Què són els 'escraches' i d'on provenen? - VilaWeb\nQuè són els 'escraches' i d'on provenen?\nVan néixer a l'Argentina per denunciar els col·laboradors de la dictadura · La PAH practica aquesta mena d'accions per pressionar diputats\nLa pressió social va fer que a començament de febrer el PP votés 'in extremis' a favor de la tramitació de la ILP contra els desnonaments al congrés espanyol. Però aquell dia el periple de la ILP tot just començava, i s'obria un període d'esmenes en què la Plataforma d'Afectats per la Hipoteca va creure que es podien rebaixar les premisses bàsiques de la seva proposta. Per això van decidir d'emprendre una nova campanya, 'Hi ha vides en joc', basada en allò que anomenen 'escrache'. Què són aquestes accions i en què consisteixen?\nEs tracta d'accions de pressió social que van néixer el 1995 a l'Argentina. Els primers de fer-ne van ser els membres de l'associació H.I.J.O.S, que aplega descendents de desapareguts, exiliats, assassinats i presos polítics de la dictadura. La campanya anomenada 'escrache' es referia a l'encalç i a les manifestacions que feien a la porta de casa d'alguns membres de la dictadura de Jorge Rafael Videla, per denunciar-ne la responsabilitat en els assassinats i la impunitat.\nDurant deu anys van fer mig centenar d'accions, amb el lema: 'Si no hi ha justícia, farem que el país sigui la seva presó.'\nTambé es van fer accions similars a Xile, on s'anomenen 'funa', per assenyalar i posar en evidència els responsables de la dictadura d'Augusto Pinochet.\nDesprés de manifestacions, assemblees, actes de desobediència i la campanya de la ILP, la plataforma recorre ara a aquests encalços o 'assenyalaments públics', fent concentracions a la porta dels domicilis i de la feina d'alguns diputats del PP. Diuen que cadascun dels diputats que votin contra les condicions bàsiques de la ILP (dació en pagament retroactiva, aturar els desnonaments de manera immediata i convertir en lloguer social el parc públic d'habitatge) serà 'responsable de les conseqüències que se'n derivin'. La PAH diu que amb aquesta campanya d'encalç vol fer-los-ho entendre per aconseguir que hi votin a favor.\nPer això també posen cara, nom i cognoms a víctimes de desnonaments, com en el vídeo de la campanya.\nD'ençà que ha començat la campanya, han fet accions a domicilis d'una desena de diputats del PP, com Esteban González Pons o el ministre Alberto Ruiz Gallardón.\n'Hauran de suportar la pressió social allà on vagin. A casa, a la feina. Sempre pacíficament. Però sentiran el nostre alè al clatell', deia la portaveu de la PAH, Ada Colau. Arran d'aquestes accions ha denunciat haver rebut amenaces de mort.\nEl govern espanyol ha criticat fortament les accions, que qualifica d'assetjament, fins al punt que la delegada a Madrid, Cristina Cifuentes, ha arribat a comparar la PAH amb ETA.\nLa PAH remarca que les accions 'són pacífiques i tenen l'objectiu d'informar i persuadir amb dades i experiències la posició dels diputats'. Explica que han convidat els diputats a assistir a les assemblees perquè s'assabentin directament dels drames de centenars de famílies i, per tant, de la transcendència que tindrà la votació.\nAssetjament pels uns, coacció legítima pels altres, una forma com qualsevol altra de pressió social pels de més enllà. Una de les veus que s'ha pronunciat a favor d'aquests 'escraches' és Arcadi Oliveres, economista i president de Justícia i Pau, que els defineix com a 'perfeccionament democràtic'. Troba legítim que els ciutadans expressin als diputats allò que pensen.\nEl PP intenta desprestigiar Ada Colau vinculant-la a ETA (25.03.2013)\nAda Colau, més d'una dècada lluitant pel dret d'habitatge (21.03.2013)


fatima.06 | Aracne fila i fila\nAuthor Archives: fatima.06\nFes l’amor i no la guerra!\nEn aquest quadre de l’artista italià Sandro Botticelli, Venus i Mart, del 1483 que es troba a la National Gallery de Londres (vid. Google Art Project), hi veig un clar reflex de la ben coneguda frase “Fes l’amor i no la guerra” ja que representa la figura del déu de la guerra, Mart, somnolent, sota la mirada atenta i enigmàtica de la deessa de l’amor, Venus, amb les trapelleries dels amorets que esdevinguts sàtirs amb banyetes i cames de boc juguen amb les armes del déu i fan de les seves. Ens trobem en el terreny de l’al·legoria: així se’ns introdueix el triomf de Venus sobre Mart i, per tant, de l’amor dolç i sensual sobre els comportaments bèl·lics que sols porten la mort i la destrucció.\nThis entry was posted in Cultura Clàssica 3r, General, Llatí 1r, Llatí 4t and tagged Art, Botticelli, Frases fetes, Mart, Venus on 19 juny 2011 by fatima.06.\nApoxiòmenos, quina meravella!\nDesprés d’estudiar les manifestacions artístiques a Grècia, tot fent recerca m’ha impactat aquest vídeo de la troballa en el fons del mar de l’Apoxiòmenos croaci:\nTot seguit el podeu veure després de les restauracions corresponents i encara és més meravellós i impactant al meu parer:\nPer què es diu Apoxiòmenos? Si recordeu com s’escriu en grec, άποξυόμενοs, participi del verb άποξύω “raspar” serà molt fàcil esbrinar-ho. Què sabem de l’Apoxiòmenos original? Qui era el seu escultor? Quantes còpies se’n conserven? Què us ha semblat la descoberta i reconstrucció i de l’Apoxiòmenos de Croàcia? Impactant, veritat?\nFàtima El Azouan\nThis entry was posted in General, Grec 1r, Grec 2n and tagged Apoxiomenos, Art, Grècia on 10 maig 2011 by fatima.06.\nGoogle Maps d'”amor”\nA partir de l’article de l’exalumna de la Margalida, Audrey de Jesús, de fa ja dos anys he tingut la idea de fer un google maps amb la paraula amor. Hi col·laboreu? Per què el mot és molt semblant en unes llengües? En quines?\nMostra “Amor” plurilingüe en un mapa més gran\nThis entry was posted in Cultura Clàssica 3r, General, Grec 1r, Grec 2n, Llatí 1r, Llatí 2n, Llatí 4t and tagged Celebracions, Competència lèxica, Competència plurilingüe, Mapes on 9 febrer 2011 by fatima.06.\nCalendari Pirelli 2011: sabeu qui són?\n1r Batx A Grec-Llatí\nThis entry was posted in Cultura Clàssica 3r, General, Grec 1r, Grec 2n, Llatí 1r, Llatí 2n, Llatí 4t and tagged Actualitat, Mitologia, Pervivència, Referents clàssics on 1 desembre 2010 by fatima.06.\nPlurilingüisme amb imagechef\nEn aquest article publicarem diverses figures que inclouen diferents paraules en diverses llengües. Les paraules que s’inclouen són: amor, pau, amistat, estrella, pare, mare i el fil de les clàssiques en homenatge al blog.\nEn aquest muntatge de paraules, hem fet servir el programa de imagechef.com.\nAquest programa me’l van passar unes amigues de França, i per això una vegada la Margalida mirant en el facebook el va veure i li va semblar una bona idea per acabar de fer l’exercici de llengües.\nThis entry was posted in Cultura Clàssica 3r, General, Grec 1r, Llatí 1r, Llatí 4t and tagged Competència digital, Competència lèxica, Eines, Llengües, Muntatges audiovisuals on 25 octubre 2010 by fatima.06.


Urbanisme planteja un edifici d'ús cultural en la plaça Doctor COllado\nLa regidora i vicealcaldessa visita les obres arqueològiques de dos edificis que han tret uns subterranis que podrien ser coetanis a la Llotja\nLa regidora de Desenvolupament i Renovació Urbana i vicealcaldessa, Sandra Gómez, ha assegurat hui que l’edifici de la plaça del Doctor Collado que s’executarà en la parcel·la fins al moment ocupada per dos immobles municipals i actualment en obres tindrà un ús públic que, segons ha apuntat, “podria estar vinculat a la cultura perquè les troballes arqueològiques que han estat descoberts gràcies als treballs de rehabilitació puguen ser visitables”.\nAixí ho ha manifestat al final de la visita que ha realitzat juntament amb la secretària autonòmica d’Arquitectura Bioclimàtica i Sostenibilitat Energètica, Laura Soto, als baixos de l’esmentat edifici en el qual es duen a terme labors arqueològiques que han recuperat part de la muralla islàmica, un forn dels anys 60 del passat segle i uns subterranis coberts amb volta que està al costat de la Llotja i que podrien ser fins i tot anteriors a la construcció de l’edifici.\n“Es tracta d’un xicotet espai d’una gran riquesa arqueològica que ha d’estar a l’abast de la ciutadania”, ha recalcat Sandra Gómez qui ha valorat “que el canvi de govern va permetre en el mandat passat salvar aquest edifici i tota la seua riquesa de l’enderrocament”. Així ha recordat que estava previst derivar el conjunt per a construir un edifici residencial que, ha remarcat, “hauria fet impossible mantenir aquesta peça tan important per a entendre l’evolució històrica de la ciutat”.\nEn aquest sentit, ha posat l’accent que es tracta d’un “espai estratègic en relació al nostre patrimoni” i que “on abans hi havia un projecte d’enderrocament i destrucció del nostre patrimoni, hui es treballa en la recuperació i rehabilitació d’elements que parlen de la nostra història”. “Era absurd veure això arrasat”, ha subratllat i lloc en valor la “sensibilitat del Govern del Rialto amb la recuperació amb tots els elements patrimonials per a fer-los accessibles al públic”.\nD’aquesta manera, Sandra Gómez ha explicat que qualsevol element “ha de ser visitable perquè estem en un enclavament estratègic la recuperació del qual suposa una oportunitat per a disposar d’un centre d’interpretació de la Llotja o qualsevol altre ús cultural que tanga com a objectiu fer valdre el patrimoni històric de la ciutat”.\nEn la primera fase ja conclosa es van abordar les actuacions de fitació de les façanes protegides, enderrocaments parcials i estabilització d’estructures, que no s’havien previst anteriorment i que responien al compliment del Pla Especial. Aquests treballs es van concretar en un projecte que va ser objecte de licitació independent per a garantir la immediata realització d’aquestes obres, a causa de la urgència motivada per l’estat dels immobles.\nEs va contractar la redacció del projecte i de la direcció de les obres i es va redactar el projecte (Projecte Parcial de Demolició, Fitació i Conservació de Façana i Estabilització Parcial d’estructura dels edificis protegits de la Plaça del Doctor Collado 2 i 3). El Projecte va obtenir informe favorable de la Comissió de Patrimoni Municipal, es va aprovar i es van licitar les obres. Sent l’empresa adjudicatària Contrafforte Restauro, S.L i l’import adjudicat de les mateixes 312.900,49 euros. Les obres van finalitzar el 29 de maig de 2019 i estan pendents de recepció per part de la Conselleria pel fet que són finançades pel Pla Confiança.\nAra, una vegada executades i finalitzades les obres de fitació de les façanes protegides, enderrocaments parcials i estabilització d’estructures i per tant assegurats els immobles per a possibilitar el treball en el seu interior poden escometre’s amb total seguretat i en una segona fase els treballs d’arqueologia que estan permetent datar i conéixer la realitat de les preexistències protegides i així poder definir les actuacions a realitzar sobre elles.\nAquests treballs d’arqueologia per la seua especialització han estat objecte de licitació independent, resultant adjudicatària l’empresa Global Geomática S.L per un import de 18.148,79 (IVA inclòs). Els treballs d’Intervenció Arqueològica es van iniciar el 19 d’agost i tenen un termini estimat de dos mesos. Tots aquests treballs i dades són imprescindibles per a la definició de la tercera fase de l’actuació, la rehabilitació i posada en ús dels immobles.\nReferent a això degut: a la complexitat de l’estat dels immobles, als terminis i imports de les subvencions del PIP i al canvi d’ús (d’habitatges a Dotacional Públic) actualment en tràmit en el pla Especial de Protecció de Ciutat Vella, s’ha optat per començar aquesta tercera fase amb la consolidació estructural dels immobles, la redacció del projecte corresponent, la seua licitació i la direcció d’aquestes obres.\nEn aquests moments a més de l’execució dels treballs d’intervenció arqueològica, s’està tramitant l’encàrrec de redacció del Projecte de consolidació estructural dels immobles, que tindrà en compte en la seua redacció les conclusions dels estudis arqueològics.


CaixaBank anuncia un ERO a la plantilla | betevé\nCaixaBank anuncia un ERO que pot afectar “tots els centres de treball”\nL'entitat ha citat el 13 d'abril els representants dels treballadors per obrir negociacions\nRedacció | dimarts, 6 d'abril del 2021, a les 21.39\n(ACN) CaixaBank ha comunicat aquest dimarts a la representació legal dels treballadors la intenció de fer un ERO que afectaria “tots els centres de treball de l’entitat”. A més, les negociacions també es convoquen per una potencial “modificació substancial” de les condicions de feina de la plantilla.\nL’entitat ha citat els sindicats el 13 d’abril a les 11 del matí. La trobada es farà a Barcelona de forma presencial. Les negociacions, d’acord amb el conveni col·lectiu de l’entitat, duraran almenys 15 dies. Els sindicats diuen que buscaran fórmules que permetin minimitzar l’impacte en el volum de treball.\nReestructuració després de la fusió amb Bankia\nEn la primera roda de premsa després de culminar la fusió amb Bankia, CaixaBank ja va fixar la data per començar a negociar la reestructuració de la plantilla. El conseller delegat de l’entitat, Gonzalo Gortázar, va dir que les primeres reunions amb els sindicats se celebrarien després de Setmana Santa, i ara s’ha concretat la data del 13 d’abril.\nAquest dimarts, la multinacional H&M també ha anunciat un ERO que pot afectar més d’un miler de treballadors.\n— bancs — ERO — treballadors\nL’atur baixa en 1.100 persones al març a Barcelona i deixa 96.300 desocupats\nEl sector turístic català tanca una “bona” Setmana Santa\nCoronavirus Catalunya, Última Hora: Els casos augmenten a Barcelona un 7%


Fricandó de Seitan - El racó de la rosa.Herbodietètica\nHome Les receptes d’El racó Plats forts Fricandó de Seitan\nEl fricandó és un plat tradicional dels dies de festa a casa nostra, tots tenim records sensitius vinculats a aquest plat. Us proposem una recepta en que la carn ha estat substituïda per seitan de tal manera que aquelles persones que per un motiu o un altre no prenen carn puguin tornar a gaudir del fricandó de tota la vida.\n10g de ceps, o un altre bolet si us agrada més.\n1 tomata gran (ratllada)\nun vaset petit d’oli\nSi és el cas, posar els ceps en remull i si el seitan te suc en el paquet el reservem.\nLlescar el seitan finet , surten unes 12 llesques i enfarinar-lo. Posem l’oli a escalfar a la cassola on cuinarem el plat i el fregim. Un cop fregit el reservem.\nTallem la ceba petita i la sofregim en el mateix oli (si cal en podem afegir una mica) fins que quedi transparent i salem al gust.\nAfegim la tomata ratllada i ho sofregim tot uns 10 minuts.\nAfegim els ceps remullats ja escorreguts i reservem l’aigua amb el suc del seitan. Deixem sofregir entre 5 i 10 minuts.\nAfegim el cacau, remenem i ho deixem al foc 3 minuts més.\nAfegim el suc del seitan i l’aigua dels bolets i, si cal més aigua, ja que n’hi ha d’haver suficient per cobrir el seitan quan l’afegim. Rectifiquem de sal i deixem que bulli uns minuts per homogeneïtzar el brou.\nAfegim els filets de seitan que teníem reservats i deixem coure a foc fluix entre 5 i 10 minuts vigilant que no s’enganxi.\nEl cacau es pot substituir per farina de garrofa.\nEnlloc de ceps podem provar altres bolets o barreges d’aquests.


LA CIUTADANIA DE MONTMELÓ ES MANIFESTA EN CONTRA DE LA VIOLÈNCIA\nManifestació a la Porxada\nConcentració ciutadana a la plaça de la Vila\nGran nombre de ciutadans i ciutadanes de Montmeló van donar suport actiu a la jornada d'Aturada del País del 3 d'octubre, per condemnar els actes de violència per part de les forces de seguretat de l'Estat durant la jornada de l'1-O.\nLa majoria dels establiments de Montmeló van tancar portes, així com empreses dels diferents polígons industrials. Per la seva banda, a la tarda, un nodrit grup va anar a la manifestació de Granollers, convocada a la Porxada.\nParal·lelament, un centenar de veïns i veïnes de Montmeló, es van concentrar de manera improvisada i sense cap convocatòria oficial a les 18 hores a la plaça de la Vila, per mostrar el seu rebuig a la violència i dir si a la pau. La concentració va durar 1 hora, mentre s'elaborava de manera col·lectiva entre infants i grans, una pancarta en favor de la pau.\nPer finalitzar la jornada d'aturada, a les 22 hores un bon nombre de gent es van reunir per a fer una cassolada de protesta pels actes de violència viscuda el dia 1 a les escoles i altres indrets del país. La cassolada va recórrer el carrer Major, la plaça de la Quintana i el carrer Diputació, fins a arribar de nou a la plaça de la Vila.\nData de modificació: 06/10/2017 09:20:24


El SAAS té “l'obligació” de redefinir el protocols interns arran dels nous encausats\nAixí ho apunta el ministre portaveu després de saber que la Batllia ha implicat al cas del centre hospitalari a Gómez Jiménez, Miquel Font i Daniel Torres\n2 min. Andorra la Vella 05/09/2018 19:52\n651x366 El ministre portaveu, Jordi Cinca, durant la roda de premsa posterior al consell de ministres./ M. M. (ANA) El ministre portaveu, Jordi Cinca, durant la roda de premsa posterior al consell de ministres./ M. M. (ANA)\n“Des de la vessant organitzativa el SAAS té l'obligació de qüestionar-se si ha de canviar protocols d'actuació, si ha de redefinir els controls a l'hora de fer adjudicacions i la gestió administrativa del centre hospitalari”. D'aquesta manera el ministre portaveu, Jordi Cinca, ha volgut evidenciar la preocupació de l'executiu arran dels treus nous encausats per la Batllia per possibles irregularitats al voltant del centre hospitalari. Tot i això, Cinca ha reconegut que en aquests moments a l'executiu “li queda poc per fer” i que cal esperar a la successió dels esdeveniments i veure “fins a quin punt” els tribunals consideren que hi ha responsabilitat. En cas que finalment així sigui, el ministre si que ha dit que aleshores tant el SAAS com el Govern no s'haurien de quedar “de braços plegats” i caldria “abundar responsabilitats i demanar el rescabalament corresponent”.\nTot plegat, després que aquesta setmana s'hagi conegut que la Batllia ha encausat el cap d’urgències de l’hospital, Josep Gómez Jiménez, i els dos empresaris responsables dels serveis d’ambulàncies que van obtenir la concessió del Govern, Miquel Font i Daniel Torres. El primer se l'investiga pel suposat apròpiament i cobrament dels drets d'autor del sistema de triatge que va patentar el sistema andorrà. El cas dels dos altres implicats es tracta dels màxims responsables de les empreses Ambulàncies del Pirineu i de les Valls, a qui la batlle instructora vol prendre’ls declaració sobre la privatització del servei el 2007. Amb aquestes noves citacions, ja són onze els imputats per la investigació al voltant del centre hospitalari: Lluís Burgués, Quirze Font, Montserrat Gil, Ramon Cereza, els tres citats i quatre interventors.\nLa investigació que ha posat en marxa la Batllia neix arran de la presentació d'una querella per part del Partit Socialdemòcrata (PS), que en el seu moment va denunciar que tenia sospites d'un 'modus operandi' delictiu al SAAS.\nEl PS presenta una querella a la Batllia per denunciar un “'modus operandi' delictiu” al SAAS\nTreballadors del SAAS celebren l'acomiadament de Gómez\nJoan Blasi substituirà Altimir com a interventor a Sant Julià\nEl SAAS confirma oficialment l'acomiadament de Gómez


La singular desaparició dels ponts - Revista Portella\nHem d’entrar dins del cercle. Tractar sobre els ponts demana concentrar-se molt en el territori. Construccions temporals o permanents, uneixen funció i forma, creen paisatge, s’hi integren i obren interrogants. On duen els ponts? Depèn. Interessar-s’hi és introduir-se en un món de sortilegis, i és que en la nostra cultura visual els ponts s’esvaeixen. S’han de cercar i trobar. Fins i tot si són exageradament visibles.\nDins del cercle andorrà pontifical, en comptem amb un nombre elevat, no quantificat, dels quals sis formen part dels béns d’interès cultural. El pont de la Margineda és una obra d’una simplicitat extrema i de proporcions molt equilibrades. Imatge de la parròquia d’Andorra la Vella, ha mantingut una referència de passat medieval tan pirinenc. En un primer avanç de reconeixement monumental, el 1963 es va decidir il·luminar-lo.\nPont de la Margineda. Fotografia: Manel Gibert.\nAra es veu una mica de costat i cal desviar-se per contemplar-ne la plenitud. Al seu voltant, s’hi han instal·lat estructures de dimensió desproporcionada, eloqüents de la modernitat, l’energia i la comunicació. Convé aturar-s’hi, acostar-se a les seves pedres adaptades a l’anar de persones i de cavalleries. Diuen els entesos que els ponts s’han de mirar per sota, que és l’única manera d’apreciar-ne l’estructura i els valors estètics. Jean Dieuzaide ho sabia prou i en va fer una foto de l’arc elegantíssim que resulta avui magnífica.\nEl pont Pla, el pont de la Tosca, el pont d’Engordany, el pont dels Escalls, patrimoni cultural, són tots a Escaldes, un nucli urbà unit al riu. Serien com l’agulla de pedra que l’aigua enfila. Per veure’ls, ho tenim regular.\nPont d’Engordany. Fotografia: Manel Gibert.\nExcepte bosc de ribera, hi trobem una mica de tot. El de la Tosca té bona perspectiva, els altres han quedat sumits a l’estat de miniatura davant de les construccions gegantines que els envolten. És el cas del pont dels Escalls, fonamental perquè dóna nom a un tractat del 1881 que establia la pau entre els dos bàndols polítics que s’havien enfrontat pel futur d’Andorra.\nTambé s’hi ha d’anar expressament i caminar una mica per veure un altre clàssic de l’enginyeria popular, el pont de sant Antoni, el sisè pont catalogat, al fons del barranc. És un impediment que té el seu encant.\nPont de Sant Antoni. Fotografia: Manel Gibert.\nCada pont està relacionat amb una via, però amb l’arribada dels automòbils no solament canvia el temps i la forma dels ponts, sinó també la manera de considerar els paisatges. Per això no està tan malament el petit esforç de buscar-los. El camí de la descoberta sol ser una delícia perquè ningú no pot negar que els rius que salven els ponts impressionen per les seves aigües espectaculars, i demostren com són d’útils aquestes construccions perquè qualsevol es dedica a saltar de pedra en pedra mentre hi hagi un pont o una simple palanca.\nDes del punt de vista pràctic, s’entén perfectament l’extensió de la llegenda del pont de Diable. Una noia ha de travessar el riu i, avorrida de saltironar pels còdols i de mullarse, ofereix l’ànima al diable si fa un pont. Atent a la crida, el dimoni el construeix, però amb un estratagema la noia se salva i alhora queda l’equipament que ella reclamava amb justícia. Els ponts són una solució.\nIl·lustrats o romàntics, els viatgers són referències imprescindibles en la reconstrucció d’un passat de poques paraules. Coincideixen en la impressió de gorgs i rius. Un dels primers relators, Francisco de Zamora, travessa “un pont de pedra sobre els horrorosos esbalçaders del Valira d’Ordino”. El pont és una sort, arregla el camí, dóna continuïtat a la via que la humanitat, viatgera perpètua, traça per anar, tornar, a la recerca i apropiació d’espai. En la dimensió intel·lectual, el pont està marcat pel simbolisme.\nPont d’Ordino. Fotografia: Manel Gibert.\nA Meritxell, un pont imaginari, proposat per Ricard Bofill al nou santuari, havia d’anar d’una banda a l’altra de la vall per unir la terra, la tradició de la divinitat, de la litúrgia de la reunió, de la invocació i la protecció. Al seu peu, el pont de Molleres ha desaparegut però si ens aturem al cementiri nou de Canillo observem el trànsit en dos ponts i una palanca. Diversos temps, diverses èpoques se superposen i volen per sobre la vall, omplint el buit amb pilars, tirants i calçades. És la fórmula aplicada des del final de segle. Anar de pressa, tirar bigues i baranes.\nAlgunes fotos antigues del pont de Sant Antoni mostren una barana feta malbé. Hi passaven els animals de bast, però quan van arribar els vehicles a motor, d’amplada inflexible, les baranes dels vells ponts els feien massa estrets. La crònica oral ha deixat la llegenda que per fer passar el seu camió, un ciutadà andorrà va trencar amb un mall el tros de pont que li feia nosa. El pont fou traslladat, reconstruït, i avui s’aixeca a les Salines, prop del Serrat.\nDes del sud, s’arribava a la porta de Sant Julià, amb un pont de fusta d’aspecte sòlid, el de Fontaneda, que en deien la porta de Sant Julià. Langlois en va fer un gravat molt conegut que va cridar l’atenció d’estudiosos i fotògrafs com Gaussen. Modernitzat, avui és un pont molt bonic per la volta en pedra, visible des de sota, que fa pensar en el de les Bons. A sobre s’ha convertit en lloc de repòs enjardinat, que és una altra de les funcionalitats actuals dels ponts.\nEl de Tobira va seguir la mateixa evolució, amb una imatge delicada de Josep Alsina i un reportatge de la inauguració de Valentí Claverol Cirici. Com els viatgers, els fotògrafs han escrit la crònica del país. Els antropòlegs també hi van trobar interès, com Batista i Roca, que el 1923 retratà els ponters que cobraven el pontatge del que probablement seria més tard el pont del Prisunic. El fet de pagar per passar, de manera pública o privada, els dóna una dimensió jurídica que augmenta el seu valor estratègic.\nLa tecnologia ha evolucionat a Andorra al ritme de la fusta, la pedra i el ciment, però les dues primeres han conviscut en un període llarguíssim, indeterminat. Lluís Viu em va fer notar una estructura particular ben conservada a les costes d’en Giberga. Una antiga palanca de fusta serveix de base per a la construcció moderna de ciment. És una bona síntesi de les tendències d’ús del patrimoni invisible. Si és el cas, esdevé útil amb un tunejat modern. Bigues de ciment llançades en línia recta, fins i tot amb tirants metàl·lics com els ponts de Madrid, de París i de Lisboa, les grans capitals. Tota una novetat del segle XXI, no deixa de ser una projecció de la complexitat social i política que fa necessària una obra pública aparatosa i que ha provocat un altre procés: el de la misteriosa desaparició dels rius.\nPont de les Costes d’en Giberga.\nPont de Madrid. Fotografia: Manel Gibert.\nEl punt d’intersecció de la famosa Y que explica les valls d’Andorra hauria de ser un punt d’encontre fonamental. Valira d’Orient i Valira del Nord es troben, però, en un túnel fosc i sense encís creat per un viaducte. No és gaire diferent d’allò que marca la frontera amb França: el riu Arieja es travessa per un pont banal, tot i que un viaducte sobre la zona de molleres hi dóna una mica més d’aire. Esmentat com a referència fronterera, el riu Runer fa anys que no es veu, només vessant amunt se sent com un torrent. A la frontera, ni rastre. Mites oblidats abans d’existir.\nDe sempre, com a elements d’unió, de pas, de doble sentit sobre la força de les aigües dels rius, com a llocs de vida, els ponts reuneixen una sèrie de trets que mostren una relació interdependent de la tècnica, l’organització social, la seva connexió amb l’espai, la complexitat de les comunicacions terrestres, i les voluntats polítiques. De l’enginyeria popular a la sofisticació actual, el pont esdevé obra pública cabdal. Es multipliquen les construccions, però alhora es va esvaint el territori amb el ribot de la velocitat. La mirada fugaç que hi llancem, cada cop més ràpida, els transforma en una nova estructura i els fa invisibles, fins a obligar-nos a endevinar-los. Ja ho deia Kafka:\n“Tot pont construït alguna vegada pot deixar de ser pont sense esfondrarse.”


Avui, rebem a l'estudi Alizzz, el responsable de bona part de les cançons que arrasen a les llistes. És el productor de C. Tangana, i fa pocs mesos qu\ne ha decidit fer un pas endavant i cantar les seves cançons. Tenim moltes ganes de saber què el va moure a fer-ho i que ens expliqui com es crea un gran hit.\nÉs el desè aniversari del segon àlbum de Manel: '10 milles per veure una bona armadura'. I com a bons 'manelers' que som en aquest programa, aprofitem\nl'avinentesa per cantar "Benvolgut" i "Boomerang" a plens pulmons i debatre si realment és un dels millors discos mai fets en català.\nTenim el plaer de rebre a l'estudi una tiktoker de 22 anys, de Gavà, que va començar a fer vídeos curts molt abans que naixés la plataforma. Ella és l\na Carla Flila, i porta més de 5 anys creant contingut a les xarxes. Com ha viscut els canvis de les plataformes? Quina és la clau de l'èxit dels seus vídeos i coreografies? En parlem amb ella.\nL'hivern del 2005, TV3 estrenava una sèrie de Benet i Jornet que robaria els cors de gairebé tot Catalunya: 'Ventdelplà'! Recuperem els debuts d'actor\ns com Carlos Cuevas i Úrsula Corberó, recordem alguns dels personatges més icònics de la sèrie, com en Monràs o la Marcela, i sentim el doblatge que en van fer a Bulgària.\nArriba una nova entrega de "Nostàlgia a la carta". El protagonista d'avui n'acaba de fer 27: per molts anys, Justin Bieber! Recordarem les seves prime\nres cançons i descobrirem què l'uneix amb Catalunya. Sabíeu que acostuma a entrenar-se amb el FCB quan ve a Barcelona? O que va sortir en un gag del "Polònia" el 2016? Tot això, i més, a la secció d'avui.\nCatalunya Ràdio destina poc temps a parlar de Lleida, això ho sap tothom. És per això que en Bru Esteve i en Joan Grivé parlaran de la capital del Seg\nrià a la secció d'avui, que és notícia arran d'un estudi de la presència de la clamídia entre els joves.\nAvui, per fi, posem cara a dues veus que hem sentit desenes i desenes de vegades a la gran pantalla. Ens visiten els actors de doblatge Joël Mulachs (\nveu de Scarlett Johansson i el Detectiu Conan, entre altres) i en Masumi Mutsuda (veu de Harry Potter, Kylo Ren de Star Wars, etc). Com es van iniciar en aquest món? Es pot viure bé treballant en el doblatge? Què passa si es queden afònics? Tenim moltes preguntes per fer-los!\nNostàlgia: Les primeres feines de Bad Gyal i els seus temes en català\nAvui, el viatge en el temps no serà tan llunyà com altres vegades. Homenatgem una institució de Catalunya, Bad Gyal, que fa anys el 7 de març. Recorda\nrem quines van ser les seves primeres cançons (moltes, en català), el vincle amb el seu pare, Eduard Farelo, i també sabrem quines van ser les seves primeres feines.\nAvui, el viatge en el temps no serà tan llunyà com altres vegades. Homenatgem una institució de Catalunya, Bad Gyal, que fa anys el 7 de març. Recordarem quines van ser les seves primeres cançons (moltes, en català), el vincle amb el seu pare, Eduard Farelo, i també sabrem quines van ser les seves primeres feines.\nIncompreses: Fem història, la ràdio en silenci\nHem descobert un estudi de la Universitat de Virgínia que afirma que la majoria d'homes prefereixen electrocutar-se per tenir algun estímul abans que\npassar 15 minuts badant. Per comprovar-ho, Bru Esteve i Joan Grivé han traslladat al seu territori aquesta prova.\nHem descobert un estudi de la Universitat de Virgínia que afirma que la majoria d'homes prefereixen electrocutar-se per tenir algun estímul abans que passar 15 minuts badant. Per comprovar-ho, Bru Esteve i Joan Grivé han traslladat al seu territori aquesta prova.\nMariona Pujol i Walter Capdevila: "TikTok és el futur"\nEntrevistem dos fenòmens catalans de Tik Tok, que acumulen més d'un milió de seguidors: Walter Capdevila i Mariona Pujol! Ell explica que té un nom es\ntranger que va ser idea de la seva mare, que fa deu anys que viu a Barcelona i que després de fer de monitor va descobrir una gran vocació pels nens. Ella té 18 anys, és estudiant, i s'ha viralitzat pels seus vídeos simpàtics amb la seva àvia, pares i germà bessó i per practicar esports com l'apnea i l'skate.\nEntrevistem dos fenòmens catalans de Tik Tok, que acumulen més d'un milió de seguidors: Walter Capdevila i Mariona Pujol! Ell explica que té un nom estranger que va ser idea de la seva mare, que fa deu anys que viu a Barcelona i que després de fer de monitor va descobrir una gran vocació pels nens. Ella té 18 anys, és estudiant, i s'ha viralitzat pels seus vídeos simpàtics amb la seva àvia, pares i germà bessó i per practicar esports com l'apnea i l'skate.\nNostàlgia: 10 temacles de Rihanna de quan podíem sortir de festa\nSembla que ja és oficial: ha aterrat a AdolescentsXL la secció "Nostàlgia a la carta". Avui, un oient ens demana fer l'especial Rihanna, i els vostres\ndesitjos són ordres! Aquí teniu una selecció dels millors temacles de la cantant de Barbados que tants cops vam ballar i que tant enyorem ara que no podem sortir de festa.\nSembla que ja és oficial: ha aterrat a AdolescentsXL la secció "Nostàlgia a la carta". Avui, un oient ens demana fer l'especial Rihanna, i els vostres desitjos són ordres! Aquí teniu una selecció dels millors temacles de la cantant de Barbados que tants cops vam ballar i que tant enyorem ara que no podem sortir de festa.\nIncompreses: goril·les, micos i policies\nAmb en Joan Grivé i en Bru Esteve recuperem una de les seves seccions insígnia: coses de micos. Avui la dedicaran a parlar del Japó i de Tailàndia, do\ns països on han trobat notícies que els han fet pensar en aquests animals.\nAmb en Joan Grivé i en Bru Esteve recuperem una de les seves seccions insígnia: coses de micos. Avui la dedicaran a parlar del Japó i de Tailàndia, dos països on han trobat notícies que els han fet pensar en aquests animals.


fent marxa: de juny 2011\nRuta per Benissa,Solana-Tossal Aspre-Pinos-Lleus-Solana\nHui jo i Santi hem fet una bona eixideta pel terme i no per això menys dura o curta(aproximadament haurem fet uns 25 km i més de 1000 de desnivell),al final la calor ha donat un respir i hem tingut un dia mel amb airet bò,núvols i inclús boires a primera hora.\nA les 8 eixiem des del Collado cap al cim de la Solana,com no estirem ni res doncs començem caminant cap amunt per la pista.\nAls 50 minuts d'haver començat ja haviem fet cim i ja hem començat a trotar cap avall fins al Cau de Marnes i a fer la serra del Tossal Asprefins a Pinos,després a buscar la senda que va cap als Lleus i on hem fet una xicoteta paradeta per a menjar algo i recuperar un poc de forçes.\nDesprés de passar pels Lleus ens quedava lo més dur i teniem que passar de prop de 100 metres de desnivell a 725 metres que té la Solana,i hem pujat una estona per asfalt,després hem passat per la zona d'Albinyent i al Rafalet buscant el tallafocs i ja cap al cim de la Solana novament i ja cresta cap avall fins al cotxe.\nPublicat per garrotipadur a 17:27 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEls tres tossals a Benissa-Gata-Senija\nFeia temps que no feia una eixideta bona corrent per muntanya i la zona de Gata-Benissa-Senija l'havia fet però sempre a trams i vam pensar en provar de fer-la sencera a vore molts km eixien,ens van faltar poc metres per a aplegar als 21 km i més o menys ens van eixir 1000 de desnivell de pujada.\nVam eixir des de la Mallada Verda caminant ràpid per anar calfant un poc i quan ja veiem la garganta i Gata de Gorgos al fons vam començar a trotar cap avall,passem prop de Gata i per asfalt cap a la Font de la Mata,això sí,una part perquè després vam agafar una senda molt bonica empedrada fins la Casa dels Xaparundos i l'aljub i prop d'allí ens vam creuar amb moltíssima gent de Gata que anaven d'excursió.\nDesprés baixada cap al camí vell de València i 1ª pujada important del dia la del Tossal de les Bassetes-Creu de Senija i són prop de 300 metres de desnivell en molt poquet temps.\nDalt paradeta i un mosset i cap avall pel mateix lloc a buscar la senda formigonada que també és dureta però més curteta i ja cap a la Font de la Mata i després per la bonica pinada cap al Tossal del Moro i ja per últim la pujada cap al Tossal dels Serrillars i ja prou cansats cap al cotxe completant la ruta en 3 hores i 45 minuts gaudint d'un bon dia amb no massa calor i molt bona companyia.\nPublicat per garrotipadur a 6:24 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nRuta per Benissa,Solana-Tossal Aspre-Pinos-Lleus-S...


BLOCS DE FILOSOFIA » A l'ombra de Zadig. » Sobre els valors. Autor: Jesús Gómez\nSobre els valors. Autor: Jesús Gómez\nPosted: July 1, 2019, 1:06pm CEST by Jesús Gómez\nL’altre dia es va celebrar una reunió del claustre de professors en la qual la direcció ens va indicar la necessitat de ser més exigents en diferents aspectes de les normes del centre, concretament pel que fa a la neteja de les aules. Per emfatitzar aquesta necessitat, el cap d’estudis va remarcar que era la nostra obligació ja que una de les nostres tasques és la de transmetre valors. Jo vaig contestar, entre d’altres coses, que per transmetre valors cal tenir-los i que això era quelcom del que jo dubtava en base a l’escassa capacitat reivindicativa del professorat. El cap d’estudis em va mostrar el seu desacord pel que fa a la relació entre els dos fets. És per això que he pensat desenvolupar millor els meus arguments i publicar-ho aquí, ja que el tema té unes claríssimes connotacions filosòfiques.\nAixò dels valors és quelcom que m’afecta personalment, ja que crec que es tracta d’un terme que es fa servir massa a la lleugera i des de fa massa temps. El pitjor és que ja fa anys va passar a formar part del llenguatge propi del món educatiu i ningú no s’ha molestat a definir-ho amb un cert rigor ni, el que és pitjor, amb una perspectiva contemporània.\nComencem doncs: els valors, com a entitats en si mateixes (siguin absolutes o relatives) que serveixen per a guiar la nostra conducta… NO EXISTEIXEN. L’anterior era una definició d’arrel platònica, en la qual el cristianisme va fonamentar la seva lamentable moral que, per suposat, és obsoleta i està superada.\nDes d’una perspectiva contemporània, podríem que això que anomenem valors són un conjunt de patrons de conducta, que són acceptats com a vàlids per determinats grups socials i en els que intentem educar a les noves generacions. Aquesta educació es produeix a dos nivells: un de conscient, a través de les normes que verbalitzem, i un de parcialment inconscient a través dels models que oferim. Remarco que quan jo ofereixo un model de conducta no en soc completament conscient de tota la informació que transmeto, la qual cosa provoca que sovint ofereixi models contradictoris: professors que parlen a classe sobre la necessitat de preservar el medi ambient i mai fan ús del transport públic o que pronuncien abrandats discursos en favor de la igualtat de gènere però aplaudeixen amb entusiasme el brutal sexisme cosificant del reggaeton a les festes de l’institut; tot plegat posa de manifest que una cosa és el que diem i, una de molt diferent, el que fem i, no ens enganyem, l’important és allò que fem.\nLes contradiccions són pròpies de la nostra espècie i tenen el seu origen en la falta de control conscient de tota la nostra conducta; sigui dit de pas, aquest problema justifica per si sol l’existència de la filosofia com a eina d’anàlisi que ens permet prendre consciència de les incoherències i, si pot ser, provocar la seva superació.\nPer tant, transmetem models de conducta a molts nivells que no controlem.\nUn dels valors més importants per a qualsevol persona és la seva consciència de classe: som treballadors, no membres d’una associació benèfica, i les nostres conductes tenen una naturalesa laboral: cobrem un sou i, a canvi, fem uns horaris regulats per uns convenis. En aquest sentit, el model de conducta que transmetem (allò que en dèiem valors) és també un model de conducta laboral i, la conducta laboral, no només té a veure amb ser millor o pitjor professionals, també té a veure amb el tipus de relació que establim amb els que ens manen. Aquí era on jo volia anar a parar: si ens comportem de forma submisa, un dels valors que estem transmetent és el de la submissió. Si no efectuem accions reivindicatives cada cop que la patronal ens maltracta (i això passa cada cop que, per desídia del departament, no funciona la Wi-fi, que no funciona l’Esfera, que no se’ns restitueixen els drets que vam perdre amb les retallades…) estem transmetent als nostres alumnes que, si el patró fa malament la seva feina, el correcte és que el servidor hagi de fer més feina (no remunerada) per tal de salvar el cul al patró. Estem educant als nostres alumnes en el valor del submís, del dòcil, del mesell… i ja havíem quedat que la moral cristiana havia de ser superada.\nSi tenim en compte la situació socioeconòmica de la majoria dels nostres alumnes, transmetre aquests valors és moralment incorrecte ja que els desarma davant la injustícia política, social o familiar.\nDe vegades hi ha companys que em diuen que tinc raó, que ells pensen com jo; si tinc humor els contesto que el que val no és com es pensa sinó com s’actua. D’altres pensen que aquestes afirmacions les faig amb intenció humorística i ho troben divertit; és veritat que molt sovint utilitzo l’humor com a mitjà d’expressió però això no vol dir que el que dic no sigui seriós i que només riure, però no actuar, no sigui trist. Per tal de no generar aquesta trista confusió, no he fet cap ús de la ironia en aquest article.\nEspero que aquest article desperti interès per obrir un debat sobre el tema. Podeu deixar aquí mateix els vostres comentaris i els publicaré amb gran plaer.\n← La belleza. Autora: Gabriela Patrascu. Som esclaus de les nostre paraules. A... →


L'Agrupació d'I.P.A. Baix Llobregat a creat l'Agrupació de Policies Motoristes (A.P.M.)\nL'objectiu principal de l'Agrupació de Policies Motoristes d'I.P.A. Baix Llobregat és la de promoure el contacte entre policies motoristes, per tal de donar difusió i fomentar l'amistat mitjançant sortides, trobades o altres activitats orientades a aquest objectiu, que com a norma bàsica és la de mantenir un bon clima en les relacions interpersonals entre tots els participants en les activitats.\nPer a més informació clica al logotip o si ets soci d'I.P.A. registra't per entrar a la part privada.\nAquesta Setmana 23232\nAquest Mes 167845


Albalat dels Sorells ja no estarà dividida per la N-340 pero el nou carrer Major\nInicio Valencia L'Horta Nord El carrer Major d’Albalat dels Sorells ja serà un carrer més dins...\nEl carrer Major d’Albalat dels Sorells ja serà un carrer més dins del poble\nAlbalat dels Sorells Carrer Major\nAlbalat dels Sorells ja no estarà dividit per l’antiga N-340. En pocs mesos esta antiga carretera es convertirà en un carrer més del poble, accessible amb grans voreres, arbres, bancs i demés mobiliari urbà. Les obres s’iniciaran en els propers dies.\nPerò no només açò, segons comenta Nicolau Claramunt, alcalde de la localitat, “en esta obra es va a substituir l’antic sistema de col·lectors de fecals per uns més eficients, també es va a instal·lar un col·lector per replegar les aigües de pluja que ajudarà a evitar les inundacions que es pateixen en diferents punts, es substituirà també les canonades de l’aigua i s’instal·larà tubs per telecomunicacions. Un obra complicada perquè implica a la Direcció de Territori que farà la part externa,a l’Ajuntament que substituirà canonades i a Global Omnium que s’encarregarà del subministrament d’aigües”.\nA la reunió informativa que va convocar l’Ajuntament, els veïns i veïnes assistents van poder vore el projecte i l’acabat final, amb voreres de més de 4 metres d’amplària, arbres, bancs, papereres i demés mobiliari públic. També en aquesta obra es va demanar com a millora la substitució de la lluminària actual per altra més eficient i que només enfoque cap al carrer i no a les parets.\nClaramunt comenta que “és un obra de vora un milió d’euros que hem vaig comprometre a realitzar, l’he treballat personalment des de l’ inici de la legislatura i que per fi després de molt de temps i molta feina vorà la llum. Amb tot açò el carrer major quedarà com una gran avinguda amb grans possibilitats de futur”.\nArtículo anteriorLa Clavaría de San Onofre de Quart de Poblet entrega varios reconocimientos\nArtículo siguienteLa lluvia obliga a cortar varias calles y caminos en Alboraya\nCallosa, Valencia, Concentaina y Foios registran los principales nuevos positivos COVID-19 con brotes sociales y laborales


Non Solum | Teatro en Valencia\nAmb Sergi López\nUn home sol es multiplica, desgranant-se en 73 personatges diferents amb l'objectiu de respondre en el seu monòleg a una única pregunta: què està passant ací? En aquesta comèdia existencial, Sergi López dóna vida a les mil cares d'un personatge que es transforma, canta, s'enfada, riu però que, al mateix temps, dubta relativament de tot en absolut.\nUn monòleg escrit i concebut amb Jorge Picó a partir de la improvisació, i on López demostra la seua versatilitat, amb un autèntic ball de personatges. Després d'haver-ho representat prop de 300 vegades per mig món, recau de nou al Talia.\nNon Solum ha obtingut premis com el Max de l'any 2009 per al millor text en català, el Fotogramas de Plata 2009 per a Sergi López com a millor actor, o el Premi Internacional Terenci Moix de la Literatura.


Demanen 13 anys de presó a un gironí per violar la parella - Diari de Girona\nDemanen 13 anys de presó a un gironí per violar la parella\nEl fiscal també acusa l'home de maltractament i coaccions, mentre que l'advocada de la víctima retira l'acusació en el judici\npau esparch girona 10.05.2017 | 17:10\nL´acusat, en el judici d´aquest dimecres a l´Audiència de Girona. P. E.\nL'Audiència de Girona ha jutjat aquest dimecres un veí de la ciutat acusat de violar la seva parella. El fiscal demana 13 anys de presó per a l'home, ja que considera que va trencar l'ordre d'allunyament i l'acusa dels delictes de maltractament, coaccions i agressió sexual. El processat s'ha acollit al dret de no declarar i la seva advocada n'ha demanat l'absolució. Pel que fa a la lletrada de la víctima, que fins abans del judici havia exercit d'acusació particular, s'ha retirat de la causa.\nEls fets d'aquest cas van tenir lloc el maig del 2015 a un pis del carrer Figuerola de Girona. Tot i que l'acusat no ha declarat, el tribunal ha llegit –a petició de la fiscalia– la intervenció de l'home davant el jutjat d'instrucció. El processat tenia una ordre d'allunyament de la seva parella des del març del 2014, malgrat que ambdós se seguien veient i mantenien relacions sexuals. El maig del 2015, quan l'acusat estava a l'escala del seu habitatge, va coincidir amb la dona.\nLlavors, segons la declaració que va fer el processat a instrucció, no va impedir a la víctima que marxés i va assegurar que ella va accedir voluntàriament a entrar al seu pis. Tot i això, el fiscal valora que l'home hauria forçat la dona a entrar a l'habitatge i que, una vegada dins, l'hauria portat fins a la dutxa. Allà, segons la fiscalia, l'acusat hauria violat la víctima i l'hauria obligat a fer-li una fel·lació. Els fets haurien passat mentre hi havia la filla dins el pis.\nMés tard, la dona va denunciar l'home davant els Mossos d'Esquadra per una agressió física. Quan va declarar al jutjat d'instrucció, va afegir que el processat l'havia violat. A instrucció, l'acusat va manifestar que la dona l'hauria denunciat «per venjança», ja que va afirmar que ell volia posar fi a la relació per complir l'ordre d'allunyament. En el judici d'aquest dimecres a l'Audiència, la víctima també s'ha acollit al dret de no declarar i només ha admès que, quan van passar els fets, tenia una relació de parella amb l'home. El cas ha quedat vist per a sentència.


L'Ajuntament de Riba-roja de Túria acull a famílies sense llar del municipi en dos establiments hotelers locals - Noticias CAMP DE TURIA\nL’Ajuntament de Riba-roja de Túria acull a famílies sense llar del municipi en dos establiments hotelers locals\nL’hotel Muralleta de Riba-roja de Túria ha cedit les seues instal·lacions de manera gratuïta a l’ajuntament perquè les puguen utilitzar les famílies de la localitat que no tinguen vivenda o habitatge mentre dure l’Estat d’Alarma. L’hotel consta d’un total de 9 habitacions que s’han posat ja a la disposició de les famílies que el necessiten i s’afigen a les 15 d’un altre hostal de la localitat.\nL’hotel que ara ha cedit de manera altruista les seues instal·lacions al municipi està situat prop de la ribera del riu Túria, al costat del castell àrab de Riba-roja de Túria, i està tancat al públic com la resta d’activitats similars en virtut de l’Estat d’Alarma que va entrar en vigor el passat 15 de març. Amb aquesta cessió, el municipi disposa ja d’un total de 24 habitacions –l’hostal i ara l’hotel- per a les famílies sense una llar per a viure.\nEn l’acord entre l’Ajuntament de Riba-roja de Túria i l’hotel consta que el propietari cedeix les seues instal·lacions de manera gratuïta mentre que són les arques municipals les que s’encarreguen del cost de la desinfecció i el manteniment d’ambdós edificis i, a més, finança totes les despeses de menjar diari i les necessitats bàsiques d’aquestes famílies sense recursos fins que troben una nova llar.\nEn el cas de l’hostal, l’ajuntament també s’encarrega del manteniment i abona l’ús de les habitacions utilitzades com succeeix des de fa anys en aquest establiment per a albergar a les persones sense llar.\nAquestes famílies beneficiàries reben, a més, diàriament el servei de càtering municipal i, a més, tenen dret a gaudir dels mateixos drets que la resta dels habitants inclòs en el programa que s’ha posat en marxa durant l’Estat d’Alarma denominat “El Teu Ajuntament amb Tú”, destinat a les persones majors o les persones amb mobilitat reduïda. La permanència d’aquestes persones en aquests establiments es prolonga mentre intenten resoldre els seus problemes personals que els han abocat a quedar-se al carrer i sense possibilitat de disposar d’un habitatge en condicions adequades.\nActualment, en Riba-roja existixen 16 persones al carrer o sense sostre, de les quals 6 són menors, que ja estan albergades a l’hotel i en l’hostal, que pateixen la mancaça de recursos econòmics estables per a disposar d’un allotjament digne i sense una xarxa de suport, especialment en l’àmbit familiar. El protocol d’actuació consta de cinc intervencions possibles: informació, assessorament i acompanyament; pícnic, neteja i producte de primera necessitat; menjador social; allotjament d’emergència habitacional; i, finalment, ajuda econòmica.


Apologia de la curiositat: Ca la Francisqueta de Llers o l‘alta virtut de la modèstia\nDe jove la Francisqueta Bagó caminava cada dia els 7 km que separen Llers de Figueres per anar a servir taules a l’acreditat restaurant de Ca la Teta, a l’hotel Duran. El 1951 li va tocar allotjar i alimentar a casa seva durant tres dies els músics de la cobla-orquestra de la festa major. Va trobar que se’n sortia i va obrir fonda pròpia, amb habitacions i menjador, ajudada pel marit Carles Sáenz. Ca la Francisqueta de Llers continua sent, quasi set dècades després, una petita institució. Ahir hi vam anar a dinar amb l’amic Josep Lloret com qui entra a un temple miraculós i concorregut de la virtut de la modèstia. El seu menú diari de quatre plats, vi i cafè a 10€ rodons per persona té fama de qualitat bàsica i autèntica. Després de l'amanida, els dilluns\nserveixen escudella i carn d’olla, els dijous arròs a la cassola i la resta de dies fluctuen ( les llenties guisades m’hi farien tornar). De tercer, galta al forn, pollastre o xurrasco. De postres, recuit amb mel, crema o fruita. El carajillo no porta suplement.\nLa Francisqueta va morir el febrer del 2018, als 96 anys, després de passar el relleu dels fogons a la filla Isabel Sáenz, que ara els regenta amb el mateix esperit. Quan l’establiment va obrir hi havia davant la porta l’abeurador per als cavalls dels traginers que s’hi aturaven. Tot seguit va ser un centre d’atracció dels afamats soldats de la base d’instrucció de Sant Climent Sescebes i dels treballadors de la comarca en general.\nAvui el públic és heterogeni, però igualment nombrós. Només cal parar una mica l’orella per sentir entre les taules l’accent català rossellonès de l’altre cantó de la frontera veïna o el francès dels clients que no se’n saben avenir de poder dinar a aquest preu i amb aquest estil de cuina mantingut. No hi abunden els gastro-influencers de les xarxes socials més a la moda, substituïts per la xarxa atàvica del boca a orella amb visible eficàcia, sense invertir en imatge, màrqueting ni relacions institucionals.\nLes últimes fondes de la mena de Ca la Francisqueta es veuen tractades de manera molt secundària per la cotització oficial, però la cotització oficial s’equivoca tot sovint per ignorància, per papanatisme o per interès. El cuc insà de l’opulència i l’ostentació intenta corcar la flor de la victòria d’aquestes petites fondes, entelar-les amb un vel de desdeny, trastocar la proesa de la seva supervivència en anècdota marginal. El secret del domini del foc també es descobreix als hostals joiosos que contemplen de biaix l’avanç de les forces del progrés i rellegeixen cada dia la Ilíada als seus menús amb una agudesa tan admirable com als restaurants més cars del món.\nEtiquetes de comentaris: qualitat bàsica i autèntica


Nutrició - Porc de Palou\nDuroc Landrace x Largewhite\nAmb la garantia de Mafrica · Des de 1963\nConsells nutricionals de Clara Antúnez\nLa carn de porc conté, entre altres, els següents nutrients:\nLa majoria dels greixos presents a Porc de Palou són insaturats i per tant beneficiosos per la nostra salut.\nAjuda a regular els nivells de glucosa en sang. Dóna suport al sistema immunitari. Manté constants els batecs del cor i els ossos forts.\nÉs un dels antioxidants més potents. Important per a la vista, el creixement dels ossos, l’aparell reproductor i el sistema immunitari.\nOligoelement essencial. Desenvolupa un paper important en la desintoxicació del cos i forma part d’alguns enzims.\nLes proteïnes són fàcils de digerir i d’alt valor biològic. Bones per a la formació de la musculatura, òrgans i teixits.\nExclusiva dels aliments d’origen animal. Fonamental per a la formació de glòbuls vermells i manteniment del sistema nerviós central.\nQui pot menjar carn de Porc de Palou?\nLa carn de Porc de Palou és apte per a tota la família, es tracta d’una carn més nutritiva, especial per aquells grups de població que altres vegades queden exclosos del consum d’alguns productes.\nSobretot recomanem incloure-la en l’alimentació dels nostres nens i joves, en edat de creixement. I per a dones embarassades i en processos d’alletament, ja que les proteïnes són de molt bona qualitat i de fàcil digestió. La carn de PORC DE PALOU és molt rica en vitamines, necessàries per a la correcta formació del nadó. També és molt aconsellable per a persones grans, que necessiten una alimentació més enriquida.\nQuina és la ració adequada?\nPer una persona adulta i sana, al ració de carn blanca és de 100-125g/persona/dia. I n’hauríem de menjar 3-4 dies per setmana.\nÉs important no abusar de cap aliment, per tal que l’alimentació sigui equilibrada, variada, agradable, suficient, divertida i justa pel medi ambient i la nostra economia.\nSi estem preocupats per la salut, només cal tenir en compte els acompanyaments del Porc de Palou. Podem triar coccions més suaus i productes més lleugers per cada dia i productes i coccions més elaborades pel cap de setmana.\nwww.porcdepalou.cat utilitza cookies pròpies i/o de tercers pel seu funcionament, per mantenir la sessió i personalitzar l'experiència de l'usuari, així com per obtenir estadístiques anònimes d'ús de la web. Les cookies que utilitzem no emmagatzemen dades personals de cap tipus, ni informació que pugui identificar-li. En cas de no voler rebre cookies, per favor configuri el seu navegador d'Internet perquè les esborri del disc dur del seu ordinador, les bloquegi o li avisi en cas d'instal·lació de les mateixes.D'acordLlegir política de cookies


L'Informatiu - El CREM presenta l'Ordit dedicat a 'El Círcol federal i el republicanisme a Santa Perpètua'\nEl CREM presenta l'Ordit dedicat a 'El Círcol federal i el republicanisme a Santa Perpètua'\nEl Cercle de Recerques i Estudis Mogoda (CREM) ha presentat l’edició número 8 de la seva publicació l’Ordit. L’Ordit 8 està dedicat a El Círcol Federal i el republicanisme a Santa Perpètua de Mogoda i basat en les novenes jornades del CREM realitzades el 2013.\nLa presentació de la revista, en la qual es va oferir la conferència La historiografia local. Del Grup Pro Arqueologia al CREM, va tenir lloc divendres 24 de setembre a la tarda al Centre Cívic El Vapor amb una cinquantena d'assistents. L'encarregat de presentar l'Ordit i alhora conferenciant va ser el membre del CREM, Ernest Vilàs, qui va detallar que l'Ordit 8 està destinat a explicar el naixement del republicanisme i perquè als anys 30 del segle passat l'Ajuntament de Santa Perpètua va estar governat per republicans federals.\nEl tema del següent l'Ordit serà la repressió franquista. El president del CREM, Pere Garcia Batalla, va argumentar que està sent un treball complicat, però que el CREM ha pogut accedir als judicis sumaríssims dels arxius militars. Ernest Vilàs ha avançat que són 54 els judicis a perpetuencs que s'han pogut consultar.\nEl CREM va estrenar aquest mes nova seu al carrer de Pompeu fabra, 31 i també una programació estable. Vilàs ha anunciat que la idea és anar fent conferències al local i al Vapor sobre història amb ponents locals i experts.\nL'alcaldessa de Santa Perpètua, Isabel Garcia, el regidor de Cultura, Marçal Solà, i els regidors Pere García, Olga Valenzuela i Joan Martínez van assistir a la presentació. L'alcaldessa va lloar la tasca del CREM i va reconèixer que el tema de l'Ordit 8 sobre republicanisme és un debat vigent en l'actualitat.\nL'Ordit 8 es va lliurar divendres als socis del CREM que van assistir a la seva presentació. La següent activitat del CREM serà una conferència que està programada per a aquest dijous 30 de setembre al Centre Cívic El Vapor a les 20 h. Maria Àngels Prats parlarà de Dona i maçoneria.\nFoto: El Vapor va acollir la presentació / L'Informatiu\n19 Nov 2021 13:24 - NataliaXarxa Santa Perpètua presenta aquest diumenge un nou espectacle\nXarxa Santa Perpètua presenta 'Un món (i un munt) de dracs' de la companyia Tanaka Teatre. Es tracta [ ... ]\n15 Nov 2021 14:34 - NataliaZambon renova el conveni amb l'EMA fent una aportació de 10.000 euros per a material tecnològic\nL'empresa farmacèutica de Santa Perpètua Zambon ha renovat el conveni de col·laboració amb l'Ajuntament [ ... ]\n15 Nov 2021 11:14 - RedaccióLa Cobla Sant Jordi estrena la sardana 'Or blanc', de Lluís Alcalà, dedicada al 85è Aplec de Santa Perpètua\nL’Agrupació Sardanista Santa Perpètua disposa des d'aquest dissabte d'una nova sardana Or blanc, [ ... ]


La manca d’infraestructures i de serveis dificulten l’arrelament dels joves a les zones rurals | EFMR.cat\nInici Notícies La manca d’infraestructures i de serveis dificulten l’arrelament dels joves a les...\nLa manca d’infraestructures i de serveis són el handicap principal pels joves a l’hora d’arrelar-se a les zones rurals, mentre que la solidaritat i el sentiment de pertinença al territori són els aspectes més positius. Aquesta és a la conclusió a la qual han arribat institucions i joves aquest dijous després de celebrar una jornada tècnica a Blancafort.\nL’administració, els joves i diversos impulsors de projectes col·lectius han intercanviat experiències i han posat en comú les condicions que afavoreixen i que debiliten l’arrelament dels joves a les zones rurals i als micropobles, és a dir, municipis amb menys de 500 habitants. La trobada ha estat organitzada pel Departament de Joventut i el d’Agricultura de la Generalitat de Catalunya.\nDesprés de la presentació inicial de la jornada i d’un parell de ponències, els assistents s’han repartit en tres grups. Hi havia un bloc de joves emprenedors, un altre amb entitats i projectes col·lectius i un tercer amb institucions i administració. Tots ells han debatut sobre l’arrelament dels joves a les zones rurals, distribuint els arguments en un gran mural segons fossin condicions materials o simbòliques i que afavorissin o entorpissin l’arrelament.\nAjudes als pagesos joves i millora de l’accés a l’habitatge\nAl final de la trobada, tots han posat en comú els punts positius i els negatius a l’hora d’establir-se en una zona rural. Els joves han destacat que cal fer una formació especialitzada per les feines que es realitzen en aquests espais. Pel que fa a l’agricultura, han reclamat la necessitat d’ajudar els joves pagesos, sobretot els que no venen d’una tradició de pagesia ja que la inversió entre maquinària i compra de terres, és molt elevada.\nEn un altre àmbit, han demanat millorar l’accés a l’habitatge, subratllant que no s’hi ha d’excloure aquells majors de 30 anys que van marxar a l’estranger durant la crisi i ara volen tornar, però no poden perquè ja no són considerats joves i no tenen ajudes.\nBloc de joves emprenedors\nEls joves també han posat de manifest la necessitat de teixir sinergies entre ells mateixos. Han sorgit propostes com crear una entitat de joves emprenedors o cooperatives. Pel que fa a les telecomunicacions, s’han mostrat preocupats pel retard en l’arribada de la fibra òptica a les zones rurals, un punt amb el qual han coincidit amb les institucions. En la mateixa línia la xarxa viària i el transport públic.\nCanviar el relat de negatiu a positiu\nEls representants institucionals i de les administracions han posat molt d’èmfasi en canviar el relat “negatiu de les mancances, de les limitacions i de les problemàtiques pel de les oportunitats“, ha dit la presidenta de l’Associació de Micropobles de Catalunya, Maria Carme Freixa. Al mateix temps, ha afegit que “hi ha gent que enveja on vivim i n’hem d’estar orgullosos”.\nÀUDIO: Freixa diu que s’ha de canviar el relat sobre els micropobles\nBloc d’institucions i administracions i de projectes col·lectius\nIgual que els joves, els càrrecs electes han incidit en què cal crear comunitat, implicar-se, ser acollidors i potenciar l’associacionisme. Un punt que han destacat molt ha estat el dels serveis bàsics: comptar amb una escola i un consultori mèdic. També han obert les portes a continuar el projecte d’escoles rurals fins als 14 anys perquè és un dels “pilars fonamentals de l’arrelament”.\nLa presidenta de l’Associació de Micropobles ha assegurat que “els darrers anys hi ha molta gent que vol tornar als micropobles perquè veuen una qualitat de vida que fa trenta anys veien a les ciutats”. Els micropobles “t’aporten uns valors que potser la ciutat ja ha perdut”, ha seguit.\nÀUDIO: Freixa assegura que la gent està tornat als micropobles\nUn dels participants ha posat de manifest la corresponsabilitat entre administració i ciutadania: “o ho fem entre tots, o no es fa”. Per acabar, els assistents han resumit la jornada amb un concepte i alguns dels que han sortit són: il·lusió, xarxa, cooperar, solidaritat o apoderament.\nArticle anteriorLa Conca al Dia del dijous 28 de març del 2019\nArticle següentDos espluguins encenten la temporada de descens de BTT al Down Urban Barcelona


Menú executiu - Hotel Duquesa de Cardona\nExperiència gastronòmica de dilluns a divendres, de 13:00 a 15:30 h.\nCada setmana canviem el deliciós menú executiu. Demaneu el de la setmana i reserveu amb nosaltres per un valor de 19,95 € per persona.\nInclou opcions per triar per a Entrants, Plats principals i Postres. Inclou beguda per triar entre aigua o vi o cervesa o refresc.\nEl servei es realitza al terrat o al vestíbul, segons el clima.\nPer a més informació: info@hduquesadecardona.com , tel: 93 268 90 90\nFeu clic aquí per consultar el menú d’aquestes setmanes


NextCasino - Double Bonus: 200 + 100 de girs gratuïts\nDoble bonificació de benvinguda: $ 200 + 100 gira lliure a "Twin Spin"\nUna bonificació% 100 $200 + 100 girs gratuïts amb el vostre primer dipòsit\nJocs desenvolupats per NetEnt, Microgaming, Williams Interactive i altres\nUn 100% de bonificació fins $200 extra, més xinxes gratuïtes de 100 amb el vostre primer dipòsit.\nJocs desenvolupats per NetEnt, Microgaming, Williams Interactive i més proveïdors de NextCasino.com. Juga jocs de casino a la teva pàgina PC, Smartphone o Tablet.\nNous jugadors registrats a NextCasino rebrà una prima immillorable de 100% fins $200 extra, més xinxes gratuïtes de 100 en el seu primer dipòsit. Aquest és un excel lent avantatge de benvinguda.\nUn 100% de bonificació fins $200 extra + 100 girs gratuïts amb el vostre primer dipòsit (nous clients)\nCasino en directe - Juga contra turistes reals a NextCasino\nProgramari: NetEnt, Microgaming, Williams Interactive, NextGen Gaming, ELK Studios, Play n GO, NeoGames, Amaya Cryptologic i Evolution Gaming\nNextCasino | Bonificacions i promocions\nFins $ 200 + 100 gira lliure a la màquina tragamonedas Twin Spin\nNextCasino duplicarà el primer dipòsit fins a un màxim de 200 gratis $\nSi el vostre primer dipòsit és de $ 20 o més, NextCasino també us donarà 100 girs gratuïts in NetEnt joc Twin Spin (Vàlid tant per a ordinadors com per a mòbils).\nNota: si esteu ubicat en un país on NetEnt Els jocs no estan disponibles, com ara Canadà, que obtindreu 100 gira sobre Fruity Friends en lloc d'obtenir girs gratuïts Twin Spin. Cap codi de cupó necessari, tot el que heu de fer és simplement dipositar els diners al vostre compte NextCasino.com compte i Rebràs aquesta bonificació a l'instant!\nA més d'aquesta sorprenent oferta d'acollida, els jugadors de NextCasino Teniu tot un ventall de beneficis emocionants que esperem, incloent les bonificacions diàries sorpresa, els punts de recompensa i l'acció del torneig en directe.\nTots els teus jocs favorits de casino!\nAt NextCasino Trobareu tots els tragamonedas més populars, targetes de rascar, jocs instantanis i jocs de casino en directe des dels principals proveïdors! A NextCasino's Live Casino pots experimentar les emocions de jugar un casino real des de la comoditat de la teva pròpia casa!\nNou mes, bonificació nova\nObtindràs una nova bonificació de recàrrega fins a $ 50 cada mes! (50% recàrrega de bonificació).\nNextCasino Bo de benvinguda\nNous jugadors registrats a NextCasino rebrà una prima immillorable de 100% fins $200 extra, més xinxes gratuïtes de 100 en el seu primer dipòsit. Aquest és un excel lent avantatge de benvinguda\nNextCasino és un casino recomanat\nNextCasino S'ha destacat com casino recomanat per als jugadors ubicats a els següents països:\nÀustria, Bèlgica, Canadà, Dinamarca, Finlàndia, Alemanya, Irlanda, Japó, Luxemburg, Noruega, Nova Zelanda, Suècia, Suïssa, Sud-àfrica, Regne Unit.\nNextCasino revisió per Casino Bonus Center\nNextCasino va ser revisat per nosaltres per primera vegada a 2013. Aquesta revisió s'ha actualitzat fa un any, d'abril 9, 2018.\nNextCasino ofereix jocs de casino desenvolupats per NetEnt, Microgaming, Williams Interactive, NextGen Gaming, ELK Studios, Play n GO, NeoGames, Amaya Cryptologic i Evolution Gaming, donant més opcions als seus jugadors. NextCasino ofereix jocs de casino per jugar en línia sense una descàrrega i jocs per a mòbils que es reproduirà en telèfons intel·ligents i tauletes\nEl nostre equip ha demostrat els aspectes més importants que s'han de considerar per jugar amb diners reals en un casino en línia, com pagaments, suport, programari acreditat, fiabilitat, qualitat dels jocs i normes reguladores, i podem afirmar que NextCasino compleix amb les millors pràctiques de la indústria.\nExcel lent bo de benvinguda fins a $200 extra, a més de 100 Spins gratuïts en el primer dipòsit. Més possibilitats de guanyar a NextCasino!\nQui sóc NextCasino\nNextCasino Va ser llançat a principis de 2013. El casino està gestionat per un equip experimentat dedicat a proporcionar als clients una excel·lent experiència de joc. Els jocs de casino són alimentats per molts proveïdors de programari ben coneguts, incloent-hi Net Entertainment, Microgaming, Betsoft, Evolution Gaming (Live Dealers), Play'n GO, Williams Interactive (Scientific Games) i NeoGames.\nNextCasino s'esforça per ser un dels millors llocs de jocs en línia i oferir la millor experiència possible tant per als dispositius mòbils com per als dispositius mòbils.\nNextCasino.com és propietat de Minotauro Media ltd, una empresa constituïda sota les lleis d'Irlanda. Els jocs en NextCasino.com són operats per Aspire Global International LTD., una empresa maltesa amb el número de registre C42296, i tenint la seva adreça registrada a 135, High street, Sliema SLM 1549, Malta.\nAspire Global International està llicenciat i regulat per la Lotteries and Gaming Authority of Malta en virtut de les següents llicències:\nA Gran Bretanya, els jocs oferts per NextCasino són operats per AG Communications Limited, una empresa amb seu a Malta que està llicenciada i regulada per la Comissió d'apostes del Regne Unit (Remote Gaming License Number 000-039483-R-319409-001).\nL'equip de suport està disponible els set dies de la setmana 8:00 - 1:00 CET per correu electrònic i xat en viu.\nNextCasino no accepta registres de jugadors des de les ubicacions següents:\nAfganistan, Illes Aland, Algèria, Angola, Anguila, Aruba, Austràlia, Benín, Bolívia, Bonaire, Illa Bouvet, Cambodja, República Centreafricana, Txad, Xina, Colòmbia, Congo, República Democràtica del Congo, Costa Rica, Curaçao, Xipre, Txec República Dominicana, Djibouti, Dominica, República Dominicana, Timor Oriental, Estònia, Etiòpia, França, Guaiana Francesa, Polinèsia Francesa, Territoris Francesos del Sud, Gabon, Gàmbia, Gaza, Ghana, Granada, Guadalupe, Guam, Hongria, Índia, Iran, Iraq. Mauritània, Mauritània, Montenegro, Marroc, Moçambic, Namíbia, Nigèria, Nigèria, Pakistan, el Pakistan, el Pakistan, el Pakistan, el Pakistan, el Marroc, Portugal, Puerto Rico, Reunió, Romania, Rwanda, Saint Barthelemy, Saint Martin (part francesa), Senegal, Sèrbia, Sierra Leone, Sint Eustatius i Saba, Sint Maarten (Somàlia, Sudàfrica, Sudan, Swazilàndia, Síria, Tanzània, Tailàndia, Togo, Tunísia, Turquia, Uganda, Estats Units d'Amèrica, Wallis i Futuna, Cisjordània, Iemen, Zàmbia, Zimbabwe


BANYOLES SENSE BARRERES: enero 2011\nBARRERES ALS PASSOS ZEBRA DEL CARRER LLEIDA\nEn aquestes fotos podreu observar l’estat d’un dels passos zebra al cèntric carrer de Lleida, a Banyoles. Al ésser el pas zebra un pas peatonal, es deuria de condicionar-lo amb rampes de poca altura per a fer-lo accessible a tothom.\nPublicado por GRUP DE MINUSVALIDS DEL PLA DE L'ESTANY en 13:46 No hay comentarios:\nABUS EN ESPACI RESERVAT PER MINUSVALID\nDe vegades passen putades de abusos d’espais reservats única i exclusivament per el aparcament dels vehicles de gent minusválida i amb mobilitat reduïda, i aquest es un fet que se ha de posar en coneixement de tothom perque no es torni a repetir, tinguent en compte la gran dificultat de trobar aparcaments per la zona centre de Banyoles. Les fotografies fan referència al carrer de La Muralla. Esperem que aquestes imatges ajudin a sensibilitzares sobre l’afer.\nPublicado por GRUP DE MINUSVALIDS DEL PLA DE L'ESTANY en 12:58 No hay comentarios:\nMAPA DELS MALS LLOCS DE BANYOLES\nUna minusvàlida banyolina hens ha assenyalat en aquest mapa varis llocs que podríem qualificar de impediments arquitectònics que no fan del tot possible l’accesivitat, i que caldria poder reparar en el objectiu de poder fer una Banyoles sense barreres.\nEls llocs han estat marcats del seu propi puny i lletra en aquest mapa tal com podem veure a continuació (es recomana ampliar el zoom del mencionat mapa):\nSI VOLS CONEIXER EL ALTRE BLOG SOBRE EL MON DEL MINUSVÁLID,CLICLEIXA AQUÍ MATEIX\nPublicado por GRUP DE MINUSVALIDS DEL PLA DE L'ESTANY en 12:25 No hay comentarios:\nLA INTEGRACIÓ SOCIAL DE LES PERSONES AMB DISCAPASITAT FÍSICA\nEren les 5: 45 de la tarda d’un mes d’octubre del 2010 i començaba la xerrada “LA INTEGRACIÓ SOCIAL DE LES PERSONES AMB DISCAPASITAT FÍSICA”, a càrrec del vicepresident de MIFAS, Quim Bonaventura i Ayats. En Quim ens explica moltes coses. A nivell laboral, ens comenta que les persones amb un grau de discapacitat del 33 0 44 solen tenir bastantes sortides laborals, si tenen una bona formació i malgrat i el temps difícil que ens està tocant viure. També ens explica que gran part de l’empresariat desconeix que fent una petita adaptació al lloc de treball, una persona amb discapacitat pot ocupar perfectament aquella ocupació i que també hi ha una gran desconfiança per les baixes que el treballador/a pugui causar. Un altre problema important és que hi ha algunes persones amb discapacitat que no volen integrar-se al mercat de treball perquè això els suposaria perdre la pensió que estan cobrant sense tenir en compte que això els pot suposar un problema a l’hora de cobrar la pensió de jubilació. En Quim també tracta el tema de la supressió de barreres arquitectòniques. Ens explica que una vegada va anar de vacances a Califòrnia i que allà tots els comerços estan adaptats. Ens planteja la necessitat de fer veure als comerciants que les persones amb cadira de rodes també tenen capacitat de compra i d’exigir-los, a ells i als nostres polítics, que respectin les lleis de supressió de barreres.\nPublicado por GRUP DE MINUSVALIDS DEL PLA DE L'ESTANY en 6:44 No hay comentarios:\nLA INTEGRACIÓ SOCIAL DE LES PERSONES AMB DISCAPASI...


Holiday Home Tomrefjord 05 Fiksdal Noruega - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 7 allotjaments a Fiksdal.\nFiksdal, Fiksdal, Noruega, 6393 - Veure al mapa\nMés informació sobre Holiday Home Tomrefjord 05\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Fiksdal, no busqui més enllà de Holiday Home Tomrefjord 05. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA Holiday Home Tomrefjord 05, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Fiksdal, el Holiday Home Tomrefjord 05 és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nAllotjaments a Fiksdal


Des de l’època del Modernisme els nostres avantpassats van prendre consciència que la nostra gastronomia no és un apèndix de la cuina espanyola i que té la seva pròpia gramàtica i plats nacionals\nHistòria de lacuina catalana Pere Virgili\n¿Existeix la cuina catalana? Tot i que hi ha qui ho nega -per exemple l’escriptor Carlos Barral, que afirmava categòricament que la cuina catalana no existia i, a més, era pobra i pagesa-, la cuina catalana existeix, i té una gran rellevància històrica. L’etapa d’or de la cuina catalana, sens dubte, és l’Edat Mitjana.\nTots plegats tenim una imatge de la cuina medieval -fruit més aviat de les fantasies de Hollywood- que ens presenta reis i nobles menjant amb els dits com si fossin porcs. Res més lluny de la realitat: pels documents que coneixem -començant per Catalunya-, sabem no només que la cuina medieval era rica i refinada, sinó també que les bones maneres a taula hi tenien un gran predicament.\nLa cuina medieval era rica i refinada, sinó també que les bones maneres a taula hi tenien un gran predicament\nLes receptes van de les més simples a les més elaborades, cosa que podrem comprovar endinsant-nos en aquesta cuina, que, sovint, se’ns apareix com a apassionantment inventiva i moderna, ja que barreja dolç i salat, agre i dolç, herbes i espècies amb una llibertat que no ens pot fer estranyar la cuina d’un Ferran Adrià o un Joan Roca. No cal dir que, en alguns aspectes, cal alleugerir-la, no debades els receptaris que ens han arribat pertanyen a la cuina aristocràtica, i en aquesta cuina, tant l’abundància de carn i greix com la d’espècies era un símbol d’estatus social. Però també hi havia plats senzills, gairebé despullats, d’un gust perfectament contemporani.\nA Catalunya hi ha els primers receptaris i manuals de gastronomia i vins d’Europa. Mestre Robert -cuiner de la cort reial de Nàpols- exemplifica la difusió internacional de la cuina medieval (i la renaixentista) de Catalunya, quan es converteix en cuina de referència a Itàlia. Però a part del seu receptari tenim el Llibre de Sent Soví, el Com usar bé de beure e menjar, de Francesc Eiximenis, i tants d’altres.\nÉs a dir, que l’edat d’or de la cuina catalana -la dels Ferran Adrià, Santi Santamaria, Joan Roca, Carme Ruscalleda, cuiners que s’inspiren en la nostra cuina tradicional i històrica- ja té un precedent antic.\nHistòria de la cuina catalana Pere Virgili\nCuina medieval i bones maneres\nArreu estan en voga les festes medievals, amb els seus àpats: Sant Pere de Vilamajor, Montblanc, Castelló d’Empúries, Balaguer, Besalú, Banyoles, Calonge i molts altres llocs. En algun d’aquests àpats s’hi serveixen menges fora d’època, com patates, romesco, xocolata o bous sencers. Una caricatura hollywoodiana. Però la cuina medieval no és ni primitiva ni monolítica: és rica i variada. La cuina aristocràtica, naturalment, coneix una gran varietat de salses, productes i preparacions. Les “maneres de taula” eren també refinades, tal com podem veure al manual del segle XIV Com usar bé de beure e menjar, de Francesc Eiximenis. Els catalans utilitzaven un plat per a cada comensal, forquilles, ganivets i tovallons, mentre que es recomana servir el vi en copes de cristall (cosa excepcional a l’època, ja que la gent rica preferia l’argent). Un tòpic a desfer: no és cert que la cuina medieval abusi de les espècies per camuflar el gust de la carn o el peix passats. Les utilitza com a demostració de riquesa i d’estatus social, incloses, a Catalunya, algunes que ara considerem exòtiques, com el gingebre, el coriandre, el macís o el festuc o pistatxo, productes d’origen àrab.\nCatalunya va ser, culinàriament, un país de referència, admirat a Itàlia i arreu per la seva cuina. Així ho testimonien Platina (humanista del segle XV), Martino de Como (cuiner, segle XV) o documents diversos (com del cardenal Francesco Gonzaga, que parla dels “coberts a la catalana”), i fins i tot Grimod de la Reynière (finals del XVIII). Trobem obres de cuina eròtica, de bones maneres, de pastisseria, de vins, de “regiment de la vida” i fins i tot de dietètica.\nLlibres i influència monàstica\nA partir dels segles XVII i XVIII és notòria la influència castellana. S’introdueixen plats procedents d’Espanya, a través, fonamentalment, de dues vies: els llibres de cuina i la influència monàstica. L’influx castellà és particularment notable en els manuals escrits per frares, com el llibre de fra Sever d’Olot, o en un llibre castellà de Martínez Montiño, d’una gran difusió, seguit, ja al segle XVIII d’un manual de l’aragonès Juan Altimiras. Però els catalans encara estableixen càtedra i, particularment, fra Miquel Agustí (1560-1630) de Banyoles, amb el seu gran èxit Llibre dels secrets d’agricultura, casa rústica i pastoril,que ens informa dels principals cultius i de la ramaderia de l’època (no hi apareixen encara els productes americans; la referència als “fesols o mongetas ” pot ser tant per al fesol americà com per a l’europeu o fesolet). L’ús del tomàquet no comença a ser prou evident -però al mateix temps limitat- fins a partir de la segona meitat del XVIII.\nÉs en aquests moments -mitjans i finals del segle XVIII- quan es comencen a formar les bases del que després entendrem per cuina tradicional catalana. Destaca l’aportació escrita de Josep d’Amat, el baró de Maldà, que al seu prodigiós dietari Calaix de sastre fa una vibrant crònica escrita dels plats, els àpats i convits i les begudes del seu temps. Ens parla, per exemple, de l’aparició de nous productes com les patates o el cafè.\nA Mallorca hi trobem un magnífic llibre de receptes de Jaume Martí i Oliver, frare agustí, amb moltes receptes que encara es fan avui. I a Menorca el de fra Francesc Roger, Art de la cuina.\nLa renaixença dels nostres plats\nLa Renaixença és el gran moviment cultural i social català del segle XIX, en sintonia amb altres moviments similars de l’Europa del moment aplegats sota el Romanticisme i la renaixença dels pobles. Desemboca, de forma natural, en el Modernisme, que en seria la culminació. Eren moments d’esperança i d’anhels de construcció d’un nou país lliure en els concerts de les nacions, mentre que Espanya es debatia en la seva follia colonial i en l’obsessió malaltissa i decadent per la derrota del 98.\nPodem considerar el Modernisme com l’època d’eclosió de la cuina nacional catalana; es pren consciència que no és un apèndix de la cuina espanyola i que té la seva pròpia gramàtica i plats nacionals. Tot això escrit en el mateix moment que apareix La cuynera catalana.\nDiversos testimonis literaris -com Bosch de la Trinxeria, Nèstor Luján i Josep Pla- fan palès que la cuina d’aquells moments era esplèndida, tant a Barcelona com a la resta de Catalunya, i es menjava molt bé tant a les cases burgeses com als grans restaurants barcelonins o a les fondes de sisos, on una part dels treballadors -part de la classe obrera vivia en condicions tan precàries que ni podia anar a la fonda- i la menestralia podien accedir a una cuina catalana tradicional, substanciosa i atractiva.\nEls notaris d’aquesta codificació i transformació són, entre d’altres -fins a la guerra-, els següents. En primer lloc, l’autor anònim de La cuynera catalana, començat a publicar en forma de fascicles a partir del 1830, aproximadament, amb una clara voluntat de proposar una cuina catalana que podríem qualificar de nacional. La mateixa funció, en part, la fa a Mallorca el llibre Cuina mallorquina, de Feliu de la Penya, publicat a finals de segle. A València el llibre de Joan Company Formulario práctico de cocina, publicat l’any 1905, a Gandia, té molta menys repercussió.\nUn moment important és el de l’Institut de Cultura per a la Dona, inaugurat en temps de la Mancomunitat de Catalunya (1910) amb les cèlebres classes -i publicacions- del cuiner d’origen suís Rondissoni. Als seus fogons i a Cursos de cuina es van perpetuar i ensenyar els grans plats de la cuina burgesa i popular de França i del món. L’any 1924 apareix un receptari de gran influència, esdevingut aviat nou llibre de capçalera de les llars catalanes: La teca, del cuiner Ignasi Domènech. I a Menorca, Pere Ballester, autor del cultíssim i, tanmateix, popular De re cibaria (1926).\nQuins són els tres plats que representen la cuina catalana?\nAlguns llibres de Jaume Fàbrega per saber-ne més\nA taula amb Francesc Eiximenis. Ajuntament de Girona-Institut d’Estudis Gironins, 2000.\nLa cuina catalana a través del temps. L’Isard-Enciclopèdia Catalana, 2001.\nL’essència de la cuina catalana. Comanegra, 2013.\ngastronomia Sant Jordi


El CN Minorisa i l'Autònoma juguen un partit d'alt nivell que decanten els visitants - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl CN Minorisa i l'Autònoma juguen un partit d'alt nivell que decanten els visitants\nredacció | manresa 02.05.2017 | 07:34\nAmb una gran expectació a la graderia de les piscines manresanes, el CN Minorisa i la Universitat Autònoma no van decebre en el partit de la promoció d'ascens a Primera Catalana en el cas dels manresans.\nL'enfrontament no es va decidir fins al darrer quart, quan els visitants van estar més encertats de cara a porteria. L'aigua de la piscina es va convertir en un gran tauler d'escacs amb estratègies ben marcades. Els locals, dirigits per Gaspar Ventura, amb una zona mixta, i els de Bellaterra mirant d'imposar un ritme més lent, buscant el llançament dels seus homes més perillosos.\nEl primer quart va ser de control i només un gol visitant va trencar l'equilibri. En el segon, després del 0 a 2 va arribar la reacció manresana i Casasayas estrenava el marcador amb l'1 a 2; Ruiz empatava i Bisbal situava el 3 a 2 en ple allau de bon joc dels locals. El resultat hauria pogut ser més engruixit però els manresans van desaprofitar un contracop clar, amb superioritat. I del que podia haver estat el 4 a 2 es va passar a l'empat a tres gols i al 3 a 4 abans del canvi de camp.\nFins llavors, els dos conjunts havien mostrat les seves armes i a partir d'aquí el que calia era veure qui s'imposava. El tercer parcial va estar ple d'iniciatives, i després d'un 4 a 6 Casasayas i Bisbal es van encarregar d'empatar a sis.\nI el que havia estat un duel equilibrat es va trencar en el quart període; descuits defensius, expulsions, superioritats mal seleccionades i nervis van fer que els visitants marxessin en el marcador amb quatre gols i situessin el definitiu 6 a 10, que no mostra la igualtat que va haver-hi en un matx d'alt nivell.\nPer la seva part, a Segona B, el CN Minorisa va perdre per 20 a 20 davant el CN Sant Feliu en un enfrontament en el qual els atacs van estar per sobre de les defenses, tenint en compte que l'eliminatòria ja havia quedat decidida al Baix Llobregat.


Bases Lliga Social 2016-2017 | FotoSalt\non 03/09/2016 at 11:58\nL’Agrupació Fotogràfica de Salt convoca la Setena Lliga Social, que és regirà per les següents:\nDescripció: Regió de foscor on la llum és obstaculitzada.\nData límit de presentació de fotografia: 2 d’octubre de 2016 fins a les 23:59 hores.\nVeredicte: 10 d‘Octubre de 2016.\nTema: Paisatge nocturn.\nDescripció: Paisatge nocturn bé sigui urbà, natural, agrícola o rural.\nData límit de presentació de fotografia: 30 d’octubre fins a les 23:59 hores.\nVeredicte: 7 de Novembre de 2016.\nDescripció: Qualsevol imatge reflectida, no projectada, en una superfície qualsevol. O imatge on la refracció de la llum sigui el tema principal.\nData límit de presentació de fotografia: 4 de desembre fins a les 23:59.\nVeredicte: 12 de desembre de 2016.\nDescripció: Una cadira és un moble emprat per seure, generalment amb respatller.\nData límit de presentació de fotografia: 1 de gener de 2017 fins a les 23:59 hores.\nVeredicte: 9 de Gener de 2017.\nTema: Posta o Sortida de Sol.\nDescripció: Qualsevol tema on la sortida o la posta del Sol sigui el tema principal de la fotografia.\nData límit de presentació de fotografia: 29 de gener de 2017 fins a les 23:59 hores.\nVeredicte: 6 de Febrer de 2017.\nDescripció: Qualsevol tema que retrati una escena d’una festivitat o cel·lebració.\nData límit de presentació de fotografia: 26 de febrer fins a les 23:59 hores.\nVeredicte: 6 de Març de 2017.\nDescripció: Un tren és un vehicle que circula sobre uns rails i fa possible el transport ferroviari.\nData límit de presentació de fotografia: 2 d’abril fins a les 23:59 hores.\nVeredicte: 10 d’Abril de 2017.\nDescripció: Una religió és el conjunt de creences i pràctiques comunes d’un grup de persones, sovint relacionades amb llur concepció del món i codificada en l’oració, el ritual i les lleis morals. La religió pot incloure també tradicions culturals ancestrals, escriptures, història i mitologia, així com la fe personal i l’experiència mística.\nData límit de presentació de fotografia: 30 d’abril fins a les 23:59 hores.\nVeredicte: 8 de Maig de 2017.\nLloc: A determinar per la organització.\nEl cos de jutges estarà format per 3 membres. El jutge director serà en Diego Espada, Fotògraf professional i Director del Màster de Fotografia de l’ERAM-UdG. Completaran les valoracions en Marcel Assó, fotògraf professional i professor de l’ERAM-UdG i Josep Algans, fotògraf professional i professor de Fotografia de Retrat de l’ERAM-UdG. El seu veredicte serà inapel·lable.\nPonència d’uns 15 minuts de duració sobre un tema escollit pel ponent o jutge director. La xerrada anirà a càrrec del jutge director, Diego Espada (Director del Màster de Fotografia de l’ERAM-UdG) o en el seu defecte per algú indicat per la organització.\nValoració i crítica d’una selecció de les fotografies presentades també a càrrec del mateix Diego Espada.\nEnguany la única forma d’aconseguir punts serà mitjançant la valoració del cos de jutges. La màxima puntuació serà de 10 punts. Cada jutge votarà independentment les obres presentades i la puntuació final de la valoració serà el resultat de la mitjana aritmètica de les 3 puntuacions.\nTrofeu als 3 primers classificats i trofeu per a Millor Col·lecció.\nGràcies al patrocini que enguany ens proporciona Olympus Iberia el guanyador absolut de la Lliga Social aconseguirà una Olympus E-M10 Mark II amb el Zuiko 14-42mm f/3.5-5.6 EZ. Kit valorat en 799 euros.\nDurant el segon semestre de 2017 es muntarà una exposició on es mostraran les tres primeres classificades de cada entrega de la present Fotolliga Social. El lloc i la resta de detalls s’informaran en el seu moment.\nBasesLliga Sociallliga social 2016-2017