis Mags d’Orient. Per donar-los la benvinguda a Òdena l’alcaldessa els rebrà al Pavelló Esportiu Mestre Vila Vell, a partir de dos quarts d’1 del migdia i al Centre Cívic del Pla, a la 1h migdia. Tots aquells nens i nenes que no puguin desplaçar-se fins als dos punt de recollida de cartes poden enviar-les via correu electrònic a reisodena@gmail.com o odena@odena.cat\nSes Majestats, com ja és tradicional arribaran a Òdena la nit del 5 de gener. Al nucli d’Òdena l’arribada dels Reis Mags d’Orient serà per la carretera de Can Macià, a partir de les 7 del vespre. Després d’un recorregut pels carrers principals tindrà lloc a la plaça Major l’entrega, per part de l’alcaldessa, de la clau del municipi a SSMM els Reis d’Orient i seguidament, es farà el repartiment dels regals.\nAl Pla d’Òdena i a Sant Pere, la Cavalcada arrencarà a partir de les 7 del vespre. L’arribada de la Comitiva Reial serà pel carrer Lleida. Seguirà el recorregut, sense parar, pels carrers del Pla d’Òdena i fins el barri de St. Pere. En acabar, començarà el repartiment de regals per tot el barri.\nDegut a la situació sanitària, el lliurament dels paquets es farà al carrer. Els patges i les patgesses trucaran el timbre perquè la mainada surti al carrer a rebre els regals.\nLa recollida de paquets al nucli d’Òdena es farà el mateix dia 5 de gener de les 9 a les 3 del migdia al Gimnàs de l’Institut Escola Castell d’Òdena.\nLa recollida de paquets al barri de Sant Pere i Pla d’ôdena es podrà fer durant la tarda del dimarts 4 de gener, de les 6 a les 8 del vespre i l’endemà diumenge 5 de gener, de les 11 a dos quarts de 2 del migdia. El punt de recollida serà el Centre Cívic del Pla d’Òdena.\nArticle anterior“Sota Sola” de Ka Teatre, aquesta cap de setmana a l’Aurora\nPròxim articleDemà, diumenge 2 de gener, es vacunarà a l’Escorxador d’Igualada


El soci del CEC Ferran Latorre es converteix en el primer català que corona els 14 vuitmils - Centre Excursionista de Catalunya\nEl passat 27 de de maig l’alpinista i soci del CEC Ferran Latorre ha coronat el seu darrer 8.000, l’Everest, i es va convertir en el primer català en escalar els 14 cims més alts de la terra.\nEls tretze primers els havia completat sense fer ús d’oxigen artificial, però a l’Everest n’ha fet servir en els últims metres. El mal temps ha estat el protagonsta de l’última part de l’ascensió. Els forts vents han fet abandonar a dos dels seus companys d’expedició, Yannick Graziani i el sherpa Dawa Sange, i Latorre finalment ha fet cim amb Hanz Wenzl.\nUna setmana després, el 2 de juny, el Ferran arribava a Barcelona i a l’aeroport, molts amics, familiars i consocis van voler brindar-li una calorosa acollida.\nEn declaracions a la premsa, Ferran Latorre va manifestar “En relació al dia de cim, a 8.800 metres feia molt fred, va ser un dia amb molt de vent, però vaig gaudir els últims metres com si fes el millor dia del món, era el meu dia. Ha estat sorprenent que tant la gent com els mitjans s’han bolcat molt, han entès tots els anys de sacrifici, la trajectòria, la perseverança, la humilitat i que sóc un ‘antiheroi’, ja que tot i no ser el més fort i capacitat ho he aconseguit. Segurament tornaré anar a l’Everest per la cara nord”.\nCom en Ferran mateix explica, tot va començar al Parc Natural d’Aigüestortes:\n“Abans que res, és important recalcar que vaig començar en això com gairebé tothom: de la mà de l’excursionisme i, sobretot, a través del meu pare i de l’escola on vaig estudiar, que va cometre la temeritat de portar-nos una setmana sencera de passeig pel Parc Natural d’Aigüestortes. No em puc oblidar dels estimats professors Sr. Bofarull i Sr. Cairó. El meu primer “tres mil” va ser la Punta Alta (3.014m), a prop de l’Estany Negre, amb els que ara són els meus amics d’infantesa i de l’ànima. He tingut la sort que un dels indrets més bonics del món, el refugi “Ventosa i Calvell” i tot el seu entorn, s’hagi convertit des d’aleshores en un dels llocs més especials de la meva vida.\nAmb catorze anys els meus pares em van fer soci del Centre Excursionista de Catalunya (CEC), el Club més important de Catalunya i on el que em vaig formar plenament com escalador i alpinista, això sí, passant prèviament per la secció de joves, en la que bàsicament practicàvem excursionisme i fèiem un tast d’alta muntanya. Vaig començar a escalar bastant jove per l’època, amb 14 anys, de la mà del CADE (Centre Acadèmic d’Escalada del CEC), coincidint amb l’eclosió de l’escalada esportiva”.\nLlista de les expedicions als 14 vuitmils\nMiquel Diaz Antoine ha dit:\nmaig 30, 2017 a les 3:47 pm\nGran alpinista y millor persona. Felicitats Ferran, ets un exemple per tots nosaltres!!!


Desembre | 2002 | Desembre de 2002 – El Cancell 2.0\nribes.org > El Cancell 2.0 > 2002 > Desembre\nMuç aposta per un discurs participatiu\n30 Desembre 2002 políticaMiquel-Muç Vall i Soler, poder local, PSC, UM9admin 147\npolítica El cap de llista d’UM9 qüestiona la delegació de vot, aposta per mecanismes participatius i critica l’EMD. Segons Miquel-Muç Vall i Soler, candidat d’UM9 a l’alcaldia, sense participació no hi ha democràcia. Muç va serRead More…\nEl patge reial s’està a la plaça\n28 Desembre 2002 societatcavalcada de reis, Centre Parroquial, patge, societatadmin 257\nSocietat El patge recollirà cartes en un acte organitzat pel Parroquial Una de les principals novetats d’aquest Nadal és la presència del patge reial a la plaça Marcer, que recollirà les cartes dels més petits. AquestRead More…\nJuguen al quinto a la Nau\n27 Desembre 2002 societatCultura, ger, quinto, societat, tradicióadmin 181\nSocietat El joc d’atzar més característic del nadal al Ger Com és habitual en dates nadalenques, les tardes festives ofereixen la possibilitat de participar en unes partides de quinto a la nau del Ger. El quintoRead More…\n26 Desembre 2002 culturaCultura, nadal, pessebre vivent, xuliusadmin 206\nLa missa del Gall enceta el Nadal\n24 Desembre 2002 societatmissa del gall, nadal, Parròquia, societat, tradició, xuliusadmin 202\nSocietat La missa del gall obre tota mena de celebracions. Aquest migdia el repic del “demà es festa” ha anunciat la proximitat de la data central de les festes de Nadal. A mitjanit, segons informa elRead More…\n24 Desembre 2002 societatbarbie, consumisme, gatzara, poder local, societatadmin 314\n22 Desembre 2002 esportsciclisme, cursa del gall dindi, esports, geradmin 272\nIkebana i pessebres als Xulius\n21 Desembre 2002 culturaadmin 91\nCultura L’exposició col.lectiva de pessebres espera un gran nombre de visites. Una vegada més el col·lectiu de pessebristes de Ribes ofereix la seva exposició en el marc de les activitats de Nadal dels Xulius – CSR.Read More…\nUn pessebre vivent consolidat\n21 Desembre 2002 culturaadmin 89\nCultura El pessebre vivent dels Xulius és un dels més visitats. Convertit ja en un dels més visitats, el pessebre vivent dels Xulius continua fidel a la seva línia de canviar cada any d’escenari. Enguany esRead More…\n20 Desembre 2002 culturaadmin 92\nCultura Ja és a punt l’espectacle teatral nadalenc del Centre Parroquial. El grup de teatre Bell Lloc escenifica aquest diumenge “Els Pastorets”. En la representació, que acull un gran nombre d’actors, s’intepreten fragments de diversos pastoretsRead More…


L'editorial Bromera publicarà en valencià l'obra de la recent Premi Nobel de Literatura Herta Müller\nActualizado 10/11/2009 19:21:55 CET\nL'editorial Bromera publicarà en valencià l'obra de la recent Premi Nobel de Literatura 2009, la romanesa Herta Müller, fins ara inèdita en este idioma, segons ha informat l'empresa en un comunicat.\nAixí, ha indicat que per a la concessió d'este guardó, que s'atorgarà el pròxim 10 de desembre, estaran disponibles en les llibreries els dos primers títols de l'autora, 'L'home és un gran faisà al món' i 'La bèstia del cor', que l'editorial publicarà en la col·lecció L''Eclèctica'.\nEsta última obra es presenta simultàniament amb la versió en castellà de l'editorial Siruela. Alhora, per a la primavera del 2010, Bromera té previst publicar 'En terres baixes' i 'Atemschaukel', considerada per la crítica internacional l'obra més poderosa de l'autora, segons l'editorial.\nAmb esta incorporació, el catàleg de Bromera reunix el gros de l'obra de tres Premis Nobel de Literatura, com són l'egipci Nagib Mahfuz, el turc Orhan Pamuk, i la romanesa descendent de la minoria suàbia Herta Müller.\nEls tres autors són representants d'una literatura arrelada als seus orígens, presents d'una o una altra manera en el seu treball, i destacats per exercir de cronistes excepcionals de les societats que representen, ha explicat Bromera.\nLa publicació d'estos tres autors mostra la voluntat d'esta editorial per fer arribar al públic la cosa més destacat del panorama internacional en llengua valenciana, sense deixar de potenciar la literatura feta a casa, ha destacat. A més, al catàleg també es poden trobar títols d'altres guanyadors del Nobel, com Dario Fo o Harold Pinter.\nL'escriptora Herta Müller ha estat la gran sorpresa dels Nobel d'enugany per ser una autora desconeguda fins ara per al gran públic, ha comentat Bromera. El passat 8 d'octubre l'Acadèmia Sueca feia públic el veredicte del Premi Nobel de Literatura, que era atorgat a l'autora germano romanesa, la dotzena dona a rebre el guardó.\nLes seues novel·les dibuixen els paisatges dels desposseïts amb la concentració de la poesia i l'objectivitat de la prosa. L'autora confessava la seua "sorpresa" perquè, tot i que el seu nom sonava com a candidat a rebre el guardó el dia abans de la concessió, pensava que enguany "no seria possible", ja que al 20 aniversari de la caiguda del Muro de Berlín "jo vaig comptant una història de deportacions".\nPrecisament, el jurat ha valorat en el veredicte el destí de les minories alemanyes als països del centre d'Europa que representen les seves obres. La literatura d'esta autora està impregnada de vivències personals. "Tot el que he escrit està relacionat de manera que em va tocar viure en 30 anys baix una dictadura", ha assegurat l'escriptora, ha recordat Bromera.\nEn els seus relats s'esdevenen inquietants històries sobre l'anul·lació psíquica del dissident, però també imatges d'una enorme densitat poètica i gran sensualitat. "El llenguatge no existix, sorgix a través del text, de l'intent de dissoldre les meues vivències i recompondre-les d'una manera completament diferent. Només així apareix la possibilitat d'acostar-se a la realitat", afirma Müller.