Assemblea LLibertària del Vallès Oriental: 2015\nCom es sabut el Kurdistan turc (Bakur en llengua kurda) porta vàries setmanes vivint sota un estat de guerra de baixa intensitat. Es tracta d'un conflicte que enfronta per una banda l'estat turc - dirigit pel partit nacionalista i islamista AKP de Recep Erdogan - i el poble kurd i l'esquerra turca per l'altra. El conflicte va començar sota el fals pretext de combatre l'Estat Islàmic, que como es conegut porta anys operant des de Turquia i que fins i tot ha comptat amb la complicitat del propi estat turc. Però les operacions contra el jihadisme han derivat en una guerra oberta contra tota l'oposició d'esquerres, tant turca com kurda.\nLes organitzacions i col·lectius que signem aquest document condemnem rotundament la repressió contra aquells pobles, barris i comunitat que es neguen a viure sota un indigne règim opressiu. Ens inspira un profund respecte la capacitat del moviment popular kurd i turc per portar a terme una valent resistència que ha estat capaç no només de respondre cop per cop als atacs de les forces armades turques sinó també per instaurar autogoverns populars allà on han pogut fer-ho.\nEn aquest sentit, són diverses les ciutats, pobles i barris els que han proclamat l'autogovern del poble com ara Varto, Silopi, Silvan, Cirze, Semdinli, Dogubayazit... i altres llocs que estan governats per un poble que es nega a reconèixer l'autoritat del govern de l'AKP, que pretén canviar la Constitució per donar tots els poders al president Erdogan.\nFem notar que no necessàriament són autogoverns pensats per durar en el temps, sinó que són ben conscients que el seu desafiament serà respòs amb molta duresa per l'estat turc. A alguns llocs són assemblees, a altres són els partits polítics kurds BDP i HDP, a altres les guerrilles del moviment d'alliberament kurd HPG i YJA-Star o a altres, com al barri rebel d'Estambul, Gezi, el propi moviment popular revolucionari local els que impulsen el contrapoder en la mesura de les seves possibilitats. Tots aquests exemples i molts altres ens fan adonar-nos de allà que implica ser un poble fort i organitzat a tots els nivells.\nLa millor forma de solidaritzar-nos és donar a conèixer les massacres que està perpetrant el govern turc en connivència amb l'Estat Islàmic. En la mesura de les nostres possibilitats hem de protestar el més fort que puguem. Així mateix hem de recolzar els esforços humanitaris dirigits a aquella zona que és refugi de centenars de milers de persones que han fugit de les guerres d'Iraq i Síria i que ara estan creuant a Grècia, escandalitzant amb això a una Europa cega davant els greus problemes que la seva política imperialista ha provocat als últims anys. Finalment, hem de recolzar la situació de poder popular en marxa que desitgem que es pugui estendre a noves àrees.\n- Embat (organització política, Catalunya)\n- Rojava Azadi (solidaritat internacionalista, Madrid)\n-Comitè de Suport al Kurdistan de Granollers i comarca\n- Assemblea Llibertària del Vallès Oriental\n- Regeneración Libertaria (web-blog, estat espanyol)\n- Liza / Liça (organització juvenil, Galícia)\n- Federación de Estudiantes Libertarios (organització estudiantil, estat espanyol)\nComunicat contra els bombardejos turcs i la barbàrie totalitària de l´estat islàmic\nDes d´aquesta assemblea volem manifestar el nostre ferm rebuig davant la política criminal de l´estat turc envers el poble kurd i el projecte revolucionari de Rojava. Després del brutal atemptat de Suruç on 32 joves socialistes hi van deixar la vida, entre elles també persones d´idees llibertàries, l´estat turc amb l´excusa de combatre el terrorisme va iniciar un seguit de bombardejos i detencions que en la seva quasi absoluta totalitat han anat dirigits contra les revolucionàries kurdes i turques.\nVolem denunciar a l´estat turc com a col·laborador de la barbàrie totalitària que representa l´estat islàmic ( suport logistic, tractament a hospitals turcs dels seus membres i ara mateix força aèria ), així com a la resta de membres de l´OTAN com a col·laboradors de la situació dramàtica que estan patint els pobles kurds, sirià i iraquià.\nEn el context actual, on continuament veiem la barbàrie que representa el capitalisme, fem una crida a la solidaritat activa amb aquells pobles que cerquen alternatives a aquest sistema econòmic. En aquest sentit, el poble kurd i el projecte revolucionari de Rojava ens mostra que avui dia és possible construir una societat basada en la justicia social, la llibertat i les assemblees populars sense cap control estatal.\nFem una crida a tota la societat vallesana a redoblar les mostres de solidaritat amb les revolucionàries kurdes, i a participar del Comitè de Suport de Granollers i comarca. Recordem que des de la nostra assemblea hem realitzat una important tasca per donar a conèixer el que està succeïnt a Rojava i que hem participat en diverses iniciatives de suport ( concentracions, Armes per a Kobane, recollida de medicaments, celebració del nou any kurd, per la reconstrucció de Kobane, etc ).\nGranollers, 04 d´agost de 2015\n1915-2015 centenari del naixement de Quico Sabaté: La resistència llibertària a Catalunya\nL’INCASÒL ES VEN GALLECS. PER QUÈ CALLEN ELS AJUNTAMENTS?\nGallecs és un espai únic situat en plena regió metropolitana de Barcelona. Aquest és el pulmó de la plana vallesana i el resultat de més de 30 anys de lluita social. La seva ubicació, envoltat de la ferotge urbanització indiscriminada, li dóna un valor immens. El característic mosaic agrícola, la biodiversitat i la proximitat a les zones urbanitzades li atribueixen immenses qualitats que cal defensar sense embuts. A més, la seva funció ecològica i connectora, fa que sigui un lloc idoni per a més de seixanta espècies d’aus (algunes en perill d’extinció) que vénen a niar cada any, a més de les que hi són de passada i hi reposen durant les llargues migracions.\nPer tant, l’objectiu és garantir la màxima protecció de l’espai davant les constants amenaces d’urbanització que rep Gallecs; la protecció del patrimoni natural, biològic, cultural i paisatgístic han de ser compatibles amb l’aprofitament de l’espai per part de la ciutadania.\nEn les darreres setmanes, l’INCASOL i l’Ajuntament de Santa Perpètua de Mogoda han signat un acord per tal d’urbanitzar i desenvolupar un nou sector industrial a les portes de l’espai.\nPer tots aquests motius, demanem:\n1. L’aturada del procés de desenvolupament d’un nou sector industrial a Can Banús, incloure’l dins del PEIN de Gallecs i cercar solucions alternatives tenint en compte l’actual situació de molts polígons industrials propers que estan desocupats.\n2. L’augment de superfície protegida inclosa al PEIN de Gallecs amb les finques perimetrals com recullen els estatuts del Consorci, fent-lo compatible amb la seva característica de connector ecològic i d’espai de biodiversitat.\n3. Cercar l’instrument de gestió adequat que augmenti el grau de protecció dels espais (POUM, PEIN, Xarxa Natura i PNIN).\n4. Accelerar els tràmits corresponents (Pla Especial de Gallecs) per a classificar les activitats permeses a Gallecs i evitar-ne les incompatibles.\nA GALLECS NI UN TROS MÉS!\nSignen aquest manifest\nADENC, Ara Mollet-ERC, ARRAN Granollers, Assemblea de Joves de Parets, Assemblea de Joves de Santa Perpètua, Assemblea de l’Esquerra Alternativa per Barberà, Assemblea Llibertària del Vallès Oriental, ASiA Associació Salut i Agroecologia, Assemblea Popular de Mollet, Associació Animalista Libera, Associació d’Amics de la Pedagogia Terapeutica, Associació de Veïns de l’Espai Rural de Gallecs, associació Una Sola Terra, Ateneu de Gallecs, Candidatures Alternatives del Vallès, Casal de Joves Enfarrats de Palau Solità i de Plegamans, Casal Popular El Tabaran, Castellar l’Altraveu, CGT Vallès Oriental, Club d’Activitats de Muntanya de Parets, Colla Gegantera de Mollet, Comitè Comarcal del PSUC Viu del Vallès Oriental, Confederació de Federacions d’Associacions Veïnals de Catalunya, Cooperativa de Productores i Consumidores La Unió de Poblenou-La Datzira, Coordinadora per a la Salvaguarda del Montseny, CUP de Montcada, CUP de Palau, CUP de Santa Perpètua, DEPANA, Endavant-OSAN, Entesa per Sabadell, Entre Iguals gestió social de la propietat, ERC Lliçà de Vall, ERC Montcada i Reixac, ERC Palau-Solità i Plegamans, ERC Parets del Vallès, ERC Santa Perpètua, Federació d’Associacions Veïnals de Mollet del Vallès, Gmamir-ea Ong Medioambiental Montcada, ICV-EUiA Parets, IxM-CUP Mollet, JERC Vallès Occidental, JERC Vallès Oriental, L’Altraveu per Castellar, L’Esquerda de Granollers, La Torrentera, Llançadora Associació d’Artistes, Mollet amb Cuba, partit ecologista Els Verds-Alternativa Verda, Plataforma per a la Defensa de Gallecs, Podem de Parets del Vallès, Procés Constituent al Baix Vallès, Procés Constituent de Palau-Solità i Plegamans.\nSuport a Kobane: Campanya de recollida de medicaments i material infantil per les refugiades a Turquia\nPunts de recollida al Vallès Oriental\nMiquel Ricomà 57\nHorari de dimarts a dissabte de 18h a 22h\nLocal de la ecoxarxa i Cercle Pacha Mama\nc/Pere III, 5 Local Esquerre (Porta Blava)\nMatins i tardes, confirmar millor per telf. 688 227 599 (Joan Carles)\nLes Franqueses (Corró d'Avall)\nLocal Les Franqueses Imagina (LFI)\nCarretera Ribes, 139.\nEra de Can Carols/n\nhoraris a convenir per telf 605 943 979 (Pol)\nEntrevista a Ràdio Granolllers\nPoc després de complir-se un any de la detenció i empresonament de les anarquistes Mónica i Francisco, el passat 16 de desembre van ser detingudes 11 noves companyes. Actualment, 7 d’elles segueixen en presó preventiva en diverses presons de l'Estat sota classificacions penitenciàries. D’aquesta manera, es fa evident l’ànim de venjança i càstig sobre totes aquelles que, reivindicant la falta d’ètica i justícia social, n’han confrontat els seus responsables, les institucions de l'estat i l'economia.\nLes nostres companyes, com moltes altres persones, avui passen la nit tancades injustament. I diem injustament perquè injust és el sistema que les tanca, com injust és el repartiment de drets i deures en aquesta societat. Res té a veure la justícia amb el respecte a unes o altres lleis. Som conscients que qualsevol resistència real als qui posseeixen el poder és criminal als ulls de l'Estat i, per tant, proscrita. Aquells que per conveniència s'omplen la boca de drets i llibertats democràtiques han de saber que nosaltres, les anarquistes i els anarquistes, no necessitem un reconeixement ni garantia dels drets que permeten l'acció política, doncs aquesta, per a nosaltres, no pot trobar-se subjecta a condicions, als xantatges d'un món desigual on els desposseïts i desposseïdes només poden exercir les seves llibertats polítiques en funció de la conveniència dels interessos dels poderosos. No volem la seva caritat humiliant i tramposa. Coneixem bé els seus “drets” i de sobres coneixem les seves “llibertats democràtiques”: les anarquistes fa dècades que les estudiem en la “pau” de les seves presons i comissaries.\nAmb aquest succés s'evidencia la voluntat de l'Estat d'atacar la base mateixa de l'acció política. La consciència de l'oprimit i l'oprimida, que passa necessàriament per entreveure una necessitat d'autoorganització amb els seus iguals, sigui aquesta del caràcter que sigui, per lluitar contra el domini dèspota que s'evidencia davant els nostres ulls dia darrere dia. De res servirà que les brigades d'informació dels diferents grups repressius construeixin històries sobre cap de les nostres organitzacions. Som clares en la nostra determinació per combatre l'Estat i el capitalisme, i ho podreu llegir en la nostra propaganda, en les nostres reflexions, en les nostres actes assembleàries i en els nostres estatuts. Potser per això s'emporten tinta i paper dels registres de les nostres cases i dels nostres locals. Només cal que preguntin en els centres de treball pels nostres sindicats, en els barris pels nostres ateneus llibertaris i a les nostres veïnes i veïns pels nostres grups i federacions. Totes i tots us diran el mateix, que nosaltres acceptem i proclamem als quatre vents: som culpables d'organitzar-nos amb la finalitat de subvertir les relacions de poder que s'entrellacen per sustentar aquesta societat corrupta i corruptora. No volem formar part de l'espectacle de la política institucional, però el nostre discurs i la nostra acció estan presents en la guerra perpètua a la qual ens condemnen aquells que viuen de l'explotació, el frau i la mentida.\nEl senyor Espadaler, que pensa poc i pensa malament, va pretendre trencar la unitat del moviment llibertari, demostrada en els dies que van seguir a les detencions, posant a la palestra el vell i caduc problema de la violència. Resulta irònic que sigui el mateix conseller de l'Interior el que pretengui donar lliçons de moralitat en aquest camp, quan ell està al davant d'un cos encarregat de desnonar a les nostres famílies, reprimir les nostres vagues i disparar-nos en les manifestacions. Han de saber els polítics de tota classe, que les anarquistes no demanarem permís per ser lliures, ni perdó per ser-ho.\nNo pretenem enunciar els mals del sistema per totes coneguts en temps de crisi. Pretenem atacar les seves causes i posar en pràctica les alternatives amb un vigorós desig de transformació social. Som partícips dels canvis i no simples espectadores.\nPer la llibertat de les preses anarquistes i l'abolició de totes les presons.\nPer la revolució social. Per l'anarquia.\nEl dilluns 5 de gener, l'Assemblea Llibertària del Vallès Oriental va organitzar, com en els darrers anys, l'homenatge al conegut guerriller llibertari antifranquista Quico Sabaté mort a mans del Somaten i de la Guàrdia Civil fa 55 anys. A l'acte que va congregar una cinquantena de persones al cementiri de Sant Celoni van intervenir Ricard de Vargas Golarons que va glossar la figura del Quico i la tasca antifranquista del maquis llibertari català. També va intervenir Dídac Piñero que va llegir una part del manifest elaborat a Berga, alguns dies abans, per homenatjar tres lluitadors antifranquistes i col·laboradors del maquis berguedà.\nEl dissabte 10, a l'Anònims de Granollers la mateixa assemblea va organitzar la presentació del llibre "Homes del bosc". Davant d'una trentena de persones, el seu autor Paco Collado va explicar el procés de creació d'aquest llibre de literatura juvenil destinat a apropar a aquest públic al fenòmen del maquis al País Valencià, Catalunya i altres territoris. A més del llibre s'ha publicat una guia pedagògica que facilita la introducció i el treball d'aquest text a la secundària.\nAixí mateix, volem informar de la creació d´una comissió ( on participa la nostra assemblea ) en motiu del 100è aniversari del naixement de Quico Sabaté que en els propers mesos realitzarà activitats en record d´aquest revolucionari llibertari.\nPer últim, no volem deixar d´esmentar la figura del granolleri Ramón González Sanmarti “el nano” que com d´altres companys i companyes va participar de la resistència armada contra el feixisme.\nUn any més des del moviment llibertari vallesà volem recordar la figura de Francesc Sabaté Llopart “Quico”. En aquest sentit, des de la nostra assemblea hem organitzat un seguit d´activitats per recordar la lluita llibertària contra el feixisme. ( adjuntem el programa )\nDiumenge 4 de gener a les 12 h al cementiri vell de Girona es farà un homenatge als quatre companys anarquistes assassinats per la Guàrdia Civil en el mas Clarà. Paco Conesa Alcaraz, Martin Ruiz Montoya, Antoni Miracle Guitart i Rogeli Madrigal Torres. Tots ells van formar part de l’últim grup que Quico Sabaté va formar al sud de França.\nDilluns 5 de gener a les 12 h del migdia, al cementiri de Sant Celoni ofrena floral amb ofrena floral per part de la nostra assemblea.\nDissabte 10 de gener a les 18.30h, al restaurant-llibreria Anònims de Granollers ( Miquel Ricomà 57 ) presentació del llibre L´home del Bosc. Amb el seu autor Francsico Collado Cerveró. Per a més informació sobre el llibre https://homedelbosc.wordpress.com/\nBiografia Ramon González Sanmartí\nEl Maquis a Catalunya ( 1939-1963 )\nPer la victòria de la resistència dels moviments p...\nComunicat contra els bombardejos turcs i la barbàr...\n1915-2015 centenari del naixement de Quico Sabaté:...\nL’INCASÒL ES VEN GALLECS. PER QUÈ CALLEN ELS AJUNT...


Membres ex-militars que van ser assassins en sèrie - Cultura | Juliol 2021\nLes persones generalment pensen en ex-militars com a persones disciplinades, educades, fiables, motivades, lleials i responsables. El que normalment no associen persones ex-militars són assassins en sèrie.\nAl segle passat, hi ha hagut aproximadament 400 assassins en sèrie als Estats Units que han assassinat entre 2.526 i 3.860 víctimes en qualsevol lloc, segons informen els treballs. I els ex-militars són una part més gran d'aquest grup del que podríeu pensar. Seguiu per conèixer els set homes que van servir als seus països i van assassinar diverses persones.\nÉs un dels assassins en sèrie nord-americans més famosos. | Departament del Xèrif de Nova York\nEl 1977, la policia de la ciutat de Nova York va arrestar David Berkowitz després que el detinguessin i va dir que estava en camí de cometre un altre assassinat, segons el lloc web History. Durant un any aproximadament, va utilitzar un revòlver de calibre 0,44 per assassinar sis persones. També va ferir a set persones més i va cometre actes d'atzar a l'atzar. En una d'aquestes escenes del crim, Berkowitz va deixar una carta en què es deia ell mateix 'Fill de Sam', afirmant que els dimonis i la veu d'un gos li deien que matés gent.\nPel que fa als seus antecedents militars, Berkowitz es va allistar a l'exèrcit dels Estats Units als 18 anys el 1971. Va servir a Corea del Sud i als Estats Units i va rebre una alta honorífica.\nPròxim: El caníbal de Milwaukee\nDahmer era un alcohòlic. | Eugene Garcia / AFP / Getty Images\nEntre 1978 i 1991, Jeffrey Dahmer va assassinar 17 homes i nois. Els seus assassinats incloïen actes de necròfilia i canibalisme i tenia el costum de preservar les parts del cos de les seves víctimes. El 1992, Dahmer va ser condemnat per 15 d'aquests 17 assassinats i condemnat a vida a la presó.\nDahmer, alcohòlic, va abandonar la universitat i va rebre el consell del seu pare per allistar-se a l'exèrcit dels Estats Units. El 1979, l'Exèrcit el va desplegar a Alemanya com a metge especialista. Aleshores, el 1981, el van donar de baixa del servei perquè l'alcoholisme afectava la seva actuació, segons Biography.\nPròxim: The Candy Man\n3. Degan Corll\nCorll es coneix com el 'Candy Man'. | iStock.com\nDean Corll, conegut com l’Home Candy, va segrestar, violar, torturar i va matar almenys 28 nois, segons Ranker. De jove, Corll va treballar a la botiga de dolços basada a Texas, de la seva família, on va pujar per l'escala fins al vicepresident.\nEl 1964, l'exèrcit dels Estats Units va redactar Corll i es va convertir en un reparador de ràdio. Tenia un historial militar impecable, però va sol·licitar l'alta, dient que l'activitat de la seva família el necessitava. Després de deu mesos de servei, va rebre una baixa honorífica el 1965.\nPròxim: El britànic Jeffrey Dahmer\nbing traductor fora de línia\nNilsen va assassinar almenys 3 homes a aquesta casa. | Keystone / Hulton Archive / Getty Images\nA l’altura de l’estany, el nadiu londinenc Dennis Nilsen –nomenat el “britànic Jeffrey Dahmer” - va assassinar a 15 joves entre 1978 i 1983, segons el Daily Mail. Actualment compleix una condemna a vida a la presó de Full Sutton a East Yorkshire.\nNilsen es va unir a l'exèrcit britànic abans de continuar la seva mort matriu. Va exercir de cuiner al Cos de Catering de l’Exèrcit durant 11 anys. Va sol·licitar l’alta el 1972 i va deixar el servei amb una medalla de servei general.\nPròxim: El carnisser de Rostov\nChikatilo era un soldat de l'exèrcit rus Filippo MonteforteAFP / Getty Images\nAndrei Chikatilo va ser un ocupat assassí en sèrie que va assassinar almenys 52 dones i nens en rus entre 1978 i 1990, segons Biography. Quan el van arrestar el 1992, va confessar 56 assassinats, però va ser jutjat per només 53. L'estat el va executar el 1994.\nEl 1957, l'exèrcit soviètic va redactar Chikatilo. Va servir a Berlín en una unitat de comunicacions fins al 1960 i va deixar un registre de servei pristí. A més del seu servei militar, Chikatilo es va incorporar al partit comunista.\nPròxim: L’assassí d’autopistes\nKraft es troba a la presó de l'estat de San Quentin. | Justin Sullivan / Getty Images\nEntre 1972 i 1983, Randy Steven Kraft va violar, torturar, mutilar i assassinar 16 víctimes, principalment a Califòrnia. Tot i això, tot i haver estat jutjat per 16 assassinats, l'opinió popular és que podria haver assassinat fins a 51 nois i homes joves, segons Ranker. Kraft passa el seu temps aquests dies a una presó de Califòrnia, a la mort.\nDesprés de graduar-se a la universitat, Kraft es va incorporar a la Força Aèria dels Estats Units on va ascendir al rang de Airman First Class. L’exèrcit el va donar de baixa per motius “mèdics” el 1969 quan va sortir com a gai.\nPròxim: The Green River Killer\nRidgway viu la resta de la seva vida a la presó. | Josh Trujillo-Pool / Getty Images\nGary Ridgway va assassinar almenys 49 dones a l'estat de Washington abans que la llei l'aprenés el 2001. Conegut com a Green River Killer per haver llançat els cossos al llarg del riu Verd, Ridgway va començar a matar el 1982. El 2001, es va declarar culpable de 48 acusacions d'agreujats. segons l’assassinat de primer grau, segons Biografia, i actualment compleix 48 períodes de vida consecutius a la presó. Ridgway va servir a la Marina, on va treballar en un vaixell de subministrament al Vietnam des del 1970 fins al 1971.\nLlegiu-ne més: En aquests Estats, els assassinats en sèrie perillosos continuen sent grans\npreu del telèfon rog\nalè del salvatge amiibo\nnotícies de ps vita


DR. DANIEL DEL CASTILLO DÉJARDIN – Testimonios para la Historia\nPortada » PC, 17è VOLUM. Especialitats Mèdiques de Catalunya, II » DR. DANIEL DEL CASTILLO DÉJARDIN\nÉs necessari que l’especialista en cirurgia tingui la capacitat d’actuar fredament, per tal de dominar les seves pròpies emocions, sense oblidar la complicitat amb la vessant humana.\nEl doctor Daniel del Castillo desenvolupa la seva activitat professional com a cap del servei de cirurgia de l’Hospital Universitari Sant Joan de Reus i com a professor titular de la facultat de medicina i ciències de la salut de la Universitat Rovira i Virgili. La seva dedicació a la medicina és fruit d’una vocació que va sorgir durant la infantesa. “El meu pare és metge pediatre i aquest fet em va proporcionar un contacte molt pròxim amb l’entorn mèdic des que era petit. La meva voluntat per arribar a ser metge es remunta a la meva infància, però, curiosament, sempre vaig tenir clar que la meva fita no seria la pediatria, mai no em vaig veure capaç d’arribar a dedicar-m’hi per la gran paciència que cal tenir amb els nens. Per contra, sempre em vaig sentir atret pel vessant tècnic de la ciència mèdica i, ja d’adolescent, vaig començar a interessar-me per la cirurgia.”\nEl cirurgià és un metge a qui, sovint, es titlla de fred i cerebral. “És necessari que l’especialista en cirurgia tingui la capacitat d’actuar fredament, però aquesta no és pas una característica pejorativa. Considero que en el moment de realitzar l’acte quirúrgic ha d’obrar cerebralment, ja que és indispensable que aporti el màxim de les seves capacitats per poder guarir al pacient i saber reaccionar positivament quan sorgeixen complicacions. Fora de l’acte quirúrgic, quan visita el malalt després de l’operació o quan el pacient acudeix a la consulta externa, el cirurgià ha de ser una persona comprensiva i afectuosa, tant amb el pacient com amb els familiars. En aquell moment, s’ha de mostrar de tal manera que el malalt se senti recolzat, és aleshores quan ha de sorgir la part humana de tot metge. Per aquest motiu penso que l’interès per dedicar-se a la medicina ha de ser vocacional, premissa que considero imprescindible per tal que la professió mèdica funcioni correctament.”\nLa formació acadèmica del doctor Del Castillo va tenir lloc a la unitat docent de l’Hospital Clínic i Provincial de la Universitat de Barcelona entre els anys 1971 i 1977. “Cal dir que, tenint en compte la complicada situació que travessava el nostre país en aquell moment, em considero del tot afortunat amb l’ensenyança que vaig rebre. D’aquella època conservo el record d’haver entrat en contacte amb docents de gran vàlua com, entre d’altres, el professor Pera, a qui considero un dels mestres de la cirurgia del nostre país. D’ell vaig aprendre a ser sistemàtic, ordenat, metòdic i a tenir rigor científic en els actes mèdics.”\nAquell temps que Daniel del Castillo va passar a la facultat van ser uns anys de grans canvis en l’àmbit polític i social. “La meva etapa d’estudiant va coincidir amb el final de la dictadura i amb la transició política. Durant aquell temps jo centrava tota la meva dedicació als estudis i no estava directament implicat en moviments polítics, però és evident que tot el que estava succeint en l’entorn social no podia deixar indiferent ningú. Recordo haver estat del tot conscient de l’infortuni al qual vam estar sotmesos durant el temps que va persistir la dictadura i mantenir-me esperançat davant la possibilitat de canvi que s’entreveia.”\nDesprés de llicenciar-se, el doctor Del Castillo va ser metge resident de cirurgia general i de l’aparell digestiu a l’Hospital Clínic, i paral·lelament va obtenir per concurs una plaça com a metge del servei d’urgències de la Seguretat Social. “Durant aquella època també vaig dedicar-me a la recerca quirúrgica, una tasca que sempre m’ha interessat, i vaig col·laborar en la càtedra de cirurgia experimental del professor Pera on estudiàvem les úlceres estomacals i la microcirculació gastrointestinal. També assistia al laboratori de cirurgia experimental de la Clínica Santa Fe de Sabadell, on realitzàvem treballs basats en la circulació hepàtica.”\nVa ser quan estava finalitzant la residència a l’Hospital Clínic que van proposar-li marxar cap a Reus per començar a treballar a l’Hospital Universitari Sant Joan. “En aquell moment, a l’hospital li calia obrir-se camí i l’Ajuntament de Reus havia apostat per transformar-lo amb importants reformes estructurals de remodelació i ampliació, així com incloure-hi una facultat de medicina que funcionés com a una extensió de la Universitat de Barcelona. El doctor Manuel Trias Folch, un amic i mestre que era metge adjunt a l’Hospital Clínic, va marxar al renovat Hospital Universitari Sant Joan de Reus i jo, que aleshores era el seu resident, vaig acceptar el seu oferiment d’anar a treballar amb el seu equip. Des de l’any 1981 que exerceixo en aquest mateix centre i, actualment, ocupo el càrrec de director del Departament de Cirurgia i sóc el responsable de totes les línies quirúrgiques de la facultat de medicina de Reus. Avui, el servei de cirurgia general i de l’aparell digestiu de l’Hospital Universitari Sant Joan de Reus està constituït per vuit professionals organitzats per equips, cada un dels quals està subespecialitzat en un àmbit concret. Disposem d’un equip que s’ocupa de la cirurgia abdominal, del còlon i de les hèrnies, un altre que es dedica a la cirurgia del tòrax, l’endocrina i la de l’obesitat i un tercer que té cura de la cirurgia del pàncrees, del fetge, de les vies biliars i de l’estómac. D’altres tipus de patologies menys específiques se’n fa càrrec qualsevol dels membres del Servei.”\nEl doctor Del Castillo es dedica, de manera especial, a la cirurgia laparoscòpica i de l´obesitat mòrbida. La primera és una tècnica que ha suposat tota una revolució en el sector mèdic els últims anys. “La cirurgia laparoscòpica consisteix en la cirurgia abdominal efectuada mitjançant diversos dispositius de laparoscòpia i permet la realització de pràcticament tots els procediments quirúrgics de la cirurgia oberta. És una tècnica que suposa considerables avantatges ja que l’agressió quirúrgica és menor i això suposa que les cicatrius posteriors són més discretes, el pacient pateix menys dolor, té una recuperació més ràpida i pot reincorporar-se abans a la vida quotidiana. Per a un cirurgià resulta també una pràctica avantatjosa perquè aporta molta precisió en l’acte quirúrgic.”\nPel que fa a la cirurgia de l’obesitat, el pacient que s’hi sotmet ha de tenir unes característiques concretes. “La cirurgia de l’obesitat consisteix a tractar una malaltia que s’anomena obesitat mòrbida. Podem dir que una persona respon a aquesta patologia quan la xifra del seu índex de massa corporal és superior a quaranta. Els tractaments mèdics i farmacològics no són eficaços per guarir l’obesitat mòrbida d’una manera definitiva, ja que és una malaltia crònica i l’única solució és la intervenció quirúrgica. Es tracta d’una intervenció molt complexa en què s’empra la cirurgia laparoscòpica. Existeixen diverses tècniques, però la que més acostumem a realitzar és la que s’anomena bypass gastrojejunal, que consisteix a reduir la mida de l’estómac i practicar un curt circuit amb el budell de tal manera que s’aconsegueix una reducció de l’absorció de greixos i d’hidrats de carboni però que sí permet assimilar totes les proteïnes per evitar la desnutrició.”\nEl doctor Del Castillo assegura que si tornés a néixer no tindria cap tipus de dubte a tornar a dedicar-se a la medicina. A vegades necessita distendre’s i ho aconsegueix practicant alguna de les seves aficions: la música, la fotografia i la navegació.\nPrevAnteriorDRA. MARTA MESTRES CALDENTEY\nSiguienteDR. RAMON M. MIRALLES I PINext


B&B l'osservatorio Cerreto Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 6 allotjaments a Cerreto.\nStrada Cerreto 6, Cerreto, Cerreto, Itàlia, 61122 - Veure al mapa\nConvenientment situat a Pesaro, B&B l'osservatorio és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA B&B l'osservatorio, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, servei de bugaderia, lloguer de bicicletes, àrea de TV/saló compartit.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com camp de golf (a 3 km), piscina exterior, solàrium, jardí. B&B l'osservatorio és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Pesaro.\nTots els tipus de viatgers (16) Parelles (9) Famílies amb infants petits (4) Famílies amb infants grans (1) Grups (2)\nAllotjaments a Cerreto


Dimarts, 21 de Desembre de 2010 13:39\nEls 21 municipis que integren la comarca tenen una sèrie de necessitats i demandes que cal tractar i a les quals cal donar resposta. Pensem que si aquest tractament es fa des d'una visió conjunta els resultats que es poden obtenir són molt més òptims que no pas si es treballa de manera individual i aïllada. El que cal doncs és sumar esforços per aconseguir objectius comuns.\nL'any 2004 es van començar a fer reunions periòdiques amb els diferents ajuntaments que disposen d’una mínima estructura de joventut al seu municipi. Al llarg de dos anys es van treballar diferents aspectes com ara la participació en projectes ja creats per treure'n el màxim rendiment o monogràfics per aprofundir en la metodologia utilitzada a l’hora de treballar amb joves. Així va néixer la taula tècnica de la Xarxa Comarcal de Joventut (XCJ).\nDurant el 2006 es va veure la necessitat d’una major planificació i implicació dels membres de la XCJ per tal que les decisions preses fossin més fermes i consensuades. Fins el moment la voluntat de treballar amb la XCJ era només dels tècnics de joventut que en formaven part. Per aquest motiu, es va fer la proposta a tots els ajuntaments de crear un òrgan superior que marqués les directrius a seguir i agilités el temps per aconseguir aquest consens, si més no, en les qüestions bàsiques. Al mateix temps, aquest òrgan ha d'avalar i donar legitimitat a les accions i projectes de la XCJ.\nEl mateix Servei de Joventut va elaborar un Protocol de la Xarxa Comarcal de Joventut , al qual els ajuntaments que s’hi ha adherit fins el moment són:\n5. Les Planes d’Hostoles\n7. Montagut i Oix\n10. Sant Feliu de Pallerols\n11. Sant Jaume de Llierca\n12. Sant Joan les Fonts\n13. Santa Pau\n15. Vall d’en Bas\n16. Vall de Bianya\nL'avantatge que suposa formar part de la XCJ és la suma d'esforços i l'aprofitament racional dels recursos de tots els municipis i el consell comarcal per fer front a les problemàtiques i dificultats amb les quals es troben els joves de la comarca.\nAdhesions a la Xarxa Comarcal de Joventut de la Garrotxa\nL'adhesió a la XCJ és totalment voluntària i es pot fer en qualsevol moment de l'any. Si el vostre ajuntament està interessat en formar-ne part, només cal que signeu el Protocol de la Xarxa Comarcal de Joventut.\nProtocol de la Xarxa Comarcal de Joventut de la Garrotxa (pdf)\nModel per a la sol·licitud d'adhesió a la XCJ (pdf)


Festes de Gràcia | Enderrock.cat\nFolk a la plaça\nSe celebra una nova edició de la Plaça del Folk per la Festa Major de Gràcia\nEl Centre Artesà Tradicionàrius organitza com cada any La Plaça del Folk, que tindrà lloc per la Festa Major de la vila de Gràcia. Cada nit del 15 al 21 d'agost hi haurà actuacions en directe a la plaça del Sol. Seran set nits de concerts que faran un repàs per músiques que van des del folk fins a la rumba.\nNova edició de la Plaça del Folk per la Festa Major de Gràcia\nEl Festigàbal ja té escenari\nSe celebrarà al Parc de la Sedeta, una mica allunyat del nucli de les festes de Gràcia\nEl festival que organitza la sala Heliogàbal de Barcelona ja ha trobat escenari per a celebrar la desena edició. Després d'anunciar el cartell i les dates, finalment el Festigàbal tindrà lloc al parc de la Sedeta, als afores del barri de Gràcia, a cinc minuts del bar musical.


Ràdio Olot, finalista als Premis Carles Rahola pel resum de l'any 2020 - Ràdio Olot\nRàdio Olot, finalista als Premis Carles Rahola pel resum de l'any 2020\nEl resum de l’any 2020 ha estat nominat al millor treball informatiu en ràdio. ‘L’any en què trontolla tot’ és un recull informatiu i emotiu editat i presentat per Pau Masó que explica com la Garrotxa va viure l’esclat i els següents mesos de la pandèmia de la covid. Els guardons els organitza el Col·legi de Periodistes i s’entregaran dijous que ve a l’Auditori de Girona.\nPer segon any consecutiu, Ràdio Olot serà present a la gala d’entrega dels Premis Rahola de Comunicació Local que organitza el Col·legi de Periodistes juntament amb la Diputació de Girona. El treball ‘2020: L’any en què trontolla tot’ ha estat nominat al premi Miquel Diumé com a millor treball informatiu o divulgatiu en ràdio. El jurat ha qualificat el document radiofònic com un “exemple de bona ràdio” i ha valorat que es tracta d’“un molt bon treball” que es “converteix en un excel·lent resum” d’un any tan complicat. L’autor del resum de l’any 2020 de Ràdio Olot, el cap d’informatius de l’emissora, Pau Masó, valora d’aquesta manera el fet de ser finalista.\nTorna a escoltar el resum de l’any 2020: ‘L’any en què trontolla tot’\nEl resum de l’any 2020 és un document que explica com s’ha viscut la pandèmia a la Garrotxa i a través de Ràdio Olot. Recull gran part de totes les veus que van passar durant l’any passat pels micròfons de l’emissora i ho fa amb un tractament radiofònic impactant i emotiu.\nEl resum de l’any 2020 es pot tornar a escoltar a radiolot.cat i a Spotify. Aquest serà el segon any consecutiu que Ràdio Olot queda finalista als Premis Carles Rahola. El 2020, la sèrie radiofònica ‘Cas Tancat’ també va ser nominada en la mateixa categoria que aquest any ho ha estat el resum de l’any de Ràdio Olot. L’altre finalista en la categoria de ràdio és el programa ‘La pesca engresca’ de Ràdio Vilafant, un programa sobre el fons marí. Entre els nominats de la dotzena edició dels Rahola també hi ha tres garrotxins més: la col·laboradora de Ràdio Olot, Clara Sánchez-Castro en la categoria de comunicació institucional, el fotoperiodista Martí Albesa en la categoria comunicació periodística pel projecte ’Forjant Futurs’ i en la categoria de televisió pel reportatge ‘Sangita’. En la mateixa categoria televisiva també ha quedat finalista Albert Brosa amb documental ‘El despertar’ emès a Olot Televisió. Els guardonats es donaran a conèixer a la gala que se celebrarà el pròxim dijous 25 de febrer a les vuit del vespre a l’Auditoria de Girona i es podrà seguir en directe per internet a través de la pàgina web de la Diputació de Girona.\n220 queries in 0,607 seconds.


La lleidatana Alba Naranjo presenta ‘Querida Clara’ en el retorn del Cafè Curt\nEl Cafè Curt torna avui (21.30 hores) a l’activitat –de manera extraordinària en dijous– amb la sessió titulada ‘Anar molt lluny’. La sessió constarà de quatre curtmetratges, entre ells la presentació de Querida Clara, una obra...\n‘Tatuats pels Pirineus’, amb Eva Clausó, fa una visita a l’Alta Ribagorça\nDemà divendres (22.30 hores), Canal 33 emetrà un nou capítol del programa presentat i dirigit per la lleidatana, que visitarà Llesp, el Pont de Suert, Viu de Llevata i Malpàs. En aquest capítol de la segona temporada, la...\nEl darrer cap de setmana de juliol i els tres primers de l'agost arriba a Torrelameu el Sisquere Festival, una iniciativa musical que comptarà amb artistes de la talla de Manel, Els Amics de les Arts i els Pets. Cadascun...\nEl Kalikenyo Rock Fest es farà en 'streaming' i en directe el 4 de juliol\nEl Kalikenyo Rock serà el primer dels festivals de punk-rock espanyols que es farà en rigorós directe, adaptat a les circumstàncies i exigències de moment. El certamen es desenvoluparà el proper 4 de juliol (21.00 hores) i el...\nEs redueixen un 30% les entrades a la venda a l'Esbaiola't i passen a ser totes de pagament per controlar els aforaments\nEl festival de teatre Esbaiola't, que se celebra a Esterri d'Àneu (Pallars Sobirà) del 16 al 19 de juliol, posarà a la venda 7.500 entrades, un 30% menys de les 11.000 de l'any passat. En total s'oferiran 20 espectacles de 18...


The Garden Wing Redisham Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRedisham, Redisham, Regne Unit - Veure al mapa\nConvenientment situat a Redisham, The Garden Wing és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA The Garden Wing, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, nevera, plat de dutxa, rentadora, estris de cuina per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses jardí, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a The Garden Wing.


Súria participarà enguany en la Setmana Europea de la Prevenció de Residus amb una jornada de neteja de l’entorn, que tindrà lloc dissabte 8 de maig a diferents llocs del municipi.\nSúria s'afegeix a la Setmana Europea de la Prevenció de Residus.\nLes zones previstes per a aquesta jornada de neteja seran la riera del Tordell, El Salí, Sant Salvador del Quer, Cal Jover i l’entorn del Cementiri Municipal. Les persones participants rebran un kit del ‘Let’s Clean Up Day’, el lema que identifica la Setmana en el conjunt d’Europa. L’acció de neteja es farà de 10.00 a 13.00 h, amb punts de trobada diferents per a cada zona. La informació sobre aquests punts de trobada es podrà trobar en el web de reserva prèvia.\nEls equips de neteja estaran formats per un màxim de divuit persones a cada zona, tot i que s’hi actuarà en grups més reduïts per poder mantenir les distàncies de seguretat. La participació en aquesta acció podrà ser individual, en grup o familiar. Caldrà portar roba i calçat còmodes, i esmorzar. L’organització d’aquesta jornada de neteja és a càrrec de l’àrea de Medi Ambient de l’Ajuntament, Centre Excursionista de Súria, empresa ICL Iberia i Mancomunitat Intermunicipal del Cardener.\nEl ‘Lets Clean Up Europe’ és una acció comuna a tot el continent per conscienciar sobre la quantitat de residus que es llencen de forma incontrolada a la natura i per promoure accions de sensibilització a través de la recollida d'aquests materials. A Catalunya, la celebració de la Setmana Europea de la Prevenció de Residus compta amb el suport de la Generalitat i la Diputació de Barcelona.\nArxivat a: PREVENCIÓ DE RESIDUS SÚRIA BAGES\nSant Fruitós de Bages recupera les sessions estables de cinema


Activitats paral.leles — Escola Superior d'Agricultura de Barcelona — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya BarcelonaTech. Cerca\nComparteix Activitats relacionades\n>> Pàgina del concurs\nResum de les bases del II Concurs de fotografia del Campus del Baix Llobregat\nTECstorming : La tecnologia, com si fos una mena de pluja fina, ens va amarant el dia a dia. Una mirada fotogràfica al nostre entorn pot descobrir-nos suggeridores combinacions de conceptes, formes i colors que ens mostrin les cares més amables de la tecnologia.>> Votar en aquest tema Els colors de la terra: En un món cada com més industrialitzat, retrobar els colors que ofereix l’entorn més natural i la seva combinació amb les gents i cultures que l’habiten pot fer-nos reflexionar sobre noves maneres de relacionar-se amb el territori. Al mateix temps, el collage de formes i colors pot ser un bon motiu de gaudi. >> Votar en aquest tema\nEls participants poden enviar fotos per participar en un o altre concurs. Podran participar en aquests concursos tots els membres de la UPC (estudiants, PDI i PAS) vinculats al CBL, l'obra dels quals s'ajusti a les bases d'aquests concursos. JURAT\nEl jurat s’encarregarà, en funció de la quantitat de fotos rebudes, de seleccionar-ne un grapat que seran sotmeses a votació popular. Només els membres de la comunitat universitària tenen dret a vot. Durant les primeres setmanes de desembre de 2011 el jurat farà una preselecció de les fotografies presentades i s'oferiran només les preseleccionades per a ser votades. VOTACIÓ\nDesprés que el jurat hagi fet la preselecció de les fotografies idònies per a ser votades, s'informarà del període de votacions. Només podran votar els membres de la comunitat UPC. Es podrà votar una sola vegada i només es podrà votar 1 fotografia de cada concurs, per usuari. La votació electrònica comença el dia 13 de desembre i finalitzarà el 21 de desembre a les 24 hores. PREMIS\nS'oferiran 3 premis per a cada concurs. Concurs: Els colors de la terra Primer Premi: Un cap de setmana de turisme rural Segon Premi: Un dinar per a dues persones Tercer Premi: Memòria USB de 8 GB Concurs: TECstorming Primer Premi: Un cap de setmana de turisme rural Segon Premi: Un sopar per a dues persones Tercer Premi: Memòria USB de 8 GB LLIURAMENT DE PREMIS\nEls premis es lliuraran el 22 de desembre coincidint amb l’aperitiu de Nadal del Campus del Baix Llobregat. El jurat estarà constituït per: 1 representant de la Biblioteca 1 representant de l’EETAC 1 representant de l’ESAB 1 fotògraf professional 1 secretari PROPIETAT DE LES OBRES\nLes fotografies presentades formaran part del fons de la UPC. Així mateix, estaran subjectes a la llicència Creative Commons 3.0 d’Atribució - No usos Comercials - Sense obres derivades L’organització podrà usar les fotografies per fer una galeria d’imatges, així com per a la promoció del concurs en futures edicions o per qualsevol altra activitat relacionada amb la universitat. Sempre fent constar el nom de l’autor i sense ànim de lucre. La participació en aquest concurs implica l'acceptació d'aquestes bases, així com aquelles decisions que pugui prendre el jurat.\nActivitat científica a l'ESAB


174 CA IED Barcelona fashion tech show “ECOcyborg” – YoMo\nUna performance artística amb l’última tecnologia en moda a través de deu looks realitzats pels estudiants de l’IED Barcelona Escola Superior de Disseny amb innovadors materials fets a mida, noves formes i colors llampants.\nIED Barcelona Fashion Tech Show “ECOcyborg” és una iniciativa promoguda per l’IED Barcelona Escola Superior de Disseny i Yomo que presenta el futur de la moda en el marc del Mobile World Congress. Durant quatre dies, es podrà veure a YOMO Barcelona una performance artística amb l’última tecnologia en moda. L’espectacle presenta deu looks realitzats amb innovadors materials fets a mida, noves formes i colors llampants.\nAlex Murray-Leslie, artista i investigadora en l’àmbit dels sounding wearabls, juntament amb Julia Weems, dissenyadora i directora de moda de l’IED Barcelona, van coordinar un workshop d’una setmana en el qual un grup d’estudiants i exestudiants de l’IED van experimentar i investigar amb els nous materials que determinaran el futur de la moda. El resultat són les deu propostes que es presentaran a “ECOcyborg”.\nEls looks s’han elaborat amb materials sostenibles i biodegradables, utilitzen la llum com a element estètic i el concepte #selfie com a punt de vista crític de la influència de les xarxes socials a les nostres vides. Després d’una profunda investigació, els estudiants van treballar amb materials trencadors: e-textiles fets a mida i produïts en col·laboració amb Anastasia Pistofidou en el Fablab de Barcelona, teixits de malla realitzats amb una impressora 3D, bioplàstics, teixits vegetals, tecnologies on-body i tall làser. També van desenvolupar els seus propis teixits a partir de retalls per promoure una economia circular.\nDilluns 11:30-12:00 i 12:30-13:00\nDimarts 11:30-12:00 i 12:30-13:00\nDimecres 11:30-12:00 i 12:30-13:00\nDijous 11:30-12:00 i 12:30-13:00


Raül Romeva, eurodiputat del Partit Verd Europeu i Sergi Tudela, responsable de Pesca del programa Mediterrània de WWF, han visitat el port d'Arenys convidats per Ramon Tarridas de l'associació de pescadors artesanals. Tudela i Tarridas van coincidir fa unes setmanes a Roma on WWF va denunciar la sobreexplotació dels recursos pesquers mediterranis.Tarridas també va ser a Roma en el seu objectiu d'impulsar una associació internacional que defensi i promogui la pesca artesanal. Mauricio Pulido i Ramon Tarridas han explicat la seva proposta de desenvolupar nous models de gestió de l'activitat pesquera que donin al propi col·lectiu la capacitat d'organitzar-se. Un seguit de propostes que necessiten de nous marcs normatius i en aquest sentit han demanat l'ajuda política per poder avançar. L'Assum Balliu i altres membres d'ICV, acompanyats de dos biòlegs arenyencs,també han participat a la trobada.\nRaül Romeva feia la seva reflexió i quina pot ser la seva aportació des de l'àmbit europeu. (podeu escoltar-la aquí)


viurealspirineus 08:20 27/02/15\nEl terreny agrari perd espai cada dia, els boscos creixen sense que s'hagi trobat, encara, un model de gestió consensuat i l'administració proposa noves amplicacions dels espais naturals protegits del Pirineu. Quines conseqüències té aquest model territorial?\ncultura parcs naturals mes dia cada\nEls parcs naturals s'amplien.\nAquesta setmana el conseller de Territori i Sostenibilitat, Santi Vila, va anunciar durant la seva visita al Pallars Jussà una proposta d'ampliació del Parc Natural de l'Alt Pirineu que contempla augmentar la superfície protegida amb 6.521 hectàrees més, xifra que representa prop del 10% de la superfície actual del Parc i que suposarà arribar a les 76.371 hectàrees protegides de Parc Natural.\nAquesta proposta s’ha elaborat amb el consens dels municipis de la zona i en termes municipals ja inclosos en el parc (Les Valls de Valira, Farrera, Soriguera, Alins i Alt Àneu). Els sectors ampliats són adjacents al parc i inclosos a la xarxa Natura 2000 o el PEIN, han estat proposats pels ajuntaments i EMDs, contenen valors naturals i/o paisatgístic d’interès, o bé es tracta de sectors de reduïda dimensió que havien quedat exclosos del parc.\nEl procés d’ampliació del Parc Natural de l’Alt Pirineu, el més gran de Catalunya, situat entre el Pallars Sobirà i l’Alt Urgell, es va iniciar a proposta de diversos municipis de la zona, després d’haver obtingut el vistiplau de la Junta Rectora del Parc. A través d’un procés participatiu, els diferents ens locals han anat traslladant les propostes al Departament de Territori i Sostenibilitat, que ha elaborat un estudi tècnic, posteriorment analitzat pels ajuntaments.\nEls criteris tècnics que s’han tingut en compte per fer la proposta han estat els valors naturals (diversitat, representativitat, singularitat, fragilitat), la coherència geogràfica i la claredat dels límits, la millora de la connectivitat entre espais naturals protegits veïns, o la coincidència amb límits administratius.\nAquest model de protecció del territori que fa unes dècades aixecava protestes, sobretot del sector agrari i ramader, s'ha consolidat i ara són molt pocs els que el qüestionen. L'agricultura ha perdut pes al territori i el model turístic s'ha anat imposant. Amb tot, però, encara falta un model de gestió consensuat que permiti afrontar amb garanties el creixement constant de la massa boscosa del Pirineu. Algú planteja aquest debat seriosament? Quin model de Pirineu volem? Cap on anem? Les preguntes són moltes i les respostes poques.


Adquisició del llibre: Aquest llibre l’he agafat de la biblioteca de Sant Gregori en concepte de préstec.\nVida privada és una novel·la escrita per Josep Maria de Sagarra la qual està estructurada en dues parts: En la primera es pot observar la vida que du a terme la família Lloberola, que en quant a la qualitat d’aquesta clarament ha caigut en picat després de passar uns molts bons anys de glòria. Tot i així, intenten dissimular aquest fet degut a que no els hi agrada, òbviament. L’hereu familiar, Frederic, és un home que es pot considerar un fracassat, ja que ha fet aigües tant en el matrimoni com en l’àmbit laboral. Aquests fets propicien la cerca per part de Frederic d’una amant que li ofereixi companyia, però malauradament és víctima de la seva pròpia decisió ja que en surt perjudicat. En quant a l’àmbit familiar, el mateix Frederic i el seu germà es desentenen dels fets succeïts i sembla que no li donen gaire importància. Conseqüentment, no realitzen cap acció per tal de rectificar els errors familiars comesos i recuperar tot el terreny perdut.\nLa segona part de Vida Privada comença al cap de cinc anys quan la víctima del xantatge ha mort, tant Frederic com el seu germà naveguen a la deriva i els fills del primer estan involucrats en assumptes perillosos degut als diners i el sexe. També menciona la instauració de la República, i trobem una gran defensora d’aquesta, Hortènsia Portell, catòlica i republicana pura. En quant a la família Lloberola, es fa referència a la nova generació de tal, formada per la filla gran i el petit de l’hereu, nascuts amb els problemes familiars com a principal entrebanc. Tant en Guillem com en Frederic es senten derrotats i el primer s’aïlla del mon degut als seus fracassos a la vida. La María Lluïsa, gran perjudicada pels problemes familiars, creix sense el suport moral dels pares i fa seva una part de la ciutat. Els personatges de la novel·la condicionen de nou els seus actes al sexe i els diners.\nLa novel·la finalitza amb el símbol de la ciutat de Barcelona, Pilar Romaní, tal i com cita el llibre, considerada una garantia de futur.\nEn termes generals, estic bastant satisfet un cop finalitzada la lectura. Vull destacar que els primers capítols se m’han fet més llargs que un dia sense pa, però a mesura que avançava el llibre he anat agafant interès per l’obra, de manera que m’ha acabat agradant bastant. Tot i que havia dipositat moltes esperances en aquesta lectura ja que l’argument prometia molt, si hagués de puntuar el llibre, li ficaria un 6 degut a l’inici de la novel·la, algunes paraules difícils d’entendre i que sempre es pot millorar.\nRecomano aquest llibre a qualsevol persona que sigui un/a gran amant de la lectura, a més de ser molt pacient i que no s’afanyi per finalitzar la novel·la. Al meu entendre, si el lector no compleix aquestes condicions la novel·la se li pot posar coll avall i es veurà obligat a començar de zero o abandonar.\n« La metamorfosis ALOMA »\nEtiquetes: 4t B, Martí Subirà Hernández


Jordi Pujol reconeix que ha mantingut una herència a l'estranger de forma irregular - El Gerió Digital\nJordi Pujol reconeix que ha mantingut una herència a l'estranger de forma irregular\nL'expresident es presenta com a "únic responsable"\nDivendres, 25 de juliol de 2014 19:48h\nL'expresident de la Generalitat Jordi Pujol en una imatge d'arxiu del passat 2 de juny © ACN\nL'expresident de la Generalitat Jordi Pujol ha demanat "perdó" després de reconèixer que ha mantingut una herència familiar a l'estranger de forma irregular. A través d'un comunicat enviat pel seu advocat, Pujol confirma que en els darrers dies els membres de la seva família han regularitzat l'herència que va deixar el seu pare en morir destinada a Marta Ferrusola i als seus set fills.\nUna persona de la seva confiança va gestionar aquests diners fins a la majoria d'edat de tots els fills, quan va passar a ser gestionada per un d'ells. Amb "molt dolor" Pujol es declara "únic responsable" i mostra el "compromís absolut" de comparèixer davant les autoritats tributàries i, si s'escau, les judicials. El pare de Jordi Pujol, Florenci Pujol, hauria obtingut aquests diners ubicats a l'estranger gràcies als seus negocis en la compra-venda de divises, com s'ha publicat en alguns mitjans.\nEl pare de l'expresident català havia disposat que aquests fons fossin per a Marta Ferrusola i els set fills del matrimoni, ja que considerava "errònia i d'incert futur" la seva decisió de dedicar-se a la política i no seguir en el món de l'activitat econòmica. A més, tenia por del que pogués passar-li a un polític compromès com Jordi Pujol. Però la mort sobtada de Florenci Pujol el setembre del 1980, pocs mesos abans que el seu fill fos investit president, va deixar els diners sense regularitzar.\nEn aquell moment, quasi tots els fills del matrimoni Pujol-Ferrusola eren menors d'edat i això convertia l'expresident en responsable legal de qualsevol decisió, tot i que la seva "consciència i el càrrec" l'empenyien a "rebutjar" aquesta herència fora del testament legal. Pujol explica que l'última voluntat del seu pare va fer que l'expresident encarregués la "gestió i regularització" a una persona de la seva màxima confiança i també del seu pare, gestió de la qual no va "voler saber mai el més mínim detall". Quan tots els fills van arribar a la majoria d'edat, aquesta persona va cedir la gestió a un dels fills. "És en aquest moment que el meu error original va contaminar directament els meus set fills i a la meva esposa", afegeix.\nPerò, segons ell, "lamentablement no es va trobar mai el moment adient per a regularitzar aquesta herència" en cap de les tres amnisties fiscals de les tres últimes dècades. Finalment, no ha sigut fins els "darrers dies" que els membres de la seva família "han regularitzat aquesta herència, amb les conseqüències del nou marc legal aprovat per incentivar la darrera regularització excepcional del novembre de 2012 i per penalitzar extremadament les regularitzacions posteriors".\nEn el comunicat, Pujol reconeix els fets amb "molt de dolor" pel que significa per a la seva família, per ell mateix, i per a les persones que s'hagin pogut sentir defraudades per la confiança que li van dipositar. "Demano perdó", insisteix. "I també els demano que sàpiguen destriar les falles d'una persona -per molt significativa que hagi estat- i que aquesta declaració sigui reparadora en el que sigui possible del mal i d'expiació per a mi mateix", conclou.\nL'expresident es declara "únic responsable" dels fets i de totes les seves conseqüències i mostra el seu "compromís absolut" de comparèixer davant les autoritats tributàries i, si s'escau, davant d'instàncies judicials, "per acabar amb les insinuacions i comentaris".


Finestra oberta. La qualitat en la participació: una proposta d indicadors. Eva Anduiza Sergi de Maya. Finestra Oberta PDF\nDownload "Finestra oberta. La qualitat en la participació: una proposta d indicadors. Eva Anduiza Sergi de Maya. Finestra Oberta 43."\nHugo Acosta Barbero\n1 Finestra oberta La qualitat en la participació: una proposta d indicadors Eva Anduiza Sergi de Maya Maig 2005 Finestra Oberta 43\n2 Autors: Eva Anduiza i Sergi de Maya Adaptació del text per a la publicació en la col lecció Finestra Oberta: Imma Quintana Les opinions que s expressen en aquesta publicació corresponen als autors. Edició: Fundació Jaume Bofill Provença, Barcelona Tel Fax Impressió: Alta Fulla Taller Dipòsit Legal: B\n3 La qualitat en la participació: una proposta d indicadors 3 Índex Introducció... 7 Primera part 1. La qualitat en els processos participatius. Àmbits, aspiracions normatives i indicadors Primer àmbit: Qui participa? Segon àmbit: Sobre què es participa? Tercer àmbit: Com es participa? Quart àmbit: Quines són les conseqüències del procés? Avaluació per indicadors Segona part 3. Proposta d indicadors per mesurar la qualitat dels processos participatius Primer àmbit: qui participa? Indicador 1.1. Percentatge de participants sobre la població de referència Indicador 1.2. Percentatge de dones entre els participants Indicador 1.3. Percentatge de persones de nacionalitat estrangera entre els participants Indicador 1.4. Percentatge de participants amb estudis universitaris finalitzats Indicador 1.5. Percentatge de participants menors de 30 anys Indicador 1.6. Percentatge d associacions participants sobre el total d associacions en la població de referència... 44\n4 4 Finestra Oberta / 43 Segon àmbit: sobre què es participa? Indicador 2.1. Percentatge del pressupost afectat pel resultat del procés participatiu sobre el pressupost de l àmbit de referència Indicador 2.2. Valoració subjetiva dels participants respecte a la rellevància de la qüestió sobre la qual es participa Indicador 2.3. Presència en el procés d informació, deliberació i decisió Indicador 2.4. Capacitat efectiva dels participants d influir en els continguts del procés participatiu Tercer àmbit: com es participa? Indicador 3.1. Existència de rebuig explícit d un o més partits polítics rellevants en l àmbit de referència vers el procés participatiu Indicador 3.2. Pressupost destinat a l activitat participativa.. 57 Indicador 3.3. Nombre de mesos de treball a temps complet dedicats a l organització i la realització del procés participatiu Indicador 3.4. Existència d avaluació pública del procés participatiu Indicador 3.5. Percentatge de temps dedicat a la deliberació sobre el total del temps del procés Indicador 3.6. Existència d un sistema d expressió de preferències de forma anònima Quart àmbit: quines són les conseqüències del procés? Indicador 4.1. Existència d un òrgan de seguiment de les decisions i els acords presos en el procés participatiu Indicador 4.2. Grau de realització o compliment de les decisions i els acords presos durant el procés Indicador 4.3. Existència d un acte de devolució o de rendició de comptes dels polítics envers la ciutadania... 66\n5 La qualitat en la participació: una proposta d indicadors 5 Indicador 4.4. Valoració positiva del procés segons els participants Apèndix Bibliografia... 73\n7 La qualitat en la participació: una proposta d indicadors 7 Introducció Aquest estudi recull algunes orientacions per a l avaluació de la qualitat dels processos i mecanismes de participació ciutadana. El seu objectiu és establir un sistema d indicadors clar i accessible que pugui ser utilitzat per totes aquelles persones interessades a avaluar un mecanisme participatiu: els mateixos participants, els tècnics en participació o les institucions implicades, entre altres. Per fer possible això és necessari definir els aspectes que s han d avaluar i especificar els criteris que s utilitzaran per a l avaluació de la qualitat del procés participatiu. Definir quins són els aspectes rellevants que mereixen atenció en un procés de participació ciutadana i especificar els criteris normatius sobre els quals establir una avaluació de qualitat, són objectius ambiciosos i complexos que entren de ple en el debat sobre el significat de la participació ciutadana. Aquest treball ofereix una perspectiva acotada que permet identificar de manera clara, concreta i relativament senzilla els àmbits de participació que es consideren més importants alhora que estableix els ideals normatius a través dels quals aquests àmbits es poden avaluar. Per aconseguir aquesta concreció cal tenir en compte tres restriccions fonamentals. Aquest estudi recull algunes orientacions per a l avaluació de la qualitat dels processos i mecanismes de participació ciutadana. El seu objectiu és establir un sistema d indicadors clar i accessible per avaluar un mecanisme participatiu. 1. La proposta d aquest estudi no esgota el concepte de participació. La participació és una dimensió de la política cada vegada més àmplia i més rica. Hi podem trobar multitud de comportaments que\n8 8 Finestra Oberta / 43 Aquest treball està pensat originàriament per ser aplicat a processos o mecanismes de participació ciutadana que tenen la intenció d incidir de manera directa en la definició d una o més polítiques públiques. excedeixen els límits d aquesta proposta: el vot, el consum polític, la protesta, el contacte amb les autoritats, o l associacionisme polític, entre altres. En aquest sentit, aquest treball està pensat originàriament per ser aplicat a processos o mecanismes de participació ciutadana que tenen la intenció d incidir de manera directa en la definició d una o més polítiques públiques. Cal, però, fer dues precisions en relació amb la definició anterior. En primer lloc, molts processos participatius inclouen diferents mecanismes de participació ciutadana (tallers, consells, etc.). En funció de la informació disponible sobre cadascun d ells i en funció de la seva tipologia, serà possible aplicar els indicadors a tot el procés o bé als diferents mecanismes o fases. En segon lloc, el fet que la definició faci referència a la intencionalitat dels mecanismes o processos (adreçats a la definició de polítiques públiques ) parteix del supòsit que una o més institucions públiques estan implicades en el procés, tal i com es reflecteix en diversos dels indicadors proposats. Amb tot, aquest punt de partida no implica que els criteris d avaluació i els mateixos indicadors proposats no es puguin aplicar, amb els ajustos necessaris, a altres casos com per exemple els mecanismes o processos de participació que pugui impulsar una associació de veïns entre els seus associats, o aquells altres que es duguin a terme sense el suport, la implicació o la presència d una institució pública. 2. Aquesta proposta no esgota el concepte d avaluació. Com es comprovarà en el primer capítol, l avaluació pot prendre formes diverses. Aquí se n escull únicament una, amb les seves aportacions i limitacions, tal i com s exposarà més endavant.\n9 La qualitat en la participació: una proposta d indicadors 3. La concreció i la claredat exigeixen el desenvolupament d un nombre limitat d aspectes i indicadors. La nostra proposta inclou quatre àmbits d anàlisi i vint indicadors que configuren una guia per avaluar la qualitat dels processos participatius. En la selecció d aquests indicadors s han prioritzat els aspectes més rellevants i els indicadors més accessibles. És evident que poden existir altres aspectes o indicadors que poden ser objecte d atenció i avaluació en un procés participatiu i que no han estat contemplats en aquesta proposta. L estudi que es presenta a continuació es divideix en dues parts diferenciades: La primera part, més analítica i conceptual, introdueix el concepte de qualitat en els processos de participació i com mesurar-la. Consta de dos capítols estretament relacionats. El primer se centra en els diferents àmbits, dimensions i aspiracions normatives que aporta el concepte de qualitat en la participació i s endinsa en el debat més general sobre què hauria de ser la participació ciutadana. El segon introdueix els diferents tipus d avaluació possibles dels processos participatius i justifica la necessitat d utilitzar un sistema d indicadors com a mecanisme avaluador. La segona part de l estudi presenta una bateria de vint indicadors per avaluar la qualitat dels processos participatius. Proposa una guia pràctica d avaluació basada en un sistema d indicadors seleccionat a partir de les premisses següents: 9 La nostra proposta inclou quatre àmbits d anàlisi i vint indicadors que configuren una guia per avaluar la qualitat dels processos participatius. L estudi es divideix en dues parts. La primera, més analítica i conceptual, introdueix el concepte de qualitat en els processos de participació i com mesurar-la; la segona presenta una bateria de vint indicadors per avaluar la qualitat dels processos participatius. La proposta inclou un nombre reduït d indicadors. Tal i com s ha exposat abans, el sistema d indicadors proposat no pretén constituir una\n10 10 Finestra Oberta / 43 La proposta inclou un nombre reduït d indicadors clarament observables i interpretables i vàlids per ser aplicats a diferrents processos participatius. avaluació completa i exhaustiva d un procés participatiu, sinó oferir informació sintètica sobre algunes dimensions fonamentals de la qualitat en els processos participatius. Els indicadors han de ser clarament observables i interpretables per si mateixos. En termes generals, atès que l observació dels indicadors no es farà necessàriament en el marc d un procés d avaluació completa del procés participatiu, són preferibles els indicadors de comprovació als d avaluació (que requereixen opinions de jutges o experts) per tal com aquests darrers són més difícilment observables. Els indicadors han de ser vàlids per ser aplicats a diferents tipus de processos participatius. Es parteix de la necessitat de crear uns criteris de valoració comuns i una definició compartida del que s entén per qualitat en la participació. Això no implica que es puguin desenvolupar altres indicadors específics per a tipus concrets de metodologies participatives, ni que tots els mecanismes participatius hagin de tenir les mateixes aspiracions normatives. Els indicadors no tenen sentit de forma separada, sinó que cal considerar-los com un sistema, que cal interpretar en el context del procés del qual deriven.\n11 Primera part\n13 La qualitat en la participació: una proposta d indicadors La qualitat en els processos participatius. Ámbits, aspiracions normatives i indicadors Definir la qualitat en la participació política és una tasca molt complexa. El mateix concepte de qualitat és de per si difícil d acotar en la mesura que pot expressar una pluralitat i diversitat d accepcions. És un concepte abstracte i complex, que generalment es contraposa al concepte de quantitat, per subratllar precisament els atributs o les propietats positives d alguna cosa o d algun procés. A més, cal tenir present el fet que el concepte de qualitat és multidimensional; admet múltiples interpretacions i definicions. Pot adquirir diversos significats en funció de la pluralitat de valors i opinions que estiguin presents en el procés participatiu, i així mateix es poden acordar diferents definicions en funció dels elements que es considerin fonamentals per avaluar la qualitat de la participació política (procés, resultat, organització, satisfacció dels usuaris, entre altres). En aquest estudi el punt de partida és entendre la qualitat com a atribut positiu del procés participatiu. La proposta d establir una metodologia d avaluació dels processos participatius mitjançant un sistema d indicadors permet mesurar indirectament la qualitat d aquest procés i extreure n conclusions. Igualment, la construcció d un sistema d in dicadors per mesurar la qualitat dels processos participatius ens permet simplificar un fenomen de per si complex, dotar-nos d un instrument d anàlisi per es- Definir la qualitat en la participació política és una tasca molt complexa. El mateix concepte de qualitat és de per si difícil d acotar en la mesura que pot expressar una pluralitat i diversitat d accepcions. En aquest estudi el punt de partida és entendre la qualitat com a atribut positiu del procés participatiu.\n14 14 Finestra Oberta / 43 tablir comparacions i comptar amb una eina que faciliti la comprensió, l avaluació i l impacte d aquests processos. La metodologia utilitzada per definir la qualitat de la participació i per arribar a acords sobre aquest concepte s ha dut a terme a partir de la diferenciació de quatre camps d estudi: àmbits, aspiracions normatives, dimensions i indicadors, que són els que s exposen a continuació. Figura 1. Quatre aspectes de la definició de la qualitat en els processos de participació ciutadana ÀMBITS Definició dels diferents aspectes rellevants de la qualitat de la participació ASPIRACIONS NORMATIVES Definició dels criteris per a la valoració de la qualitat de la participació DIMENSIONS Definició dels diferents aspectes de cada aspiració normativa que es volen concretar en els indicadors INDICADORS Definició de propietats concretes i observables que reflecteixin cada dimensió d acord amb els criteris normatius\n15 La qualitat en la participació: una proposta d indicadors En primer lloc es tenen en compte quatre àmbits fonamentals. Són els diferents aspectes rellevants de la participació. Aquests quatre àmbits estan presents en qualsevol procés participatiu i, per tant, serveixen per ser aplicats en contextos molt diferents. Qui participa? En què es participa? Com es participa? Quines són les conseqüències del procés participatiu? 15 En l avaluació es tenen en compte quatre àmbits fonamentals. Qui participa? En què es participa? Com es participa? Quines són les conseqüències del procés participatiu? En cadascun d aquests àmbits s ha d especificar quines són les aspiracions normatives a partir de les quals hem d avaluar els processos participatius. En aquest cas es tracta de definir els criteris per a la valoració de la qualitat de la participació. Aquest exercici és fonamental per saber a què ens referim quan parlem de qualitat de la participació. Els processos participatius poden ser molt diferents en les metodologies i aplicacions, en la durada, la població de referència o altres variables que es poden considerar. Aquestes diferències serveixen per crear classificacions diverses segons els criteris acordats amb objectius analítics. No obstant això, es pot entendre que darrere de qualsevol procés participatiu hi ha les mateixes aspiracions normatives i per tant és possible, per a l objectiu d aquest treball, crear indicadors comuns que reflecteixin aquests criteris i que siguin aplicables a processos de naturalesa ben diferent. El concepte de qualitat de la participació és necessàriament complex i multidimensional. Per això les aspiracions normatives seran diverses en cada àmbit. Així, serà necessari identificar les diferents dimensions que es poden distingir en cada àmbit,\n16 16 Finestra Oberta / 43 Serà necessari identificar les diferents dimensions que es poden distingir en cada àmbit, i especificar els diferents aspectes de cada aspiració normativa que s han de concretar en indicadors. és a dir, especificar els diferents aspectes de cada aspiració normativa que s han de concretar en indicadors. Només a partir d aquestes dimensions es poden definir indicadors potencials. La relació dels indicadors entre ells haurà de ser objecte d una anàlisi més aprofundida sobre dades reals. Si la divisió en àmbits resulta vàlida, aleshores la qualitat en la participació és un concepte multidimensional i no sembla que tingui gaire sentit crear un únic índex de qualitat de la participació. A més, és molt possible que les diferents dimensions no sempre estiguin relacionades positivament entre elles. En altres paraules, en la pràctica pot ser impossible maximitzar el valor de tots els indicadors alhora. Per exemple, un mecanisme com el referèndum podrà intentar maximitzar l extensió i la representativitat dels participants, però no podrà maximitzar la deliberació. Mentre que un consell ciutadà podrà permetre una major deliberació però a canvi haurà de reduir el nombre de participants. A continuació s introdueix cadascun dels quatre àmbits fonamentals amb les aspiracions normatives i dimensions corresponents. Els indicadors, tal i com s ha avançat en la introducció, s analitzaran en la segona part de l estudi.\n17 La qualitat en la participació: una proposta d indicadors 17 Taula 1. Resum d àmbits, aspiracions normatives i dimensions de la qualitat en la participació Àmbit Aspiracions Dimensions Indicadors Qui participa La participació ha de ser com més àmplia i representativa del conjunt de la població millor. Extensió: nombre de persones que participen. Representativitat: absència de biaix socioeconòmic en la població participant en relació amb la no participant , , Sobre què es participa La participació pot cobrir qüestions polítiques rellevants sobre les quals els ciutadans han de poder influir. Rellevància de la qüestió: importància de la qüestió sobre la qual se centra el procés participatiu. Marge de decisió dels ciutadans: capacitat d influència que el procés dóna als participants sobre la decisió o les decisions. 2.1, , 2.4 Com es participa La participació ha de comptar amb el suport polític, social i tècnic, i amb els mitjans suficients (humans i materials) per garantir la informació, la deliberació i l expressió lliure dels participants. Implicació dels actors rellevants (polítics, entitats, tècnics, etc.). Recursos humans i materials destinats al procés, inclosos els mecanismes d avaluació. Deliberació i expressió lliure dels ciutadans , 3.3, , 3.6 Conseqüències del procés La participació ha de significar influència real dels ciutadans i ciutadanes sobre les decisions públiques i ha d afavorir una cultura política participativa en la ciutadania, en els polítics i en els tècnics. Compliment de les decisions o els acords que es prenguin en el procés participatiu. Satisfacció dels actors implicats. 4.1, 4.2,\n18 18 Finestra Oberta / 43 Primer àmbit: Qui participa? Primer àmbit: Qui participa? Com més gent hi participi millor. Com més semblança del grup de participants amb el conjunt de la població, millor. En la literatura sobre participació política la qüestió de qui participa és un dels centres d atenció fonamentals. Un dels arguments en defensa de la democràcia representativa és que la votació com a forma de participació és poc intensa (és esporàdica, és poc exigent, ofereix poca informació sobre les preferències del ciutadà) però molt extensa (hi participen moltes persones). Les concepcions de la democràcia participativa, ben al contrari, defensen formes de participació més directes i freqüents, que exigeixen una implicació major dels ciutadans, però que precisament per això poden acabar incloent només minories activistes poc representatives del conjunt dels ciutadans. Molts estudis evidencien que els homes amb un nivell d estudis elevat, de mitjana edat, amb ingressos alts, actius socialment i política participen més que no pas les dones, els joves i els grups socialment més marginats. En aquestes condicions és difícil saber què desitgen els ciutadans a partir del que diuen els participants. Per tant, un dels aspectes negatius que cal evitar en qualsevol forma de participació és que sigui protagonitzada per minories poc representatives del conjunt de la ciutadania. Com més gent hi participi millor. Com més semblança del grup de participants amb el conjunt de la població, millor. Amb tot, en alguns casos és possible que, en el disseny del perfil de la població participant, es vulgui aconseguir intencionadament un perfil de participant determinat no representatiu del conjunt de la població (per exemple, només immigrants, només joves o només dones). Òbviament aquests objectius es\n19 La qualitat en la participació: una proposta d indicadors 19 tindran en compte en el moment d avaluar el resultat dels indicadors relatius a aquest àmbit. Aspiració La participació ha de ser com més àmplia i representativa del conjunt de la població millor. Dimensions Extensió. Nombre de persones que hi participen. En igualtat de condicions amb altres circumstàncies, es considera que un procés participatiu és millor com més persones hi participen. Representativitat. Característiques sociodemogràfiques dels participants. Específicament interessa ressaltar l absència de biaix socioeconòmic en la població participant respecte a la població no participant. Segon àmbit: Sobre què es participa? Aquest segon àmbit inclou un doble vessant. En primer lloc fa referència a la temàtica sobre la qual se centra el procés participatiu. La qüestió sobre la qual se centra la participació pot tenir una importància i una dimensió variables. En relació amb aquesta qüestió, sembla que existeix un cert consens que subratlla la necessitat que la participació se centri en qüestions rellevants. El problema prové de la definició del terme rellevant. Es considera rellevant en termes econòmics? En termes subjectius? En aquest darrer cas, rellevant per qui? Pels polítics? Pels tècnics? Pels ciutadans? Segon àmbit: Sobre què es participa? La qüestió sobre la qual se centra la participació pot tenir una importància i una dimensió variables. Existeix un cert consens que subratlla la necessitat que la participació se centri en qüestions rellevants.\n20 20 Finestra Oberta / 43 Els indicadors han de servir per diferenciar si un procés participatiu suposa o no un veritable empowerment de la ciutadania en atorgar-li capacitat de control, sense oblidar que són experiències que es desenvolupen en sistemes de democràcia representativa en els quals la darrera paraula la té l òrgan representatiu. En segon lloc es fa referència a l objectiu i els límits que té el procés participatiu. S ha de restringir l ús del terme participació als processos en els quals l objectiu final és una decisió? En aquest cas quedarien exclosos els processos que no cerquen una decisió final i pretenen, simplement, oferir i/o rebre informació o bé generar debat. En aquest sentit, diversos autors han desenvolupat escales de participació (Arnstein, 1971; Burns et al., 1994) 1 o distincions entre participació autèntica i no autèntica (Smirell et al., 1998). No obstant això, és previsible que en l etiqueta procés participatiu s incloguin casos que es poden trobar en qualsevol esglaó de l escala. Per tant, els indicadors han de servir per diferenciar si un procés participatiu suposa o no un veritable empowerment de la ciutadania en atorgar-li capacitat de control, sense oblidar que són experiències que es desenvolupen en sistemes de democràcia representativa en els quals la darrera paraula la té l òrgan representatiu (plens, parlaments, etc.). Formalment la decisió correspon sempre a un òrgan representatiu o executiu, però el procés es pot plantejar de manera que deixi als participants un grau divers de maniobra. En el grau màxim trobaríem 1. Arnstein (Arnstein, 1971), per exemple, diferencia dos nivells inferiors (manipulació i teràpia) que no constituixen participació; tres nivells que reflecteixen tokenism o reverències a la participació sense efectes reals sobre l exercici o el control del poder (informació, consulta i placation), i tres nivells de poder ciutadà (partnership, poder delegat i control ciutadà). Burns i altres autors (Burns et al., 1994) distingueixen entre mecanismes de no-participació ciutadana (civic hype, consulta cívica, informació pobra, atenció al client) i altres sis tipus que sí que constitueixen participació. (Vegeu també, per aprofundir en aquesta qüestió, McLaverty, 1999.)\n21 La qualitat en la participació: una proposta d indicadors 21 processos en els quals els mateixos participants definirien les qüestions sobre les quals decidir. Sigui quin sigui el marge de maniobra que permet el procés ciutadà, és important que aquesta informació es transmeti amb claredat als ciutadans. Aspiració La participació ha de cobrir qüestions polítiques rellevants sobre les quals els ciutadans han de poder influir. Dimensions Rellevància de la qüestió. Importància del tema sobre el qual se centra el procés participatiu. Marge de decisió dels ciutadans. Capacitat d influència sobre la decisió o decisions que el procés dóna als participants. Tercer àmbit: Com es participa? El tercer àmbit fa referència al mateix procés participatiu i inclou diverses dimensions que cal tenir en compte. Potser és en aquest àmbit on es troben més diferències entre casos concrets i on cal fer més esforços per definir criteris normatius comuns. A més, el desenvolupament del procés participatiu és fonamental perquè pot marcar el perfil de la població participant així com les conseqüències en termes d eficàcia i legitimitat. En primer lloc, per tal que un procés participatiu funcioni bé cal que els diferents actors implicats n assumeixin la realització i el resultat. La primera La participació ha de cobrir qüestions polítiques rellevants sobre les quals els ciutadans han de poder influir. El desenvolupament del procés participatiu és fonamental perquè pot marcar el perfil de la població participant i les conseqüències en termes d eficàcia i legitimitat. Perquè un procés participatiu funcioni bé cal que els diferents actors implicats n assumeixin la realització i el resultat.\n22 22 Finestra Oberta / 43 Una dimensió fonamental en el desenvolupament del procés és el grau d acord polític, social i administratiu. Un procés participatiu ha de comptar amb mitjans suficients en termes de recursos humans, recursos econòmics i temps. L organització del procés ha de garantir l accés a una informació completa, la deliberació dels participants i l expressió lliure de la seva decisió. dimensió fonamental en el desenvolupament del procés és, per tant, el grau d acord polític, social i administratiu (Font i Blanco, 2003). Si no existeix acord polític i social, el procés pot ser percebut com un instrument manipulador o electoralista en mans de l autoritat política, la qual cosa previsiblement dificultarà una implicació extensa i representativa dels ciutadans i reduirà la legitimitat del resultat. Si no s aconsegueix la col laboració amb els tècnics de l Administració, el procés participatiu es pot plantejar amb una perspectiva molt limitada, o pot despertar recels que a la llarga dificultaran la realització efectiva de la decisió presa pels participants. En segon lloc, un procés participatiu ha de comptar amb mitjans suficients en termes de recursos humans, recursos econòmics i temps, que permetin que es desenvolupi en les condicions òptimes. Finalment, l organització del procés ha de garantir l accés a una informació completa, la deliberació dels participants i l expressió lliure de la seva decisió. Existeix acord en relació amb la importància d una informació com més complerta i objectiva millor, malgrat que la valoració del grau de compliment d aquest criteri és complexa. En canvi, la deliberació és un procés més clarament observable però no és un element comú a totes les formes de participació. Amb tot, molts autors subratllen la importància dels processos de comunicació i deliberació en els quals tots els ciutadans puguin participar en les discussions, on sigui possible la comprensió mútua, s acordin mecanismes de resolució de possibles conflictes i s assoleixin acords basats en la informació i el debat (Webler i Tuler, 2000).\n23 La qualitat en la participació: una proposta d indicadors 23 Aspiració El procés ha de comptar amb el suport polític, social i administratiu, i amb els mitjans suficients (humans, econòmics, de temps) per garantir la informació, la deliberació i l expressió lliure dels participants. Dimensions Implicació dels actors rellevants. Grau d acord i implicació en el procés participatiu dels actors polítics, socials i de l Administració. Recursos. Mitjans econòmics, humans i de temps disponibles per al desenvolupament del procés. Organització del procés. Característiques del procés en si i condicions en què es desenvolupa la informació i la deliberació. Quart àmbit: Quines són les conseqüències del procés? Al marge del debat sobre si la participació té com a resultat decisions més eficients i legítimes, per tal que un procés participatiu tingui un significat polític real és necessari que tingui conseqüències observables. Aquesta és la idea que fa que molts autors diferenciïn, com s indicava en el segon àmbit, entre participació autèntica i altres mecanismes que, malgrat que utilitzin aquesta etiqueta, no són realment processos participatius. Es poden diferenciar dos àmbits sobre els quals un procés participatiu pot tenir efectes. En primer lloc el procés pot implicar un major o menor grau Per tal que un procés participatiu tingui un significat polític real és necessari que tingui conseqüències observables.\n24 24 Finestra Oberta / 43 Mitjançant un procés participatiu de qualitat els ciutadans no només participen sinó que adquireixen control sobre les decisions. Els processos participatius poden incidir també en els valors i les actituds democràtiques de ciutadans, polítics i tècnics. d influència real dels participants sobre la decisió o decisions públiques. Un procés en què aquesta influència sigui poc significativa no constitueix l ideal de qualitat en la participació. És a dir, mitjançant un procés participatiu de qualitat els ciutadans no només participen sinó que adquireixen control sobre les decisions (Burns et al., 1994), independentment del fet que formalment la decisió correspongui a un òrgan representatiu. En segon lloc, un efecte no menys important dels processos participatius és que poden incidir també en els valors i les actituds democràtiques de ciutadans, polítics i tècnics. S aconsegueix major implicació política? Aconsegueix que la participació ciutadana tingui un lloc més central en el sistema polític? En general les actituds són difícilment observables si no és a través d indicadors d avaluació. A més, en aquest cas, s hi afegeix la dificultat que no només s han d observar les actituds dels participants sinó també s ha d establir que, en alguna mesura, aquestes són producte del procés participatiu. Aspiració La participació ha de significar una influència real dels ciutadans sobre les decisions públiques. La participació ha d afavorir una cultura política participativa en ciutadans, polítics i tècnics. Dimensions Conseqüències sobre la decisió pública. Capacitat d influència que adquireixen els ciutadans sobre les decisions a través de la participació.


COM INSTAL·LAR UNA “GATERA” - Ferreteria Albert Soler\nCOM INSTAL·LAR UNA “GATERA”\nEl primer pas que has de realitzar es prendre les mesures de la teva mascota i assegurar-te que la gatera fa les mides correctes. La solapa ha d’estar a l’alçada adequada, posem que uns 15 centímetres per sobre de terra, aquesta serà la distancia mitjana entre el gat i el sòl. Marca l’alçada desitjada per garantir una bona horitzontalitat.\nNormalment es col·loca la gatera al centre de la porta. Per a això, marca primer el punt mig. En la majoria dels casos, la solapa està prevista d’una plantilla de paper que permet fer forats amb precisió per guiar el tall. Col·loca la plantilla al centre en el punt que has marcat a la porta. Fixa la plantilla amb cinta adhesiva.\nFes quatre forats un a cada cantonada de la plantilla. Cada forat correspon a un angle de la aleta. Dibuixa línies horitzontals i verticals a la porta.\nSeguidament talla amb la serra de calar i segueix la ruta amb compte de no desviar-te. Una vegada finalitzis el tall, retira el quadrat de fusta resultant i poleix la zona.\nFes quatre forats amb el trepant travessant la porta. Alinea els orificis a la cara interior de l’aleta als orificis de fixació i insereix perns en els forats. Obre la porta i fes lliscar la part exterior dels perns. El mètode exacte de fixació pot variar d’un tipus de porta per a mascotes a un altre.\nInstal·la una femella en cada cargol. Una vegada que les quatre femelles estiguin en el seu lloc, comprova l’horitzontalitat de la vora inferior de la tapa i estreny els cargols a fons.


| #NoOblidem. 11G Mobilització!\n#NoOblidem. 11G Mobilització!\nDesprés dels esdeveniments produïts en el CIE de Zona Franca de Barcelona durant els últims dies, aquest matí del 3 de gener una Comissió independent de Drets Humans, integrada per metgesses i advocades, s’ha personat en el Centre d’Internament d’Estrangers per comprovar l’estat de les lesions dels interns. Les autoritats del CIE han denegat l’accés a aquesta delegació, evidenciant un cop més l’opacitat de la institució.\nAquest matí, una Comissió de Drets Humans de la Campanya Tanquem els CIE s’ha traslladat al jutjat per continuar informant dels darrers esdeveniments que s’han produït al CIE i sol·licitar de manera urgent que es brindés assistència mèdica a alguns interns que havien denunciat haver estat agredits durant els dies 31 de desembre i 1 de gener, però no van ser atesos pels serveis mèdics. Davant la impossibilitat de parlar amb els jutges per no trobar-se al Jutjat, la comissió, integrada per metgesses i advocades, s’ha dirigit al CIE de Zona Franca.\nEls mateixos interns han sol·licitat per escrit a la direcció del CIE poder ser visitats per aquestes doctores en base al seu dret a la integritat física i a l’assistència mèdica. Aquesta sol·licitud ha estat denegada i s’ha impedit l’accés al CIE de les doctores. Les dues advocades que integraven la Comissió han pogut entrevistar-se amb els interns, escoltar la seva versió dels fets i comprovar algunes de les lesions. En concret, una de les advocades s’ha entrevistat amb una persona interna amb el nas trencat i una altra que li ha mostrat el cos ple de cops.\nCal recordar que, almenys quatre de les persones que han denunciat les agressions, no han estat traslladades a cap centre hospitalari per reconèixer l’abast de les lesions. A més, hem tingut coneixement que una de les persones que va denunciar lesions greus – una fractura a la cama – i que fa menys d’un mes va ser testimoni en el procés judicial que es va seguir per la mort del ciutadà armeni Aramis Manukyan, Alik, ja ha estat deportada.\nDavant la ineficàcia dels mecanismes de control del Centre d’Internament d’Estrangers, i la manca de transparència dels CIE, més que mai apel·lem a la mobilització ciutadana per assenyalar l’opacitat d’aquests centres i exigir el tancament immediat dels CIE. A dia d’avui ha quedat més que demostrat que l’única garantia per al respecte dels drets de les persones internes és el tancament dels CIE.\n*Opacitat i vulneració de drets al CIE de Barcelona:\n*Informe sobre el CIE de Barcelona:


Prematur :: Libelista\nÀlex Bosch Dalmau , Alex Bosch Dalmau\nAquest llibre té un final feliç. El Roger va néixer a les 26 setmanes d'embaràs, amb un pes de 640 grams, i durant 82 dies va ser un pacient més de la unitat de nounats de la Maternitat. A _Prematur_, el seu pare, Àlex Bosch, narra les seves primeres setmanes de vida, sempre entre la foscor i l'esperança, entre el patiment i l'eufòria que significa cada petit pas endavant. Un testimoni commovedor de la convivència amb altres famílies, altres nadons que lluiten per sobreviure i les infermeres i metges que se'n fan càrrec. Un llibre que vol ser un homenatge a tots ells i un reconeixement a la fragilitat de la vida.


Podem recela de les formes d'Errejón i recorda que les comunitats preparen les municipals\nPublicat 31/1/2019 19:41:49CET\nLa líder de Podem Catalunya, Noelia Bail, ha rebutjat les formes del dirigent de Podem a Madrid, Íñigo Errejón, en plantejar una plataforma alternativa al partit per concórrer a les autonòmiques madrilenyes amb l'alcaldessa Manuela Carmena sense consultar-ho internament, i li ha recordat que les direccions del partit en les comunitats estan preparant les primàries.\nEn una roda de premsa aquest dijous, ha explicat que Podem va viure el capítol de Madrid amb tristesa i va lamentar que Podem fos portada en els mitjans per aquest assumpte i, malgrat que creu que no afecta el partit a Catalunya directament sí que creu que els afecta per la marca estatal: "No ens agrada com s'ha fet".\n"En política la forma és el fons", ha advertit la secretària general de Podem, que aquest dimecres va assistir a la reunió del partit a Madrid a la qual van acudir la majoria de secretaris generals de les comunitats i membres de les direccions autonòmiques.\nHa explicat que tots van estar d'acord a assenyalar que les formes d'Errejón "no eren les adequades i no es corresponien amb la manera de fer de Podem", que posa l'accent en la democràcia interna, és a dir, en com es prenen les decisions.\nHa relatat que tots van compartir que els inscrits a Podem Madrid havien d'elegir els seus representants en unes primàries, la qual cosa no descarta arribar a acords posteriors amb la plataforma d'Errejón o amb d'altres per concórrer en confluència als comicis.\n"Correspon als companys de Madrid decidir com es presenten a les eleccions sobre la base de dos vectors: les decisions les prenen els inscrits --són ells els qui decideixen qui els representaran--, i cal millorar la vida de les persones", ha argumentat.\nHa recordat que l'objectiu més proper són les municipals i les eleccions que se celebren en algunes comunitats, i ha advertit: "Cal evitar que la dreta governi".\nQuan li han preguntat pel procés d'elecció de representants a Barcelona, ha respost que treballen a nivell de la ciutat, de Podem Catalunya i de la direcció estatal del partit, però que "d'una manera o una altra la gent de Podem Barcelona triarà qui vol que la representi" dins de la llista de BComú, que liderarà Ada Colau.


Dissabte es correrà a Vilafranca la 14a Nocturna Clàssic Ral·li | lafura.cat\nDins els actes de la Capitalitat de la Cultura Catalana 2015, aquest dissabte es disputarà a Vilafranca la 14a Nocturna Clàssic Ral·li de vehicles de més de 28 anys, organitzada pel Clàssic Motor Club del Bages. La prova forma part del calendari de la 5a Copa Catalana de Ral·lis de Regularitat per a clàssics (abans s’ha disputat una prova a Bescanó i en vindran altres a Olot, el Vallespir i l’Osona).\nA Vilafranca hi competiran 75 cotxes clàssics i quatre motos, que hauran de superar al llarg del dia 13 trams cronometrats i recórrer 355 quilòmetres per les carreteres de l’Alt Penedès, Baix Penedès, Anoia i Conca de Barberà. La sortida serà a 1/4 de 12 de davant de l’Auditori Municipal de Vilafranca, on tornaran després d’un seguit de trams; al migdia faran la segona sortida, amb final a Sant Martí; i a mitja tarda hi haurà un tercer grup de trams, amb final a la rambla de Sant Francesc vilafranquina a partir de 3/4 de 9 del vespre.\nEn tractar-se de cotxes antics (el més vell serà un Citroën 11 de 1954) i circular en carreteres obertes al trànsit, en els trams cronometrats no podran córrer a més de 50 km/h. Una de les característiques del ral·li és que en alguns trams, els participants no disposaran de temps parcials per anar d’un a l’altre del recorregut i, en canvi, disposaran d’un temps total per fer els trams de regularitat de què es compon la prova. Això permetrà que cada equip pugui fer el recorregut al seu ritme. El recorregut dels trams serà secret fins 24 hores abans de la cursa, on hi competiran pilots catalans, valencians, aragonesos, andorrans i fins i tot francesos.


El PSC a la Diputació de Lleida no s'oposa a una moció de suport a la Declaració de Sobirania\nEl grup del PSC a la Diputació de Lleida ha trencat la disciplina de partit i ha evitat votar en contra d'una moció de suport a la Declaració de Sobirania del Parlament. Dos diputats socialistes s'han abstingut i cinc no han votat.\nRedacció 24/01/2013 - 14.18 Actualitzat 24/01/2013 - 16.40\nEls set diputats del PSC a la Diputació de Lleida han evitat rebutjar una moció a favor de la declaració de sobirania del Parlament. Dos dels diputats -Miquel Aguilà i Joan Amézaga- s'han abstingut i cinc -Enric Colom, Joan Ramon Branzuela, Alexandra Quadrat, Pere Gatnau i Joan Gómez- han decidit no votar.\nEls set membres del PSC han emulat els cinc diputats autonòmics -Àngel Ros, Marina Geli, Joan Ignasi Elena, Rocío Martínez-Sampere i Núria Ventura-, que aquest dimecres no es van oposar a la Declaració de Sobirania impulsada per CiU, ERC, ICV-EUiA, quan la direcció socialista havia decidit votar-hi en contra.\nLa moció de la Diputació de Lleida s'ha aprovat amb els vots a favor de CiU i ERC i els vots en contra del PP.\nEl portaveu del PSC a la Diputació lleidatana, Miquel Aguilà, ha dit que s'ha abstingut perquè no creu que el text de sobirania aprovat aquest dimecres sigui el millor camí per a Catalunya. Aguilà defensa el dret a discrepar de la posició oficial de la seva formació: "Per damunt de la disciplina de partit hi ha la convicció i el criteri personal".\nEl president de la Diputació de Lleida, el convergent Joan Reñé, ha lamentat la posició del PSC: "No han d'exercir situacions i possibilitats d'autisme, de no saber què passa. El tren passa, i quan el tren passa, s'hi puja o no s'hi puja. Per tant, jo els demano que facin una reflexió".\nDes d'ERC, el seu portaveu, Jaume Gilabert, ha explicat per què creu que Catalunya ha de separar-se d'Espanya: "L'estat espanyol és en aquest moment el 'Titanic' que s'està enfonsant a l'oceà. Nosaltres estem lligats encara amb una cadena. Hem de ser capaços de trencar aquesta cadena perquè si no la trenquem no sobreviurem com a país".\nEl portaveu del PP, Salvador Puy, ha dit que la declaració de sobirania és un parany per fer un referèndum il·legal. A més, ha qualificat aquest debat d'esotèric i el dret a decidir de fal·làcia.