Ajust de les variables del sistema MySQL per obtenir un alt rendiment – fotoweekdc.org\nPer a la majoria de desenvolupadors d’aplicacions, la base de dades és un altar de déus dimonis que queda millor que no s’aprova. Però no ha de ser així!\nEn fer coses iguals, el nivell de confort que té un desenvolupador amb la base de dades subjacent defineix el seu nivell d’antiguitat. Poca base de dades i poca experiència de codificació = desenvolupador menor; poca base de dades i bona experiència de codificació = desenvolupador de nivell mitjà; bona base de dades i bona experiència de codificació = desenvolupador sènior.\nÉs una dura realitat que fins i tot es presenta amb 6-8 anys sota la seva lluita per cinturó per explicar les complexitats de l’optimitzador de consultes i prefereixen mirar cap al cel quan se li pregunta afinació de bases de dades.\nSorprenentment, la raó no és la mandra (tot i que en alguna part ho és).\nLa qüestió és que les bases de dades són una força pròpia per lluitar. Fins i tot tradicionalment, quan només hi havia els tipus relacionals de bases de dades per tractar-les, dominar-les era un camí de miracle i de carrera propi; avui en dia, tenim tants tipus de bases de dades que és impossible que una sola ànima mortal ho domini tot.\nDit això, hi ha una bona possibilitat de que encara sigueu satisfets amb les bases de dades relacionals o que formeu part d’un equip que tingui un producte funcionant satisfactòriament en una base de dades relacional durant molt de temps. I en nou casos de cada deu, esteu a MySQL (o a MariaDB). Per a aquests casos, la immersió una mica més profunda sota el capó proporciona avantatges massius per augmentar el rendiment de les aplicacions i val la pena aprendre..\nCuriós? Anem a capbussar-nos!\nNo és curiós? Bé, bussegeu de totes maneres, perquè la vostra carrera en depèn. ��\n1 Optimitzeu la memòria cau de consulta del MySQL\n2 Roscada, grups de fils, espera i temps mort\n3 L’espera i el temps de espera\n4 Sintonització de taules temporals\nOptimitzeu la memòria cau de consulta del MySQL\nGairebé tota l’optimització en el camp dels ordinadors es redueix a la memòria cau. Per un extrem, la CPU manté diversos nivells de memòria cau per accelerar els seus càlculs i, per l’altra, les aplicacions web fan un ús agressiu de solucions de memòria cau com Redis per donar resultats als usuaris precomputats al servidor en lloc de colpejar la base de dades cada vegada..\nPerò bé, fins i tot la pobra base de dades MySQL té la seva pròpia memòria cau! És a dir, cada vegada que consultis alguna cosa i les dades siguin obsoletes, MySQL servirà aquests resultats en memòria cau en lloc de tornar a executar la consulta, fent que l’aplicació sigui ridículament més ràpida.\nPodeu comprovar si teniu la memòria cau de consulta disponible (nota, disponible, no habilitada) a la base de dades executant aquesta consulta a la consola de bases de dades:\nMariaDB [(cap)]> MOSTRA VARIABLES COM A ‘have_query_cache’;\n| Nom variable | Valor |\n| have_query_cache | SÍ |\nPer tant, podeu veure que estic executant MariaDB i que tinc la memòria cau disponible per activar-la. És molt improbable que l’hagis desactivat si utilitzeu una instal·lació estàndard de MySQL.\nAra anem a veure si realment heu activat la memòria cau de consulta:\nMariaDB [(cap)]> MOSTRA VARIABLES COM A “query_cache_type”;\nSí, sí. Però en cas que no ho sigui, podeu activar-ho dient:\nMariaDB [(cap)]> SET GLOBAL query_cache_type = ON;\nCuriosament, aquesta variable també accepta un tercer valor que denota “sota demanda”, el que significa que MySQL només emmagatzemarà en memòria cau les consultes que li expliquem, però no hi entrarem aquí.\nAmb això, heu accedit a la memòria cau i heu fet el primer pas cap a una configuració més robusta de MySQL. Dic el primer pas perquè, si bé l’activa és una millora important, cal sintonitzar la memòria cau per adaptar-nos a la configuració. Aprenem, doncs, a fer-ho.\nL’altra variable d’interès aquí és query_cache_size, la funció és explicativa:\nMariaDB [(cap)]> MOSTRA VARIABLES COM A “query_cache_size”;\nPer tant, tinc una memòria cau de consulta d’uns 16 MB de mida. Tingueu en compte que, encara que la memòria cau de consulta està activada, però aquesta mida és zero, la memòria cau està desactivada efectivament. És per això que no és suficient comprovar una única variable. Ara, haureu d’establir una mida de memòria cau de consulta, però quant hauria de ser? En primer lloc, tingueu en compte que la funció de memòria cau de consulta necessitarà per si mateixa 4 KB per emmagatzemar els seus metadats, de manera que qualsevol cosa que seleccioneu hauria d’estar per sobre d’aquest.\nSuposem que heu definit la mida de la memòria cau de la consulta a 500 KB:\nMariaDB [(cap)]> SET GLOBAL query_cache_size = 500000;\nAixò ho fa bastant? Bé, no, perquè la forma en què el motor de consulta acabarà funcionant depèn d’un parell de coses més:\nEn primer lloc, la variable query_cache_size ha de ser prou gran com per contenir el resultat de les vostres consultes. Si és massa petit, no es guardarà res a la memòria cau.\nEn segon lloc, si query_cache_size està establert en un nombre massa elevat, hi haurà dos tipus de problemes: 1) El motor haurà de fer un treball addicional per emmagatzemar i localitzar els resultats de la consulta en aquesta àrea de memòria massiva. 2) Si la majoria de les consultes donen lloc a mides molt menors, la memòria cau es fragmentarà i els avantatges d’utilitzar una memòria cau es perdran..\nCom saps que la memòria cau es fragmenta? Comproveu el nombre total de blocs de la memòria cau així:\nMariaDB [(cap)]> mostrar l’estat com “Qcache_total_blocks”;\nSi el nombre és molt alt, la memòria cau es fragmenta i cal que es redueixi.\nPer tant, per evitar aquests problemes, assegureu-vos que la mida de query_cache_size està triada amb prudència. Si us sentiu frustrats que no us he deixat amb un número concret aquí, em temo que és així com passen les coses un cop passades al desenvolupament passat i a l’enginyeria. Heu de mirar l’aplicació que esteu executant i veure quines són les mides de consulta dels resultats de consulta importants i, a continuació, definir aquest número. I fins i tot llavors potser acabareu equivocant-vos. ��\nRoscada, grups de fils, espera i temps mort\nProbablement sigui la part més interessant del funcionament de MySQL i d’aconseguir-ho bé significa fer que l’aplicació sigui diverses vegades més ràpida!\nMySQL és un servidor multi-threaded. Això vol dir que cada vegada que hi hagi una nova connexió amb el servidor MySQL, obre un nou fil amb les dades de connexió i li passa una nansa al client (per si us pregunteu què és un fil, vegeu això). Aleshores, el client envia totes les consultes sobre aquest fil i rep resultats. Això ens porta a plantejar-nos una pregunta natural: quants fils poden girar MySQL? La resposta rau a la següent secció.\nPiscina de fils\nCap programa d’un sistema informàtic pot obrir tants fils com es vulgui. El motiu és doble: 1) La memòria de cost dels fils (RAM) i el sistema operatiu no us permetrà passar per tots i consumir-ne tot. 2) Gestionar, per exemple, un milió de fils, és una tasca massiva per si sol, i si el servidor MySQL pogués crear molts fils, moriria intentant fer front a la despesa general..\nPer evitar aquests problemes, MySQL arriba amb un pool de fils: un nombre fix de fils que formen part d’un grup al principi. Les noves sol·licituds de connexió provoquen que MySQL agafi un d’aquests fils i retorni les dades de la connexió, i si es fan servir tots els fils, les connexions noves es rebutgen. Anem a veure la mida que té l’agrupació de fils:\nariaDB [(cap)]> mostra variables com “thread_pool_size”;\n| fil_pool_size | 4 |\nPer tant, la meva màquina permet un màxim de quatre connexions al mateix temps. És interessant notar que el número 4 prové del fet que tinc un processador de quatre nuclis, cosa que vol dir que el meu ordinador només pot executar quatre tasques paral·leles alhora (parlo de tasques realment paral·leles, no de concurrents). L’ideal és que aquest sigui el límit que hauria d’executar el valor de thread_pool_size, però en augmentar les màquines de més gran possibilitat és puntual. Si no voleu que totes les connexions noves s’esperen i està bé d’aconseguir algun rendiment (de nou, aquest és un àmbit que es pot considerar millor segons el rendiment del vostre aplicació sota càrrega), una bona idea pot augmentar fins a 8..\nTanmateix, establir-la més enllà de 16 és una idea terrible a menys que tinguis una màquina de 32 nuclis, ja que el rendiment es redueix significativament. El forat de conill de les piscines de fil a MySQL aprofundeix, però si us interessa, aquí una discussió més detallada.\nL’espera i el temps de espera\nUn cop creat un fil i connectat a un client, es perd una pèrdua de recursos si el client no va enviar cap consulta durant els propers segons (o minuts). Com a resultat, MySQL finalitza una connexió després d’un període d’inactivitat. Això està controlat per la variable wait_timeout:\nMariaDB [(cap)]> mostra variables com ara “wait%”;\nEl valor resultant és en segons. Doncs sí, per defecte MySQL està configurat per esperar vuit o més hores abans que obtingui el cable. Això pot ser bo si teniu consultes de llarga durada i realment voleu esperar-les (però fins i tot, vuit hores és absurd!), Però terrible en la majoria dels casos. Quan s’executa una consulta, aquest valor s’estableix en 0 (que significa per sempre), però generalment, s’hauria d’establir a un valor molt baix (5 segons, per exemple, o potser encara menys) per alliberar la connexió d’altres processos..\nSintonització de taules temporals\nComencem amb les taules temporals de MySQL.\nSuposem que tenim un MySQL que s’assembla estructuralment a aquest aspecte: TAULA UNIÓ (TAULA B INNER JOIN C). És a dir, ens interessa unir les taules B i C i, a continuació, realitzar una unió del resultat amb la taula A. Ara, MySQL primer procediria a unir-se a les taules B i C, però abans que pugui realitzar una unió, necessita per emmagatzemar aquestes dades en algun lloc. Aquí és on entren les taules temporals: MySQL les utilitza per emmagatzemar temporalment dades en etapes intermèdies en consultes complexes i, un cop finalitzada la consulta, aquesta taula temporal es descarta..\nAra la pregunta és: per què ens hem de preocupar de tot això?\nSimplement perquè la taula temporal, només un resultat de consulta, són dades que MySQL utilitza en càlcul, i la velocitat d’accés (entre altres limitacions) determinarà la velocitat d’execució de la consulta. Per exemple, emmagatzemar la taula temporal a la RAM serà diverses vegades més ràpid que guardar-la al disc.\nHi ha dues variables que controlen aquest comportament:\nMariaDB [(cap)]> mostra variables com “MariaDB [(cap)]> mostra variables com “tmp_table_size”;\nMariaDB [(cap)]> mostra variables com “tmp_table_size”;\nEl primer, max_heap_table_size, ens explica la quantitat de memòria RAM que pot utilitzar una taula MySQL (aquí “heap” es refereix aquí a l’estructura de dades que s’utilitza en l’assignació i la gestió de RAM – llegeix més aquí), mentre que la segona, tmp_table_size, mostra quina és la mida màxima de la taula temporal. En el meu cas, ambdues tenen una configuració de 16 MB, tot i que el que estic intentant fer que augmentar només tmp_table_size no funcionarà de forma general, MySQL encara estaria limitat per max_table_heap_size.\nAra arriba el punt: si les taules temporals que es creen són superiors al límit permès per aquestes variables, MySQL es veuria obligat a escriure-les al disc dur, amb un rendiment extremadament deficient. La nostra feina ara és senzilla: fem el possible per endevinar la mida de dades més exacta de les taules temporals i ajustar aquestes variables fins a aquest límit. Tanmateix, vull tenir precaució contra l’absurd: establir aquest límit a 16 GB (suposant que teniu molta memòria RAM) quan la majoria de les vostres taules temporals tenen una mida inferior a 24 MB és una bogeria: simplement esteu malgastant memòria RAM que podria ” Heu estat utilitzades per altres consultes o parts del sistema (memòria cau, per exemple).\nNo és possible cobrir totes les variables del sistema d’un article, ni tan sols totes les importants d’un article quan la mateixa documentació MySQL té diversos milers de paraules. Si bé tractem algunes variables universals aquí, us recomanaria que examinés les variables del sistema per al motor que utilitzeu (InnoDB o MyISAM).\nEl resultat més desitjat per escriure aquest article és que traguis tres coses:\nMySQL és un programari típic que funciona dins dels límits establerts pel sistema operatiu. No és un programa misteriós que sap el que Déu sap i què és impossible de domar. A més, per sort, no és tan difícil entendre com es configura i es controla les variables del sistema.\nNo hi ha cap configuració única que faci que la vostra instal·lació de MySQL es faci zoom. No teniu més remei que mirar els vostres sistemes en funcionament (recordeu que l’optimització es produeix després que l’aplicació estigui en producció, no abans), feu les millors conjectures i mesures i conviu amb la realitat que mai serà perfecte..\nL’ajustar les variables no és l’única manera d’optimitzar MySQL: les consultes d’escriptura eficients és un altre gran problema, però és una cosa que abordaré en un altre article. Però el tema és que, fins i tot si heu fet una anàlisi divina i ajusteu els paràmetres al millor, encara és possible que us acabi tot.\nQuina és la vostra variable preferida del sistema per afinar? ��\nLaravel és moltes coses. Però el ràpid no n’és cap. Aprenem alguns trucs del\nPara a maioria dos desenvolvedores de aplicativos, o banco de dados é um altar\nPer la maggior parte degli sviluppatori di applicazioni, il database è un altare di


'Xylotheque': la nova creació sonora i visual d'Eli Gras i Mar Morey | Barcelona Cultura\n'Xylotheque': la nova creació sonora i visual d'Eli Gras i Mar Morey\nUn duet audiovisual amb una trajectòria llarga acaba de produir un nou treball de música electroacústica: l'àlbum Xylotheque. El podreu escoltar en un concert amb visuals el divendres, 31 de març, al Centre Cívic Convent de Sant Agustí.\nElles són Eli Gras i Mar Morey, una artista multidisciplinària i una creadora visual i fotògrafa que posen en comú els seus talents per tal de produir uns treballs que són pura experimentació sonora i que barregen músiques, sons, sorolls i veus humanes.\nFa una temporada, totes dues van estar en residència al Worm, un centre d'art, sala de concerts i institut d'investigació sonora i cinematogràfica de Rotterdam, on van elaborar el que, inicialment, havia de ser un treball radiofònic.\nEl treball, que podeu escoltar aquí, es va titular Xylotheque i, vistes les seves característiques d'obra electroacústica i de música electrònica, va acabar convertit en un CD que, ara, ha editat l'associació cultural La Olla Express.\nDe fet, la seva feina és una evolució del Saló Sonor, un projecte amb el que ja havien actuat en festivals diversos. Ara podreu veure on ha portat el seu talent a aquestes dues creadores, en un concert on Eli Gras segueix explorant el so de materials diversos i construint els instruments més sorprenents i Mar Morey il·lustrarà visualment la música, a la vegada que projecta en temps real el que passa a l'escenari.\nSi voleu saber més sobre el concert Xylotheque, consulteu el web del Centre Cívic Convent de Sant Agustí.


Una introducció a Google Drive i coses que podeu fer amb ell - Còpia De Seguretat | Setembre 2021\nUna introducció a Google Drive i coses que podeu fer amb ell\nGoogle ja estava pràcticament als núvols, però ara ha impulsat un altre pilar amb el llançament de la seva solució d’emmagatzematge en línia - Google Drive. Si sou un usuari de Dropbox o qualsevol altre usuari d’emmagatzematge en línia per aquest tema, Google Drive no necessita cap introducció. Si és la vostra primera vegada (atret pel nom de Google sense cap mena de dubte), Google Drive us pot créixer i ser la vostra botiga en línia per a tots els documents, inclosos vídeos, fotos, Google Docs, PDF i molt més. Google Drive sincronitza perfectament els fitxers a tots els dispositius i té algunes funcions interessants.\nUna oferta que no podeu rebutjar\nGoogle Drive ofereix 5 GB d’espai d’emmagatzematge gratuït i plans de pagament que comencen a partir de 2,49 dòlars / mes que obté 25 GB més (també 100 GB per 4,99 dòlars al mes o fins i tot 1 GB per 49,99 dòlars / mes). Els subscriptors pagats del pla d’emmagatzematge de Google per a Gmail o Picasa, reben automàticament 25 GB a Google Drive en lloc de 5 GB. Viceversa, si actualitzeu a 25 GB a Google Drive, l’espai de Gmail també s’amplia fins a 25 GB.\nQuè podeu fer a Google Drive\nGoogle Drive podria esdevenir el vostre Volta d'emmagatzematge centralitzada per a tots els vostres documents al núvol. Google Drive es converteix automàticament en la llar de tots els vostres documents de Google. De fet, quan inicieu la sessió, ja no veureu Google Docs al seu avatar tradicional. Els vostres documents de propietat es troben a La meva unitat mentre que tots els documents compartits es classifiquen a sota Compartit amb mi.\nCom a la pantalla següent, podeu crear documents nous o crear carpetes específiques per organitzar tots els vostres documents. També podeu arrossegar fitxers compartits amb vosaltres a carpetes específiques de La meva unitat.\nGoogle Drive us permet crear i col·laborar a la manera antiga com ho feia Google Docs. També fa un seguiment dels canvis dels documents i manté les còpies de revisió de fins a 30 dies o les darreres 100 revisions. Per damunt d’això, Google Drive suprimeix les versions més antigues. Cada fitxer compartit o altrament ve amb marques de temps.\nAccediu a Google Drive des de qualsevol lloc amb l'aplicació Drive\nSi instal·leu l’aplicació de client de Google Drive per a Windows PC o Mac, podeu sincronitzar tots els vostres documents de Google en línia amb l’ordinador. Podeu ser selectiu amb la vostra sincronització: tots els documents de sincronització de Google La meva unitat o carpetes individuals i elements dins Compartit amb mi.\nGoogle Drive es refereix a penjar i emmagatzemar fitxers al núvol. Podeu carregar imatges i vídeos fàcilment enviant-los a l'aplicació d'escriptori de Google Drive. Podeu convertir fitxers a format de Google Docs amb el format Exporta a Google Docsfunció i editeu-les en línia de manera col·laborativa.\nTambé es pot accedir a Google Drive des del telèfon i la tauleta Android mitjançant la instal·lació del directori Aplicació de la unitat.\nFeu una cerca al vostre Google Drive\nAmb el temps, Google Drive es podria convertir en el vostre repositori central. Google Drive inclou l’arsenal habitual d’operadors de cerca que us ajudaran a indicar el vostre resultat. Aquí teniu la pàgina que us mostra com fer-ho navegueu per Google Drive amb operadors de cerca.\nAmplieu Google Drive amb aplicacions\nPodeu instal·lar aplicacions específiques de Google Drive des de Chrome Web Store. Aquestes aplicacions us poden ajudar a editar imatges i vídeos, fer fax i signar documents, gestionar projectes, crear diagrames de flux i molt més. Podeu afegir aplicacions fàcilment cercant amb 'Unitats d'aplicacions' a Chrome Web Store. Les aplicacions compatibles comptaran amb la icona de Google Drive. Les aplicacions són compatibles amb tots els navegadors compatibles i no només amb Chrome.\nAquesta ha estat una breu introducció a Google Drive. Hi ha moltes característiques sota la superfície. El millor de Google Drive és que amb una mica de gestió, podria ser l’enllaç perfecte entre tot el que feu i amb Google. Explica’ns les teves primeres impressions.\npestanya tancada accidentalment\nperspectives d'ajuda per iPad\nmillor gestor de fotos d'Android


La Kuadrilla de la Muerte, de Juncosa, presenta un nou videoclip\nAmb aquest vídeo musical, el grup de punk-rock garriguenc vol participar al Makot Fest d'Alguaire, el proper 6 d'abril. Els tres grups més votats a la plataforma YouTube formaran part del cartell del festival, on ja està confirmada la presència dels grups KOP i A Kontra Korrent.\nFa 1 any - Cervià de les Garrigues\nLa intenció del centre municipal és distribuir-lo en tres franges d'edat i integrar continguts amb el currículum escolar. Els subgrups de 6-9 anys i 9-13 comencen aquest febrer.\nFa 2 anys - La Granadella\nEl Govern confirma que enguany iniciarà la construcció de l'Arxiu Comarcal de les Garrigues, el penúltim que falta a Catalunya\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, i la consellera de Cultura, Laura Borràs, recorden a les Borges la decisió presa al consell executiu del desembre passat.\nFa 2 anys - Les Borges Blanques\nUna nova parella de gegants de les Borges substituïrà els actuals a les sortides\nAquest matí s'han presentat Anhel i Llibertat, que agafen el relleu de Ramon Berenguer IV i Peronella. Aquests es reservaran només per la trobada de Festa Major.\n25 concerts representatius dels 25 anys de l’Slàvia\nLa sala borgenca, un dels pocs espais a Ponent de música en viu, commemora al llarg del 2019 els 25 anys d'existència programant 25 actuacions que han deixat marca al local.\nFa 2 anys - Juneda\nL’Incursió Social 2018 se centra en el medi ambient\nHi participen Talma, la residència municipal d'avis de Juneda, Sant Joan de Déu d'Almacelles, Acudam de Mollerussa, l'associació Alba de Tàrrega i el centre de dia de Bellpuig.\nCor Euridice: 25 anys d’evolució artística\nUn concert el 25 de novembre, amb peces compostes per a l'ocasió, va tancar els actes de commemoració del quart de segle, que van començar al gener. Nascut el 1993 com a cor mixt i vinculat a l'escola de música, s'ha consolidat com a cor femení, un dels pocs que hi ha a Ponent.\nFa 2 anys - Torrebesses\nEn la línia de les edicions anteriors, quatre escriptors es tancaran al castell-palau per inspirar-se i escriure, després, relats de terror que l'editorial Apostroph publicarà el 2019.\nFa 2 anys - El Cogul\nFa 2 anys - El Vilosell\nComença la programació més transversal del Foment\nL'equipament junedenc ofereix espectacles de teatre, dansa, circ, música i teatre familiar, una varietat que també es veu reflectida en el 'qui', noms consagrats i joves talents.\nGossos s’acomiadarà de Ponent tocant a l’Slàvia\nLa sala borgenca dona a conèixer 14 concerts d'ara fins al desembre, amb un predomini de formacions catalanes que es consoliden i que es comprometen amb l'entorn.


El fill predilecte de Gaddafi es declara innocent de crims contra la humanitat\nEl fiscal del Tribunal Penal Internacional detalla que els contactes amb Saïf al-Islam són, de moment, només "informals" i "indirectes"\nREUTERS L'Haia 29/10/2011 12:55\n260x366 Saïf al-Islam. REUTERS Saïf al-Islam. REUTERS\nSaïf al-Islam, el fill escollit de Muammar al-Gaddafi, ha dit aquest dissabte que no és culpable dels crims contra la humanitat pels que se l'acusa. El fiscal del Tribunal Penal Internacional (TPI) ha dit que el seu departament estava tenint "contactes informals" amb al-Islam, desaparegut des de la mort del seu pare.\nLa fiscalia ha dit aquest divendres que intenta convèncer l'acusat d'entregar-se i que li ha volgut deixar clar que, tot i tenir una ordre de recerca i captura de l'Haia, és innocent mentre no es provi el contrari.\nEs creu que Saïf al-Islam podria haver fugit pel sud de Líbia rumb a Níger, però que les autoritats d'aquest país veí li demanarien massa diners per donar-li asil.\n"A través d'intermediaris tenim contacte informal amb Saïf. La fiscalia li ha deixat clar que si s'entrega al TPI, té el dret de ser escoltat en un tribunal, i és innocent mentre no es provi el contrari. El jutge decidirà", ha dit el fiscal Luis Moreno-Ocampo en un comunicat.\n"A més a més, hem tingut constància a través de canals d'informació informals que un grup de mercenaris s'han ofert a Saïf per portar-lo a un país que no hagi ratificat els Estatuts de Roma del TPI. El departament del fiscal també explora la possibilitat d'interceptar qualsevol avió en l'espai aeri d'un país que reconeix el tribunal per ordenar l'arrest", ha afegit.\nEls països que no han signat els Estatuts de Roma no estan obligats a entregar acusats.\nL'OTAN posa punt i final a la missió a Líbia\nL'Aliança Atlàntica ha anunciat aquest divendres que finalment acabarà la seva missió a Líbia el 31 d'octubre, després que el Consell de Seguretat de l'ONU donés per finalitzat –per unanimitat– el mandat a Líbia.


ACTUALITAT - Pàgina 50 de 50 - Escola Oficial d'Idiomes de Lleida\nPodeu consultar aqui la nova edició del butlletí L’Esdeveniment, butlletí informatiu amb les novetats més destacades i el resum de les activitats realitzades durant el curs escolar 2012-2013 a l’EOI de Lleida. (2n quadrimestre, estiu 2013)\nPodeu consultar aqui la nova edició del butlletí L’Esdeveniment, butlletí informatiu amb les novetats més destacades i el resum de les activitats realitzades durant el curs escolar 2012-2013 a l’EOI de Lleida. (1r quadrimestre, hivern 2013)\nPodeu consultar aqui la nova edició del butlletí L’Esdeveniment, butlletí informatiu amb les novetats més destacades i el resum de les activitats realitzades durant el curs escolar 2011-2012 a l’EOI de Lleida. (2n quadrimestre, estiu 2012)\nPodeu consultar aqui la nova edició del butlletí L’Esdeveniment, butlletí informatiu amb les novetats més destacades i el resum de les activitats realitzades durant el curs escolar 2011-2012 a l’EOI de Lleida. (1r quadrimestre, hivern 2012)\nPodeu consultar aqui la nova edició del butlletí L’Esdeveniment, butlletí informatiu amb les novetats més destacades i el resum de les activitats realitzades durant el curs escolar 2010-2011 a l’EOI de Lleida. (2n quadrimestre, estiu 2011)\nPodeu consultar aqui la nova edició del butlletí L’Esdeveniment, butlletí informatiu amb les novetats més destacades i el resum de les activitats realitzades durant el curs escolar 2010-2011 a l’EOI de Lleida. (1r quadrimestre, hivern 2011)


Holiday home Lyngtoften B- 2814 Hals Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday home Lyngtoften B- 2814\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Hals, no busqui més enllà de Holiday home Lyngtoften B- 2814. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Hals. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions.\nL'ambient de Holiday home Lyngtoften B- 2814 es reflexa en cada habitació. calefacció, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, forn microones, renta vaixelles són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix instal.lacions fantàstiques, incloses sauna, per ajudar-vos a relaxar després d'un carregat dia a la ciutat. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Holiday home Lyngtoften B- 2814.


El diari de Tavernes: El PP denuncia que Compromís "li dóna carpetada a la depuradora i condemna el futur del municipi"\nEl PP denuncia que Compromís "li dóna carpetada a la depuradora i condemna el futur del municipi"\nEl PP de Tavernes ha denunciat que l'Alcalde de Compromís, Jordi Juan, "li ha donat carpetada" al futur de la localitat després que s'haja negat, per tercera vegada en les Corts, a desbloquejar la depuradora que "asseguraria el desenvolupament econòmic, social i turístic del municipi".\nAixí ho ha denunciat la portaveu de la localitat, Eva Palomares, qui ha criticat que en el Ple de debat de Política General, Compromís i el PSPV votaren en contra d'una proposta del PP per a desbloquejar el projecte perquè Tavernes de la Valldigna puga mirar al futur amb garanties. "Li pot més la seua animadversió política que el futur dels ciutadans de Tavernes", ha denunciat.\nPalomares ha recordat que esta és la tercera ocasió en la qual l'alcalde i diputat dels Corts vota en contra d'un projecte que rellançarà el municipi, ja que Jordi Juan, també va votar amb la resta del seu grup i socis de Govern "en contra de Tavernes, en tombar una esmena del PP per a incloure 3 milions en els Pressupostos de la Generalitat (PGV) de 2017 per a construir la depuradora".\nSobre este tema ha assenyalat que el PP seguirà reivindicant la urgent execució d'una obra vital per al desenvolupament del municipi i del Sector 17 Marenys de la Platja de Tavernes.\nEn este sentit ha recordat que va ser el PP el que va impulsar des del seu govern en l'Ajuntament de Tavernes la construcció de la Depuradora amb la finalitat de donar servei a esta platja facilitant el tractament de les aigües residuals de manera eficient i sostenible.\n"Va ser el PP el que ho va proposar i va programar les expropiacions necessàries, consignat una partida pressupostària a este efecte, però va anar el govern local de Compromís, el que ho va guardar en un caixó durant sis anys, per a després votar en contra". Així, ha afegit que "ha hagut de ser de nou el PP el que ho traga dels caixons i ho porte a les Corts, però a Compromís no li interessa que Tavernes cresca".\nSobre este tema, ha assenyalat que la depuradora pot impulsar el desenvolupament futur de Tavernes de la Valldigna, però "si no es construeix en els pròxims cinc anys, el Pla d'Acció Territorial de la Infraestructura Verda del Litoral (PATIVEL) entrarà en acció i tota esta zona desapareixerà tal com està concebuda".\nAnònim 3 d’octubre de 2017, a les 6:03\nDefinitivamente, este govern que tenim li importa no res les necesitats del poble, evidentment (frase que repeteixen tots ells amb molta asuiditat) Aixo d aprofitar que tenim al alcalde en les Corts, aixo no toca, EVIDENTMENT toca tocar les boletes a la gent del poble, estos no entenen res! Impresionant tot l equip de govern que tenim


Microscopi: Som dones que volem canviar les regles ·\nJa en alguns països s’ha implantat el permís menstrual, per aquelles persones amb dolors menstruals, que poden disposar de 8h/mes, recuperables en els 3 mesos següents, per tenir cura del seu cos. Aquesta mesura ha generat un debat intern entre sindicats i patronals, ja que s’al·lega que, en cas de necessitat i dolor, existeix la possibilitat d’acollir-se a dies de vacances o assumptes propis, on no cal justificar el motiu de l’absència. Però, és aquesta una solució davant un procés natural que no s’ha d’amagar? Visibilitzar la regla és necessari, com ho és tenir en compte el cicle de la dona com una part de la salut i el benestar de les treballadores. I, a nivell organitzatiu, el permís no té costos, donat que és recuperable.\nA banda del debat més purament econòmic, existeix un motiu clau per posar el tema sobre la taula: la necessitat de reconèixer l’espai que ha de tenir el cicle menstrual, perquè treballem però som cícliques per naturalesa, i aquesta mesura dóna llibertat perquè les treballadores puguin organitzar-se en benefici de la seva salut. Cal doncs, una visió transformadora del model econòmic, per tal que les bases de l’economia siguin els valors que atorguen dignitat a la vida (cultura, salut, cures, emergència climàtica…).\nI si visualitzem la menstruació, és necessari tenir en compte la implicació que té en el medi ambient, i el gran negoci de les multinacionals fabricants de productes d’higiene íntima. Una dona pot menstruar 400 vegades durant la seva vida, a cada cicle necessitarà entre 4 i 6 compreses o tampons al dia, per tant, utilitzarà entre 6 i 10.000 tampons, residus amb un greu impacte ambiental. Si tractem la regla com el que és, un procés natural, hauríem de buscar alternatives centrades en la salut de les dones i el futur del medi ambient, orgàniques i sostenibles, alineades amb la naturalesa, ja que si no, la cosa més natural del món, es converteix en un fet terriblement contaminant. Parlem i utilitzem doncs, alternatives ecològiques: la copa menstrual, les compreses de tela i els tampons i compreses orgàniques. Parlem de la menstruació, naturalitzem i respectem les nostres regles i treballem per l’ecofeminisme.\nTags: Decidim Ripollet Microscopi Núria Chavez\nPrevious: Bústia: Prou curses il·legals\nNext: Bústia: El català, presses i giragonses


Martí creu que es podrà signar un CDI amb Espanya similar al de França i amb clàusules antiabús\nEl cap de Govern s'ha mostrat confiat que Espanya accedirà a signar un CDI similar al que el Principat va segellar amb França\n3 min. Andorra la Vella 08/09/2014 19:30\n651x366 El cap de Govern, Toni Martí / G.L.T. (ANA) El cap de Govern, Toni Martí / G.L.T. (ANA)\nEn declaracions als mitjans de comunicació amb motiu de la Diada de Meritxell, Martí ha donat a entendre que el conveni que se signi amb el veí del sud no té per què incloure l'intercanvi automàtic d'informació fiscal. El cap de Govern ha afegit que "les relacions amb els dos estats veïns són excel·lents".\nMartí ha assegurat que un dels missatges que va transmetre a Rajoy durant la reunió que va mantenir-hi fa unes setmanes va ser que "de la mateixa manera que vem aconseguir signar un CDI amb França sota els estàndards de l'OCDE i amb algunes clàusules anitabús, li vaig dir que creia que aquest era el model que havíem de negociar". En aquest sentit, ha assegurat que "em va semblar, i ho dic amb prudència, que el senyor Rajoy ho va entendre perfectament".\nEn aquest sentit, Martí ha destacat que si es va signar aquest tipus de conveni amb França, "un país insígnia de la transparència, no veig perquè no podríem aconseguir-ho també amb Espanya".\nEl cap de Govern també ha explicat que va traslladar a Rajoy "els grans esforços que ha fet Andorra", i ha assegurat que "el govern espanyol n'és coneixedor i ho agraeix". En aquest sentit, Martí ha assegurat que les relacions amb el Regne d'Espanya, i també amb la República francesa, "són excel·lents" i, fins i tot, ha afegit que "potser són les millors que hem tingut".\nEl criteri del Govern sobre la Regla d'or serà positiu, però "amb suggeriments"\nD'altra banda, Martí ha assegurat que el criteri del Govern sobre la Regla d'or, que es donarà a conèixer dimarts, "serà positiu". El cap de Govern ha afegit que "hi ha suggeriments que es faran al Consell General, però serà positiu".\nMartí ha assegurat que "el grup parlamentari que ens dóna suport vol la Regla d'or, ja que és una bona eina de responsabilitat, més ara, quan hem desplegat tot el nostre sistema fiscal, per tal que no ens torni a passar mai més el que ens ha passat, que en pocs anys hem passat de no tenir gairebé endeutament a tenir, entre els comuns i el Govern, més de mil milions".\nMartí confia que la llei del Joc es votarà aquesta legislatura\nD'altra banda, Martí s'ha mostrat confiat que la llei del Joc es podrà votar durant aquesta legislatura. Ha destacat que, un cop es voti, caldrà constituir el Consell Regulador del Joc, format per representants nomenats pel Govern. Aquest òrgan, però, ha deixat clar que no es constituirà fins la legislatura que ve, ja que una esmena del grup demòcrata ho bloquejarà. El motiu és que "estem en vigílies d'eleccions" i el Govern no vol fer un nomenament ara, per tal d'evitar suspicàcies.\nPel que fa a l'interès que ha despertat la possibilitat d'obrir un casino entre els particulars, Martí ha assegurat que aquest hi és. "Els rumors diuen que hi ha molta gent interessada", tot i assegurar que "jo no m'hi he vist". Martí ha puntualitzat que aquest interès es constatarà un cop la llei estigui aprovada, s'hagi creat el Consell Regulador del Joc i aquest obri el concurs per obtenir la llicència de casino.\nEl cap de Govern, a més, ha tornat a insistir que les eleccions no seran fins el 2015.


Empresa de Neteja a Terrassa - Serveis de Neteja a Terrassa - LG Limpiezas Generales del Vallés\nCentrem el servei amb dedicació i professionalitat per oferir grans resultats per a tot tipus de clients\nAdaptem sistemes de treball únics per a cada tipus de planta, equipats amb una gran varietat de mecanismes i recursos\nAmb especialistes en neteja a llarg termini per garantir un servei fiable, segur i complet\nContacte de resposta propera i immediata per guiar i resoldre incidències per superar grans reptes\nEspecialistes en serveis de neteja\nLG Valles és una empresa que des de fa més de 30 anys presta diferents tipus de serveis de neteja. La nostra filosofia i estil de treball es caracteritza principalment per dedicar-nos amb dedicació i exclusivitat a cadascun dels nostres clients amb l'objectiu d'oferir un servei eficaç, d'alta qualitat i a preus competitius. Gràcies a la nostra metodologia de treball i a la confiança que els clients han dipositat en nosaltres.\nTelèfon: 937 801 735\nDe dilluns a divendres: 8:00 AM - 18:00 PM\nFeu servei a la meva zona?\nLG Valles serveix a tot Catalunya. Disposem de diferents equips distribuïts en diferents ubicacions per fer accessibles els nostres operadors als seus centres.\nTindré la mateixa operaria\nLG Valles és una empresa fermament compromesa a donar estabilitat als nostres operadors perquè els nostres clients gaudeixin d'un equip de confiança. Els canvis de personal es produiran només en situacions de força major (malaltia, vacances, etc.), on permetem altres opcions amb altres companys per evitar una interrupció del nostre servei.\nCom garantiu la qualitat del vostre servei?\nA més de totes les condicions detallades anteriorment, com ara treballadors de formació, equip fix d'operadors, atenció personalitzada dels nostres coordinadors, contrast de l'experiència professional i referències en la contractació de nou personal, etc. Supervisem la qualitat dels nostres serveis a través d'una supervisió dels nostres coordinadors, sempre a disposició del client.\nOferir solucions completes de desinfecció covid-19 complint tots els protocols\nReserva un servei ara\nContacta amb LG Vallés


En crida i cerca dotze membres d'ETA i les FARC\nL'Audiència cursa ordres de detenció perquè els sospitosos haurien compartit informació sobre explosius. Mentrestant, l'autòpsia de l'etarra Anza indica que no hi va haver maltractament\nLa fiscal del Tribunal de Baiona Anne Kanayakis.\nEl jutge central d'Instrucció número 6 de l'Audiència Nacional, Eloy Velasco, ha cursat les ordres internacionals de detenció contra els sis presumptes etarres i sis membres de les Forces Armades Revolucionàries de Colòmbia (FARC), als qual ha processat per compartir informació sobre l'ús d'explosius i per intentar cometre diversos assassinats, entre els quals hi hauria el del president del país sud-americà, Àlvaro Uribe, i el de l'antecessor, Andrés Pastrana, segons informaren fonts jurídiques.\nLes ordres de crida i cerca afecten els sis suposats etarres, Arturo Cubillas Fontán, José Ignacio echarte Urbieta, Ignacio Domínguez Achalandabaso, José María Zaldúa Corta, José Angel Urtiaga Martínez i José Miguel Arrugaeta San Emeterio, i els presumptes membres de les FARC Gustavo Navarro Morales, Victor Ramón Vargas Salazar, Omar Arturo Zabala Padilla, Emiro del Carmen Ropero Suárez, Rodrigo Granda Escobar i Luciano Martín Arango.\nAquests dotze processats viuen a Veneçuela i Cuba. A partir d'ara, caldrà esperar la resposta de les autoritats veneçolanes i cubanes a les ordres internacionals d'arrest. Si els processats fossin detinguts, el jutge Velasco demanaria al Govern espanyol que començàs els tràmits per a les extradicions.\nJon Anza no va patir lesions\nLes conclusions preliminars de l'autòpsia practicada al cadàver de l'etarra Jon Anza descarten l'existència de "lesions traumàtiques" externes i d'hemorràgies internes i apunta a un error multiorgànic ("polivisceral pneumocardiopulmonar") com a darrera causa de la mort. La fiscal del Tribunal de Baiona Anne Kanayakis assenyalà que, a l'espera de les conclusions definitives, l'estat de salut d'Anza quan fou trobat inconscient a Tolosa el 29 d'abril de 2009, 11 dies després de la desaparició, "era molt deteriorat" i recordà que l'etarra patia una greu malaltia.\nLa fiscal informà que encara queden proves toxicològiques per fer-li i explicà que no s'ha permès la presència d'un metge de confiança de la família, tal com havia reclamat, perquè és una situació que no preveu el procediment en aquest tipus de casos. Malgrat això, indicà que els familiars podran fer les comprovacions que creguin oportunes quan els sigui lliurat el cos.\nAhir dematí, abans de conèixer-se els resultats de l'autòpsia fets públics, desenes de manifestants demanaren a Tolosa "la veritat" sobre la mort de l'etarra Jon Anza. Unes vuitanta persones es van congregar davant del centre sanitari, envoltat d'un important dispositiu policial, que no va poder impedir que alguns hi entrassin.\nAmb pancartes amb el lema "Volem la veritat" i ikurrinyes, els manifestants s'enfrontaren amb les forces de la Policia, que van llançar gasos lacrimògens.\nRepresentants de l'esquerra abertzale rebutjaren el cap de setmana la versió oficial sobre la desaparició i mort d'Anza i es mostraren "convençuts" que va "estar en mans" de les Forces de Seguretat de l'Estat els dies previs a la mort. En aquest sentit, Kanayakis confirmà que s'ha constatat la presència de dos guàrdies civils a un hotel de Tolosa el 20 de maig de 2009, però afirmà que no es pot establir una relació directa amb la desaparició d'Anza, trobat 20 dies abans, ja que, segons indicà, és "coneguda" la presència d'agents de l'Institut Armat al sud de França en tasques antiterroristes.\nNo ès Veneçuela, ès Veneciola.


ITINERARI A – De plaça Catalunya al moll\nLongitud : 1,5 quilòmetres\nDescripció : Aquest recorregut té el seu punt d’inici a la plaça Catalunya, al centre de Blanes, i segueix tot el frontal marítim fins arribar al port. Tot el camí és pla i no presenta cap dificultat.\nPunts d’interès del recorregut : La Casa del Poble, edifici construït als anys vint i renovat recentment, que va actuar com a centre cultural, recreatiu i polític d’importància. El Frare, monument erigit en memòria de l’escriptor blanenc Joaquim Ruyra.\nPasseig de la Mestrança, zona on antigament s’hi situava una part de les drassanes de la vila, de gran importància estatal durant el segle XIX. A l’inici del passeig, hi ha la casa Saladrigas, construïda el 1926, i actualment destinada a usos culturals.\nLlotja antiga, edificada entre els anys 30 i 40.\nLlotja nova, on cada tarda es celebra la subhasta del peix.\nMoll, zona d’amarrament de la flota pesquera, construït a partir del 1914.\nPunta Santa Anna, petita cala situada a l’extrem de l’esplanada del port.


dels nens al dentista, responsabilitat dels pares – Dental Soto\nDental Soto > Bloc > News > La primera visita\nÉs important que es prengui consciència que molts problemes dentals podrien evitar-se portant al nen a l’odontòleg abans que li surtin les dents definitives.\nSi una dent de llet té càries,\nPer descomptat que sí. Una càries en una peça temporal causa al nen tant dolor com en una definitiva. Si la càries és profunda i arriba a el “nervi”, a més del dolor, li causa una infecció.\nSi el nen continua sense atenció, la peça dentaria es destrueix i cal extreure-la.\nSegons l’edat es col·loca un mantenedor d’espai per a la peça definitiva. No existeix millor mantenedor d’espai que la peça natural, per això és fonamental que els pares es preocupin que les dents de llet romanguin sans fins que arribi el moment del recanvi.\nHauria de començar a fer-ho quan apareguin els primers molars de llet. Han de ser els pares els encarregats de realitzar la higiene.\nQuan el nen és capaç d’utilitzar un raspall infantil, encara que ja sàpiga fer-ho bé, encara és un joc per a ell. Així que els pares han d’ocupar-se que adquireixin l’hàbit de raspallar-se almenys dues vegades al dia, completant ells la correcta higiene.\nÉs important destacar que en aquesta etapa les pastes per a nens no són indispensables, sinó simplement un reclam per als petits. L’important és el raspallat i que el nen s’acostumi a fer-ho. Els pares han de predicar amb l’exemple.\nQuan és aconsellable portar al nen a la seva primera revisió odontológica?\nLes revisions han de fer-se una vegada completada la dentició primària. És a dir quan han sortit totes les dents de llet.\nLes visites a l’odontòleg tenen entre els seus objectius llevar les “pors al dentista”, convertir-ho en un costum, per “prevenir” i no només per “guarir”. Les revisions s’aconsellen cada 6 mesos.\nQuin és la fi de les revisions periòdiques?\nQue el nen es familiaritzi amb els instruments i aparells odontológicos, que se senti còmode i vagi agafant confiança en la consulta.\nCal explicar-los a cada moment el que se li va a fer i perquè.\nEls nens copien les conductes dels pares. Si perceben que aquests van al dentista preocupats o amb por, ells ho mimetitzaran.\nLa majoria dels nens que acudeixen a les consultes per a revisions periòdiques des que són petits, es converteixen en el futur en excel·lents pacients a l’hora dels tractaments, ja que vénen confiats amb el professional i disposats a col·laborar amb ell.


Campanya 2016 | Cap de Barbaria II\nEn el marc dels objectius científics generals del projecte d’investigació “Les comunitats prehistòriques de Formentera. Arqueologia, patrimoni i societat”, i atenent als seus resultats, hem volgut continuar amb el conjunt de la recerca desenvolupada. Motiu pel qual plantegem, per aquesta darrera anualitat, dos tipus d’objectius fonamentals, basats també en l’experiència acumulada en les anualitats anteriors:\n– La comprensió i caracterització de les comunitats prehistòriques de Formentera i les seves dinàmiques socials pròpies.\n– L’acotació cronològica de les diverses fases documentades i del seu registre material.\n– La contextualització d’aquestes comunitats en l’articulació de les xarxes de circulació de mercaderíes a llarga distància, que conectàren tota la Mediterrània Occidental i la vessant Atlàntica de la Península Ibèrica, a les acaballes de l’Edat del Bronze.\n– La relació i interacció d’aquestes comunitats amb el propi medi insular i la gestió que feren de cadascun dels recursos.\n– Ampliar l’inventari d’assentaments prehistòrics en cova mitjançant programes de prospeccions territorials.\n– Avaluació del potencial arqueològic real de les coves que han aportat notícies de troballes prehistòriques i de les noves que es documentin.\n– Primera caracterització (material, cronològica i contextual) de la Cova 127.\n1. Excavacions al jaciment de Cap de Barbaria II.\n– Sector 1, realització d’alguns sondejos als murs dels àmbits 3 i 1 i excavació d’exteriors.\n– Sector 2, continuació de les tasques d’excavació dels nivells corresponents a l’àmbit 8 i els seus exteriors.\n2. Consolidació i restauració de les estructures corresponents als àmbits 1 i 3 de Cap de Barbaria II.\n– Continuació de la prospecció sistemàtica i inventari de les coves dels penyassegats de La Mola i Barbaria.\n4. Cova 127.\n– Realització d’un sondeig, per avaluar la presència de nivells arquelògics ben conservats a la cambra A i avaluar-ne el context material.


Festival gastronòmic amb el conill de l’Aleixar (Baix Camp) - Ramon Roset\nHome gastronomia Festival gastronòmic amb el conill de l’Aleixar (Baix Camp)\nEl grup de La Llesca, som un conjunt d’amics, quasi tots col.leccionistes de plaques de cava, que des de l’any 2006, esmorzem (els que les seves circumstàncies laborals els ho permet) junts cada dijous al restaurant La Llesca del carrer Bailén. Cada 9 dijous, un dels membres convida a la resta a esmorzar en un indret especial que té a veure amb el seu lloc d’origen o bé amb alguna circumstància vital seva.\nAquests esmorzars especials, ens han portat a voltar per tota Catalunya i a gaudir de bons restaurants, sovint d’aquells que no surten a les guies i, que un cop els coneixes guardes gelosament com un tresor només a compartir amb els més íntims. Tanmateix hem tingut l’ocasió de tastar plats de la cuina tradicional catalana, elaborats de manera casolana seguint les receptes de sempre, serveixi d’exemple el trinxat de la Cerdanya que varem degustar a Ca la Lluïsa d’Arsèguel, les carxofes a la brasa a Casa Juanito de Sant Boi, les gambes de Can Flores a Blanes, les garotes a la Fanga de Llofriu, els castanyons fets a la bruta a La Gambina de Colera o el menú degustació de tots els plats emblemàtics de la Fonda Europa de Granollers.\nEn el darrer d’aquests esmorzars, el llescaire Joan Ferré ens ha portat a L’Aleixar, un petit poble de vuit-cents i escaig habitants, situat a la comarca del Baix Camp sota els darrers contraforts de la serra de la Mussara.\nEl restaurant era el Casal La Unió (ara anomenat Casal Josep Guardiola). El plat estrella de l’esmorzar va ser el conill a la brasa confitat amb herbes de la Mussara.\nUn plat de traca i mocador. És un d’aquells plats que emocionen i et donen ganes d’aplaudir un cop l’has acabat. El millor conill que he menjat mai. És el plat que el periodista Xavier Grasset lloava en un article al diari El Punt-Avui del dia 19 de juny d’enguany.\nL’Isabel Torres, la cuinera del casal, és qui elabora el plat. Després de recollir diferents herbes aromàtiques pel massís de La Mussara les posa a macerar durant dies en oli d’arbequines elaborat a la cooperativa del poble. Talla el conill i el posa a coure a la brasa, un cop està enrossit, el confita en l’oli macerat en herbes. El resultat és un conill melós, on la carn es separa dels ossets, desfent-se a la boca, deixant tota una simfonia de sabors provinents de les herbes i l’oli. L’acompanya d’unes patates fregides, fetes al moment, cruixents i amb el punt de sal perfecte.\nL’Isabel es retira el proper mes de març, pel que queda poc temps per poder gaudir del plat elaborat per ella. Creieu-me, no us el perdeu. El plat justifica perfectament el viatge !!!\nEl punt i final, el va posar la mare d’en Joan, que als seus 92 anys, gaudeix d’una vitalitat envejable, que va elaborar els postres: primer un menjar blanc, una crema d’ametlles típica del Baix Camp i després una crema catalana que posava la pell de gallina, tan pel seu sabor, com per la seva textura, com pel punt de cremat del sucre.\nEn aquest magnífic esmorzar hi havia un convidat d’excepció, en Salvador Burgos, del celler Burgos-Porta (D.O.Q. Priorat) que va ser l’encarregat de posar els vins. Varem començar amb el Joan Alberich 2007, un monovarietal de Syrah, varem continuar amb el Mas Sinen 2006 (garnatxa, cabernet i carinyena) i per finalitzar varem gaudir del Mas Sinen 2007, que va ser l’estrella de l’esmorzar i que us comentaré amb tot detall en un altre post.


Les castanyes, aliment clau per acompanyar la tardor | Som de Mercat\nActiu 02 nov., 2017 Per Redacció Mercats BCN\nAmb l’arribada de la tardor sovint el que ve més de gust és jeure a la vora del foc amb una papereta ben plena de castanyes. Són un fruit sec que acostumem a menjar torrat i les podem cuinar al foc, al forn, o inclús al microones.\nLes castanyes, a més de ser boníssimes, aporten una sèrie de propietats molt beneficioses pel nostre organisme. Compten amb un alt contingut de fibra, proteïnes i hidrats de carboni, sent així una font d’energia notable i un aliment adequat contra l’estrenyiment. A més, posseeixen una sèrie de minerals – fòsfor, calci i magnesi – que ajuden al manteniment dels ossos i les dents.\nA causa del seu gran contingut d’aigua, les castanyes són un dels fruits secs amb menys calories i segons diversos estudis, se’ls atribueix també propietats antiinflamatòries i reconstituents vasculars.\nAquest producte el podem trobar fins a finals de desembre i et recomanem que quan vagis al mercat a comprar-ne triïs aquelles que són grosses, que pesin, i que no tinguin talls ni taques, que mantinguin la brillantor.\nPel que fa la seva conservació, les castanyes es poden mantenir en bon estat fins a un mes a la nevera. Si el que t’interessa és conservar-les més temps, pots congelar-les fins a sis mesos amb l’escorça, sempre amb un tall prèviament fet perquè a l’hora de cuinar-les posteriorment no explotin si no han estat descongelades. Et recomanem no guardar-les en bosses de plàstic, ja que es poden rovellar.


Tractament del cargol poma amb aigua de mar | Comunitat General de Regants de la Dreta de l´Ebre\nTractament del cargol poma amb aigua de mar\nObjectiu: Inundar amb aigua de mar tots els desaigües envaïts per cargol poma, sempre que sigui possible.\nAbast: Els desaigües que s'inundaran amb aigua de mar aquest 2016 seran:\n1. Paral.lela dreta de la Figuerola i afluents (Marquesa, Matamoros, Marronga, Alcalde Grau...)\n2. Desaigüe General i part d'afluents (Nòria, Fita...)\n3. Desaigüe Travesser i part d'afluents (Dalmases, Pastoret i Notari)\n4. Part del desaigüe del Núm. 5\n5. Part del desaigüe Estret de la Sèquia Gran\n6. Desaigüe de la Sèquia Gran\n7. Part desaigüe de Portes Roges\n8. Les Guies de Campredó o Tres desaigües\n9. Desaigüe de Circumval.lació\n10. Part desaigüe del Núm. 1\n11. Part desaigüe de Tascó\n12. Part desaigüe de Canal Curt\n13. Desaigüe Circumval.lació zona 12\n14. Part desaigüe Rampaire\n15. Part desaigüe de les Olles\n16. Part desaigüe Carreter\n17. Paral.leles dreta i esquerra de l'Agulla\n18. Desaigüe Central\n19. Desaigüe de Gossos\n20. Desaigüe de Riu Vell (fins pont de Ferro)\n21. Desaigüe de la Sèquia de l'Ala\n22. Desaigüe de la Sèquia Mare\n23. Desaigüe de la Cinta i afluents\nDates: La inundació es realitzarà durant el mes de novembre.\n23 d'octubre.- Tancament del Canal Principal\n24 d'octubre fins el 4-6 de novembre.- Es posaran en funcionament les estacions de bombament per tal de treure l'aigua dolça de la zona a tractar. Es realitzaran parades amb terra dins els desaigües per controlar els nivells de l'aigua de mar i evitar aportacions d'aigua dolça.\n7-27 de novembre.- Es retirarà una comporta de l'estació de bombament núm. 1, 2 i de la bomba de la Cinta, per tal de deixar entrar aigua procedent del mar i inundar els desaigües a dalt esmentats. Durada del tractament: 21 dies.\n28 de novembre.- Es posaran les estacions de bombament en funcionament per tal d'extreure l'aigua salada dels desaigües. Es retiraran les parades de terra i s'aportarà aigua dolça fins el dia 27 de desembre.\nZones grogues.- Arrossars amb cargol poma.\nZones blanques.- Zona afectació inundació aigua de mar. Camps que haurien de quedar sense aigua.\nZones blaves.- Arrossars ubicats en zones fondes que haurien de quedar amb aigua per evitar entrada d'aigua salada des dels desaigües.\nLínies roges.- Desaigües inundats amb aigua de mar.


José M. Domenech Fedi\nJosep Bargalló i Badia\nJosep Brugada Gutiérrez-Ravé\nJosep Solà i Sala\nJosep Maria Aragonès i Miquel\nJosep-Maria Terricabras i Nogueras\nJust M. Casero Madrid\nLluís Lucero i Comas\nLola Ortega Calero\nValls i Grau\n(Sant Feliu de Pallerols - Garrotxa - 1944)\nCursà estudis eclesiàstics al Seminari Conciliar de Girona. El 1969 es casà amb la també santfeliuenca Carme Busquets i s’instal·laren a Figueres. Treballà a l’hostaleria durant 36 anys, cosa que li permeté conèixer i tractar Josep Pla a partir de 1974.\nSobre l’escriptor de Llofriu són el primer i el segon llibre que publica. Vénen després les memòries de Seminari (“Estimats germans”), “L’àngel atònit” (premi Just M. Casero 1984), “Granoturco” (premi de novel·la ciutat de Tarragona 1994) i d’altres llibres sobre viatges, gastronomia, històries de Figueres i del seu poble natal, etc.\nHa col·laborat a Diari de Barcelona, Presència, L’Empordà Federal, Girona Gastronòmica, Set Dies, Hora Nova, Revista de Girona i Setmanari Empordà. Des de 1981 col·labora habitualment a El Punt, del qual n’és conseller des que es va crear el consell editorial, i també va ser-ne el primer Defensor del Lector. És patró de la Fundació Josep Pla, de Palafrugell.\nPLATS DE PLA\nUn lligat d’històries a la Vall de Llémena\nA partir d’una performance al Celler de can Roca i una posterior exposició a la Fundació Valvi que realitzà el banyolí-bolonyès...


Giner alerta que en els primers sis mesos de l'any només s'han executat el 12% de les inversions\nEl portaveu de Cs censura que Ribó “ha condemnat a València a una total paràlisi d'inversions en ser incapaç d'executar el seu propi pressupost”\nEl portaveu de Ciutadans (Cs) a l'Ajuntament de València, Fernando Giner, ha alertat que en els primers sis mesos de l'any, a data 30 de juny, només s'han executat el 12% de les inversions previstes per a la ciutat de València.\nSobre aquest assumpte, el portaveu taronja ha explicat que “el crèdit definitiu en inversions reals és de 198,7 milions d'euros, dels quals només s'han executat 24 milions, és a dir, encara estan pendents d'executar 174.7 milions en inversions per a la nostra ciutat”.\n“Ribó únicament ha executat el 15% en inversions de noves infraestructures i béns, el 5% en inversions en béns patrimonials i el 23% en la renovació del clavegueram i col·lectors a més d'obres de proveïments d'aigües”, ha lamentat el portaveu taronja.\nCom a exemples, el portaveu de Cs ha citat el pont dels Serrans i el de la Trinitat “que segueixen sense executar la seua restauració”. “Tampoc s'inverteix en la construcció de jardins, amb un 0.10%, ni en la seua remodelació, un 6.41%”, ha apuntat Giner.\nPer a concloure, Giner ha lamentat que l'alcalde, Joan Ribó, “ha condemnat a València a una total paràlisi d'inversions en ser incapaç d'executar el seu propi pressupost”.


habitatge a sitges\nLa propietat ens proposa el repte d' unir dos habitatges unifamiliars separats per una paret mitgera. La nova escala serà l’ element vertebrador de la casa resultant. Una escala de línies simples, revestida amb Neolith blanc i amb una il·luminació encastada a la paret que recorre les tres plantes. S’ opta per reduir el nombre d’ estances generant espais mes amplis i flexibles i el paviment serà essencial per unificar aquells espais que abans havien estat concebuts per estar separats. Un únic paviment per planta i un únic color en paraments verticals per homogeneïtzar l’ espai. Un interior marcat per la il·luminació natural i la fluïdesa de circulacions amb un accentuat disseny contemporani.


Home>Hotels i Apartaments>Apartaments Condado>Apartaments\nEl complexe d’apartaments Condado han estats dissenyats pensant en la comoditat dels seus hostes. Tots ells son amplis, desde 35 m2 fins a 65m2 i compten amb terrassa o balcó privat. A més a més disposen de conexió a internet Wi-fi, televisió satèl.lit amb pantalla plana, telèfon, caixa forta (amb suplement), aire acondicionat i calefacció.\nEls apartaments també ofereixen totes les avantatges i l’autonomia que dona una cuina completament equipada i un bany amb banyera, dutxa, roba de bany i assecador. En resum, una opció ideal per aprofitar tots els serveis dels Apartaments Condado i per gaudir de l’espai i l’autonomia d’un apartament.\nTots els apartaments Condado inclouen:\nApartament de 2 habitacions amb 2 llits individuals cadascun, terrasa privada, saló menjador amb sofà llit per a 2 persones, 2 dormitori amb 2 llits individuals cadascun, cuina equipada amb frigorífic, forn, microones, torradora i parament de cuina, bany complet amb dutxa.


Les farmàcies de Dénia secunden la vaga del sector\nFarmàcies - Política\n05 de novembre de 2012 - 00: 05\nAmb un total de més de 500 milions d'euros deguts al sector famacéutico per part de la Generalitat, les farmàcies valencianes no suporten ia la pressió que genera la manca de pagament i estan en una situació insostenible. La Generalitat acumula un deute mitjana de 184.000 euros amb cadascuna de les gairebé 2.300 farmàcies de la Comunitat.\nVa ser al mes d'abril quan a Generalitat va pagar per última vegada als farmacèutics, que es fan càrrec del cost íntegre dels medicaments dels pensionistes i d'un 60% del dels clients de règim general.\nPer aquesta raó, les farmàcies valencianes han començat avui una vaga indefinida i rotatòria que garanteix els serveis mínims. A Dénia queden avui totes tancades a excepció de la de guàrdia, que en aquest cas és la de Violeta Pla (C / Cop).\nDavant el decret de l'estat d'alarma, l'Ajuntament convoca el primer Ple Ordinari telemàtic\nCompromís, PP, Ciutadans, Gent de Dénia i PSPV s'uneixen per demanar que et quedis a casa\nPopulars de la Marina Alta es posen d'acord per demanar l'estació de tren a Dénia\nEl PP titlla de «lamentable» que l'Ajuntament hagi d'avançar 261.000 € per arreglar el pavelló\nToni Cantó: «El port de Dénia està maltractat per una Generalitat que incompleix la llei»\nCompromís assenyala que hi ha indicis que volen construir sobre la suposada duna eliminada de l'Raset


Flora de l'Alta Ribera d'Ebre: Porrassina, cebollí\nAsphodelus fistulosus L. Sp. Pl.: 309 (1753)\nPlec d'herbari de porrassina, Vinebre, 13 d'abril de 1992\nPorrassina en flor, Almatret, vorada de camí, 16 de febrer de 2013\nLa porrassina és un geòfit bulbós de la família de les liliàcies, d'aspecte herbaci, biennal o perenne, rarament viu una sola temporada. Té un rizoma curt subbulbós, amb les arrels una mica fistuloses com també les fulles -d'on li ve el nom específic- i una mica engrossides. Normalment té un sol escap ramós de fins a 50 cm i de fins a 5 mm d'ample, rarament pot superar els 70 cm d'alçada.\nRels i fullam de porrassina, Almatret, vorada de camí, 16 de febrer de 2013\nPart basal del fullam i detall del tall transversal de la fulla de porrassina,\nAlmatret, vorada de camí, 16 de febrer de 2013\nFulles una mica carnoses, semicilíndriques i fistuloses de fins a 45 x 0,5 cm, amb els marges i nervis escabres.\nFlor de porrassina, Almatret, vorada de camí, 16 de febrer de 2013\nFlor de porrassina en detall, Almatret, vorada de camí, 16 de febrer de 2013\nInflorescències paniculades amb bràctees florals; bràctees de fins a 6 x 4 mm que creixen més un cop madura el fruit, normalment poc més llargues que els pedicels florals; pedicels de fins a 8 mm, articulats. Tèpals de fins a 10 x 4 mm, el·líptics, obtusos, blancs amb un nervi medial d'un verd marronós; estams més llargs que l'estil, amb les anteres carbassa marró. Floreix a partir de finals de gener i fins a finals d'abril i entrat el maig.\nFruit en càpsula subglobosa de fins a 5 mm de diàmetre; granes grisenques, puntejades i amb solcs transversals.\nPlec d'herbari de porrassina, la Palma d'Ebre, 23 de març de 1997\nHàbitat de porrassina, Almatret, vorada de camí, 16 de febrer de 2013\nHabita les vorades de xarxes viàries, als herbassars o colonitzant cunetes, etc., rarament en camp erms i descampats urbans.\nA la nostra comarca és més comú vers el pas de l'Ase i vers el Baix Cinca, molt més rara a la part central de la zona estudiada on era raríssima a començament dels anys 80 de segle anterior. Avui en dia està en expansió en aquesta zona afavorida pel desenvolupament de les xarxes viàries.\nLa seva distribució és mediterrània en sentit molt ampli.\nEntrada de porrassina dedicada a Jaume Masip i Llop i a l'Associació La Cana, gran coneixedor de la història, dels rocams i pedres vàries de Flix. Una forta abraçada.\nPublicat per Ferran J. Lloret a 19:16\nEtiquetes de comentaris: Asphodelus fistulosus, cebollí, Porrassina\nriudebaix 20 de febrer de 2013 a les 19:45\nNo estig molt segur,per si es la mateixa planta.Aqui a Flix,la anomenem '' QUIRICAU''......salutacions.\nFerran J. Lloret 21 de febrer de 2013 a les 9:00\nHola Joan, aquesta és més petita, és molt propera i del mateix gènere que el quiricau i efectivament les flors són quasi iguals. El que en diem quiricau floreix més tard, ja el pujaré, ja recordo de petit que la meua iaia Marcelina Sànchez Castellví mare de Batiste, Teresina i Pepito del Sant que l'anomenava, efectivament "quiricaus", sobre tot quan estava en fruit.\nJaume Masip Llop 21 de febrer de 2013 a les 21:25\nXeic! Ferran, ara m'he emocionat...moltes gràcies per les "floretes" que m'has "tirat", tinc que dir que ha estat un plaer retrobar-te i disfrutar del teu saber botànic, feia molta falta un treball així!\nFerran J. Lloret 21 de febrer de 2013 a les 22:34\nSols faltaria, aprofito per poder dedicar-ho a les poques persones interessades per la vida, més enllà de la de les persones,\nProvaré de fer un missatge al teu blog a veure si ara em surt i t'enviaré un privat per que tinguis les meves dades.\nSalut i Ànims, que faran falta.


Un extens programa per celebrar el Dia de la Dona – Vilassar Ràdio\nUn extens programa per celebrar el Dia de la Dona\nUna xerrada sobre sexualitat, cinefòrum, contes, un sopar i ball, la cursa-caminada, un concurs de frases i dibuixos, una exposició i tallers per a les escoles són els actes que formen la programació per commemorar el Dia de la Dona a Vilassar de Mar.\nEl 6 de març, l’Ajuntament organitza una xerrada a partir del llibre Nascudes per al plaer, on la seva autora, la doctora Mireia Darder, proposa un recorregut per entendre quins són els principals bloquejos que afecten la sexualitat femenina i ofereix les pautes per desfer-los. El 9 de març, l’hora del conte de la Biblioteca es dedicarà a explicar contes femenins i el dia 12 es farà la cursa-caminada amb el lema Avancem per la Igualtat!. Es podrà fer caminant o corrent i a l’arribada hi haurà botifarrada per a totes les persones participants. Les inscripcions es poden fer a través del web m municipal vilassardemar.cat/diadeladona o presencialment a l’Escola Nàutica (C. Sta. Eulàlia, 40) i estan limitades a 500 places. Al principi de la cursa es lliurarà la samarreta que enguany tindrà estampada la frase i/o dibuix guanyador del concurs Què en pensa el jovent del Dia de la Dona?, on han participat els instituts. A més, durant el mes de març, el consistori ha ofert tallers d’igualtat per a l’alumnat de sisè de les escoles que ho sol•licitin.\nPer part de Viladona s’han preparat tres activitats. Del 5 de març al 30 d’abril torna l’exposició Mans amb història, mostra fotogràfica concebuda com a homenatge a les dones grans de Vilassar de Mar que han deixat empremta en el món laboral amb el seu treball i esforç. El dia 8 de març dedica el cinefòrum a la pel•lícula Sufragistas, que explica la reivindicació del vot de la dona en l’Anglaterra de principis del s. XX. Finalment, el 10 de març organitzen el tradicional sopar amb ball a l’Escola del Mar.\nDel 5 març al 30 abril\nMans amb història, exposició de fotografia del grup “Una mirada particular”. Espai Cultural Can Bisa. (Viladona)\n20h Xerrada col•loqui “Nascudes per al plaer”, a càrrec de l’autora Mireia Darder. Biblioteca Municipal E. Lluch.\n18 h Cinefòrum amb motiu del Dia Internacional de la Dona: Sufragistas (2015), amb tertúlia en acabar. Biblioteca Municipal E. Lluch. (Viladona)\n17.30 h Contes en femení a càrrec de Sol Teixidó, adreçat a públic familiar. Biblioteca Municipal E. Lluch. (Biblioteca Municipal E. Lluch.)\n21 h Sopar de Viladona i ball amb en commemoració del Dia Internacional de la Dona, amb música en directe. El preu és de 17 € les sòcies i 20 € les no sòcies. Cal recollir les entrades a l’Hotel d’Entitats, el 6 de març de 19 a 20 h. Escola del Mar. (Viladona)\n9 h Cursa de la dona Avancem per la Igualtat! Es podrà fer a caminant o corrent. Itinerari per la Ruta Llarga (6,60 km) i qui la vulgui fer caminant per la ruta mitja (4,40 km). Convocatòria al punt de sortida a les 9 h per entrega de dorsal i samarreta. La sortida per les persones que la fan caminant serà a les 9.45, i per a les que vulguin córrer a les 10 h. En no ser una cursa de caire competitiu es circularà agrupat. En arribar, botifarrada gratuïta per a totes les persones participants.\nNotícia anteriorEl Rotary Club Vilassar-Burriac organitza una xerrada de Jose María Gay de Liébana sobre economia\nSegüent notíciaDel 18 de març a l’11 de juny, curs de director-caps d’agrupament


L'impacte de l'Agència Europea del Medicament: 36.000 visitants anuals i 2.400 llocs de treball | NacióDigital\nBarcelona: Agència Europea del Medicament\nL'impacte de l'Agència Europea del Medicament: 36.000 visitants anuals i 2.400 llocs de treball\nAl voltant de l'organisme hi orbiten més de 1.600 empreses que també es veurien obligades a desembarcar -almenys parcialment- a Barcelona | El Departament de Salut creu que acollir la seu de l'Agència convertiria la ciutat "en una capital de primera divisió" | Metges de Catalunya celebra les aspiracions de la capital catalana, però demana no descuidar la resta de reptes que afronta el sector sanitari\nper Jordi de Planell , 20 de maig de 2017 a les 18:30 |\nBarcelona ha proposat que la Torre Agbar sigui la seu de l'Agència si finalment s'instal·la a la ciutat | Jordi Jon Pardo\nBarcelona vol acollir l'Agència Europea del Medicament. El Brexit ha sacsejat el continent, però també ha generat noves oportunitats. Les institucions i les seus dels organismes comunitaris que fins ara estaven instal·lats a Londres han de buscar ubicació en altres ciutats europees. El Departament de Salut de la Generalitat i l'Ajuntament de Barcelona -amb el suport més discret del ministeri de Sanitat- han decidit engegar una aposta conjunta per aconseguir que l'EMA -en les seves sigles en anglès- triï la capital catalana com a nova seu.\nLa ciutat no està sola en la cursa per acollir la central de l'organisme europeu encarregat de vetllar per la protecció de la salut pública. Altres capitals, com Milà, Amsterdam, Copenhaguen o Frankfurt també intenten quedar-se la seu de l'EMA. El conseller de Salut, però, està convençut que Barcelona té "en termes tècnics, la millor candidatura per acollir l'Agència" i creu que és "imbatible". De fet, quan es va crear l'EMA, l'any 1992, la capital catalana ja va postular-se per acollir l'organisme, però va quedar en segona posició, per darrere de Londres.\nEl Govern i l'Ajuntament de Barcelona no volen tornar-se a conformar amb la medalla de plata. Han aparcat les diferències polítiques amb l'executiu del PP que gestiona la Moncloa per teixir una aliança amb el Ministeri de Salut que els permeti guanyar l'aposta. La imatge d'unitat que van mostrar, setmanes enrere, Dolors Montserrat, el tinent d'alcalde barceloní Jaume Collboni i el mateix Comín a Londres n'és un bon exemple. Barcelona té tantes ganes de fer els deures que, fins i tot, ja ha ofert la Torre Agbar com a edifici perquè s'hi instal·li la nova seu.\nPerò, per què és tan important que l'EMA esculli Barcelona? Quines conseqüències tindria per als veïns l'arribada d'aquesta agència? En la sessió de control al Govern d'aquesta setmana, al Parlament, Comín assegurava que acollir la seu de l'organisme convertiria la ciutat en "una capital europea de primeríssima divisió". Fonts de Salut subratllen l'impacte que tindria no només per a Barcelona, sinó a "a la resta del país", i destaquen que Catalunya es podria convertir en una referència en el camp de la medicina.\nL'EMA, en xifres\nEl cert és que, si es fa un cop d'ull als números que posa sobre la taula el Departament de Salut, els efectes sobre la ciutat serien notables. NacióDigital ha tingut accés a un document d'anàlisi de la conselleria que recull les grans xifres del projecte. Acollir de l'EMA suposaria, d'entrada, l'arribada dels gairebé mil funcionaris que hi treballen. El Departament destaca que molts d'ells -concretament, sis de cada deu- tenen entre 30 i 45 anys. Persones joves, la majoria amb família, i amb una gran capacitat de consum.\nDe fet, si es tenen en compte els acompanyants dels treballadors, el desembarcament de l'Agència suposaria, en paral·lel, l'arribada de 2.000 persones, 650 de les quals menors de 18 anys. El personal fix, però, encara queda molt lluny de les xifres de professionals que cada any visiten l'EMA. A Londres, la mitjana se situava al voltant dels 36.000 anuals i Salut espera mantenir-la. Aquest volum de visitants es traduïria, segons els números de la conselleria, en 30.000 nits d'hotel l'any, la meitat reservades directament per l'organisme i l'altra meitat contractades pels professionals de manera individual.\nL'EMA té un pressupost anual de 325 milions d'euros i al seu voltant hi orbiten més de 1.600 empreses que també es veurien obligades a desembarcar -almenys parcialment- a Barcelona. La conselleria ressalta que en la major part dels casos es tracta d'organitzacions amb alt valor afegit, com ara companyies de recerca, centres d'investigació, gabinets legals o consultories. Els càlculs de Salut també preveuen que l'Agència subcontracti 400 treballadors i generi més de 2.000 llocs de treball indirectes. En total, doncs, almenys 2.400 ofertes de feina.\nUna "oportunitat" per a la ciutat\nEls sindicats afegeixen un punt de moderació al discurs del Govern. El secretari de Treball, Economia i Estudis de Comissions Obreres, Ricard Bellera, creu que, veient les xifres "numèricament", "no n'hi ha per tant". Ara bé, sí que aplaudeix l'aposta que suposa competir amb altres ciutats per acollir una agència europea i convida els executius català i espanyol a "col·laborar" per aconseguir que la candidatura arribi a bon port. "Donem suport a la iniciativa perquè defensem el model de recerca, inversió i desenvolupament que representa", explica Bellera.\nEl representant de CCOO creu que l'EMA reforçaria el paper de Barcelona com a "pol de coneixement" i confia que augmentaria la capacitat d'atracció de la ciutat en el sector sanitari. "Podria tenir un efecte crida en empreses del camp de la indústria farmacèutica i de tot un terreny d'alt valor afegit", insisteix. Bellera recorda que les llistes de l'atur estan formades per perfils professionals molt diversos i creu que l'arribada de l'organisme els podria donar "noves oportunitats", especialment als més formats. "Tenim molta gent sobrequalificada i això els obriria portes", assenyala.\nLa seu actual de l'Agència Europea del Medicament, situada a Londres. Foto: ACN\nTot i que acollir la seu d'una agència europea ajudi a dinamitzar el mercat de treball, també pot tenir efectes secundaris. L'arribada de 2.000 persones -650 de les quals, menors- i el flux de 36.000 visitants l'any podrien afegir pressió en un mercat turístic i d'habitatge al límit de la saturació. Bellera identifica aquests riscos, però els minimitza. No creu que l'EMA jugui un paper determinant en l'evolució futura del preu de l'habitatge i recorda que, si escull anar-se'n a Barcelona, s'instal·larà en un emplaçament -la Torre Agbar- que havia d'acollir un hotel "amb 200 o 300 habitacions". "El sol fet que l'edifici no s'hagi convertit en un establiment turístic ja contrarestarà l'efecte crida que pugui tenir l'EMA a nivell de visitants", conclou el sindicalista.\nAmb els pros i contres en dos plats d'una mateixa balança, Bellera té clar que l'aposta dels sindicats passa per donar suport al projecte. Això sí: demana que tot el procés es faci d'acord amb els treballadors de l'organisme i que l'Ajuntament i la Generalitat s'assegurin que hi hagi la infraestructura necessària perquè es puguin instal·lar a la ciutat amb comoditat, tant a nivell d'habitatge com també d'equipaments sanitaris i escolars. "Confio que les administracions ja hauran començat a treballar-hi", remata el secretari de CCOO, que creu que el sistema educatiu públic, per exemple, "no està en condicions" d'absorbir els 650 menors que acompanyaran els funcionaris de l'EMA.\nEl sector també celebra el projecte\nQui també espera l'arribada de l'Agència Europea del Medicament amb candeletes és el col·lectiu de professionals de la medicina. Des de Metges de Catalunya, la principal organització del sector, aplaudeixen el projecte perquè entenen que contribuïrà a reforçar el paper de Barcelona com a clúster sanitari. Al mateix temps, però, demanen a la Generalitat que no s'oblidi de la resta de reptes que encara afronta el sector i alerten que, per molt que la candidatura de Barcelona guanyi, "els problemes que arrossega el sistema de salut persistiran".\nEl secretari general de Metges de Catalunya, Josep Maria Puig, admet a aquest diari que l'arribada de l'EMA "seria bona per la ciutat perquè és l'organisme que autoritza tots els medicaments de la Unió Europea i molts laboratoris s'instal·larien aquí per agilitzar els tràmits de patentació dels seus medicaments". Per Puig, però, "el risc és que l'Agència sigui una medalla que es puguin penjar els polítics sense donar cap resposta a les necessitats del sistema sanitari". "Tindrem una institució de prestigi enmig d'un context precari", denuncia el doctor, que tem que l'EMA "podria acabar aprovant uns medicaments que el sistema de salut pública català després no tindrà recursos per administrar als pacients".\nMenys crític es mostra el cardiòleg de l'hospital Josep Trueta i professor de la Universitat de Girona, Ramon Brugada. Ell creu que l'arribada de l'Agència "posicionaria Barcelona i, per extensió, Catalunya al mapa europeu". El doctor està convençut ue ajudaria a presentar la ciutat al món "com una gran aposta a nivell científic" i recorda que, en un moment en què es qüestiona el model econòmic, l'EMA representaria "un projecte de gran valor afegit, de turisme de qualitat". "I no és només que vingui una institució de renom: és que obre les portes a l'arribada d'altres empreses del sector perquè crea el caldo de cultiu necessari per convertir Catalunya en un hub biomèdic", rebla el cardiòleg.\nEn la mateixa línia, el Col·legi de Farmacèutics de Barcelona també dona suport al projecte. Fonts de la institució expliquen a NacióDigital que la ciutat és, des del seu punt de vista, "l'emplaçament idoni" per acollir l'organisme. Estan convençuts que reforçarà el paper de la capital catalana com a "clúster d'investigació en el camp de la salut" i subratllen "la fortalesa de la indústria del medicament catalana". El Col·legi de Farmacèutics va signar un comunicat conjunt amb el de metges, el d'economistes i el d'enginyers per explicitar el seu suport a la candidatura, que entén com una oportunitat d'"atraure empreses i científics del camp de les ciències de la salut".\nCatalunya, un país pioner\nCatalunya no és un país novell en el terreny de la medicina. Actualment, el Principat acull 230 laboratoris, la meitat de la indústria farmacèutica instal·lada a l'estat espanyol. La producció farmacèutica catalana representa el 3,5% de l'europea, un nivell similar al d'altres països avançats, com ara Holanda, Dinamarca o Suècia. De fet, el sector farmacèutic català és el número cinc de la Unió Europea en el rànquing de productivitat. Una fortalesa que, segons els professionals, l'EMA acabaria de projectar internacionalment.\nBarcelona, Societat, sanitat, Metges de Catalunya, farmàcia, medicina, Agència Europea del Medicament, Barcelona, Departament de Salut, Torre Agbar\n@ Anònim, 20/05/2017 a les 20:27\nPer Anònim el 21 de maig de 2017 a les 05:47\nSi salieras más de tu pueblo y leyeras algo más que doctrina sabrías que el aeropuerto de Madrid tiene los mismos problemas debidos a los controles.\n@ Anònim, a les 20:27\nPer Anònim el 21 de maig de 2017 a les 00:48\n‘The Independent’ sitúa Barcelona entre los ocho destinos que más odian a los turistas. El diario apunta que la alcaldesa Ada Colau “no es fan” de los visitantes y recuerda que el consistorio ha multado a plataformas como Airbnb.\nPer Anònim el 21 de maig de 2017 a les 00:35\nSEPLA : "AENA e Interior se pasan la pelota del caos en los controles de la T4 y El Prat." Por lo que yo sé, la T4 es la terminal del aeropuerto de Madrid.\nDarrerament ens hem especialitzat\nPer Anònim el 20 de maig de 2017 a les 21:45\nEn atraure lo pitjor del món.\nPer Anònim el 20 de maig de 2017 a les 21:03\nI portarà lloguers encara més alts..no cal que la posin a Barcelona\nSeria molt bé i a més....\nPer Joan Jaume el 20 de maig de 2017 a les 20:39\nA més de tots els arguments a favor, si Barcelona proposa que la Torre Agbar sigui la seu de l'Agència Europea del Medicament, pot fer valdre que té la forma d'un supositori !\nEl tema de l'aeroport ens pot fer perdre aixó\nPer Anònim el 20 de maig de 2017 a les 20:27\nEls centenars d'empresaris estrangers no estaran disposats a perdre vols, a arribar tard a reunions, etc., per aquestes esperes de tres hores per a passar el control de l'aeroport. I aixó és el que busca Madrid amb el tema de no solucionar les cues a l'aeroport. Ens fan tot el mal que poden i a proposit, no poden suportar que Catalunya avanci i molt menys que l'aeroport de Barcelona estigui quasi agafant al de Madrid. Nota: El suport de Rajoy a la candidatura de Barcelona és purament simbólic, la Unió Europea no eligirà o deixarà d'elegir una ciutat segons el president del pais manifesti o no el seu recolzament, es guien per altres paràmetres, com per exemple el de la facilitat de comunicació.


ARaymond Tecniacero prepara el seu trasllat de Sant Fruitós a Sallent - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nARaymond Tecniacero prepara el seu trasllat de Sant Fruitós a Sallent\nL'empresa inicia la primera fase d'una nova instal·lació, de 17.000 metres quadrats, als Plans de la Sala\ncarles blaya | manresa 25.03.2021 | 23:54\nRepresentants d'ARaymond Tecniacero, Larix i Cots i Claret, al solar de la nova instal·lació R.A.Tecniacero\nRepresentants d'ARaymond Tecniacero, Larix i Cots i Claret, al solar de la nova instal·lació\nLa bagenca ARaymond Tecniacero ha signat ja l'acta d'inici d'obra de la primera fase de la seva nova fàbrica, que estarà ubicada al polígon Plans de la Sala de Sallent. En aquestes noves instal·lacions, en un solar de propietat de 47.000 metres quadrats, l'empresa concentrarà tota la seva activitat, ara repartida entre Sant Fruitós de Bages i Sallent.\nLa primera fase consisteix en la construcció del magatzem, de 5.000 metres quadrats, i es preveu tenir-lo enllestit a finals d'any. Larix n'ha fet el disseny i Cots i Claret executa l'obra. L'empresa no ha revelat la inversió que suposa aquesta nova instal·lació.\nEsparreguera fa una segona inversió de més de 5 milions d'euros en l'economia local.\nPuigcerdà proposa fer un Arxiu de la Cerdanya de nova construcció.\nEsparreguera aprova les obres d'ampliació de l'A-2 per fer els accessos a la B-40.\nAmb tot, no hi ha previsió, ara mateix, de l'inici de la segona fase, segons explica Carel Lammers, el director general de l'empresa. «Són moments d'incertesa, de volatilitat alta, tot i que hem millorat respecte del que prevèiem l'any passat», diu Lammers, que avança que el calendari de construcció de la fase 2 (la fàbrica i la zona d'oficines, que ja estan dissenyades) es marcarà a finals d'aquest 2021. En total, es preveu que la nova construcció ocupi 22.000 metres quadrats, 12.000 més que en l'actualitat. Un cop acabat, l'espai destinat a producció doblarà la seva superfície: de 4.000 a 8.000 metres quadrats, i el magatzem passarà de 5.000 a 11.000 metres quadrats.\n«La nova construcció», assegura Lammers, «és una clara aposta pel futur de ARaymond Tecniacero al Bages per seguir desenvolupant l'empresa».\nAmb la nova fàbrica, l'empresa bagenca guanyarà espai i podrà centralitzar tota l'activitat (ara, part del magatzem està ubicat en una nau, de lloguer, al mateix polígon dels Plans de la Sala), i prepara el trasllat just en un moment en què s'obre al sector de l'energia fotovoltaica. ARaymond Tecniacero, especialitzada en la fabricació de fixacions, tant per a l'automoció com també per a la indústria en general, entra en un sector emergent (en el qual, però, el grup al qual pertany ja té una llarga experiència), i hi pretén aportar la facilitat de muntatge de les estructures mitjançant els seus clips. El seu mercat serà bàsicament al conjunt de la península, atès que, apunta Lammers, dels deu grans fabricants d'estructures per a plaques solars, quatre són espanyols.\nARaymond Tecniacero afronta aquesta potent inversió quan ja es veu certa sortida a la pandèmia. «Aquest any està sent millor fins i tot del que esperàvem. Estem el 9% per sobre de la facturació prevista», assegura Carel Lammers. «No es venen tants cotxes, però els fabricants estan demanant molt estoc», diu el director general de l'empresa bagenca. De fet, la companyia preveia afrontar la primera fase de les obres l'any passat, però l'arribada del covid va frenar les intencions, que es reprenen ara.\nARaymond Tecniacero, que preveu obtenir la certificació internacional mediambiental LEEDS, té 150 empleats al Bages. El 2019, va facturar 50 milions d'euros, set més que el 2020. La caiguda del 14%, però, destaca Lammers, va ser menor que el de la producció de vehicles a Europa Occidental (-25%), «gràcies al guany en quota de mercat». El grup francès ARaymond, al qual pertany l'empresa bagenca, va facturar l'any passat més de 1.000 milions d'euros.


Coneixeu la història de Phileas Fogg? En Phileas Fogg va donar la volta al món en només 80 dies. Com s'ho va fer? Quines meravelles va descobrir? Aquí trobareu totes les respostes.\nData de creació: 29/02/2012\nContes que donen la volta al món\nUn país, una història\nEl Planeta de l'A a la Z, la volta al món d'Adela i Zorba en 500 paraules\nUna volta al món molt especial, acompanyant l'Adela i Zorba, que ens van descobrint paraules relacionades amb tot el que es van trobant pel camí.\nMadrid : Alfaguara, 2001\nRama, un noi hindú de 13 anys, vol arribar a la Gran Muralla Xina perquè li han dit que allí trobarà un tresor que li convertirà en un home ric i savi. Durant el camí s'enfrontarà a dures proves.\nL'Increïble atlas de la tieta Dot\nL'àlbum il·lustrat de la tieta Dot amb records, fotos i mapes de tot el món.\nBarcelona : La Cúpula, 1983\nEn Ric i la Clara són dos nens que estan a punt de viure un munt d'aventures, perquè s'han proposat donar la volta al món. Un còmic clàssic del mestre Joost Swarte.\nKunnas, Mauri , Kunnas, Tarja\n[Sabadell] : Editse, 2011\nEl senyor Kànkel i una sèrie de veïns han estat els afortunats guanyadors d'un concurs d'un gran centre comercial. El premi: una volta al món. Les piràmides i mòmies d'Egipte, el Taj Mahal de l'Índia, a Rio de Janeiro coneixerà futbolistes brasilers, els caps de pedra de l'illa de Pasqua, Venècia, les cascades del Niàgara i la Gran Muralla xinesa… són alguns dels fascinants i sorprenents llocs que portaran a el Senyor Kànkel i tota la sèrie de personatges que l'acompanyen, a una infinitat d'aventures.\nVerne, Jules , Desclot, Miquel , Andrada, Javier\nBarcelona : Galera, 2005\nVerne, Jules , York, Lewis , Casalucci, Ian\nBarcelona : Lumen, 2008\nAdaptació per als més petits (26 pàgines) de la història de Phileas Fogg.\nLa Volta al món en 80 dies, les tres bessones\n[Barcelona] : Cromosoma [etc.], 1999\nLes tres bessones volen donar la volta al món en 80 dies, com va fer el popular personatge de Jules Verne.\nLa Volta al món en vuitanta contes\nJané, Albert , Morales, Judit , Gòdia, Adrià\nBarcelona : Edebé, 2002\nEls que viatgen, en aquest llibre fascinant, són els contes. Els seus protagonistes donen la volta al món, però també el llibre ho fa, perquè cadascun dels contes està situat a un lloc del món.\nBarcelona : Destino, 2010\nEn Geronimo Stilton vol donar la volta al món en els mateixos dies en que ho va fer Phileas Fogg. I segur que ho aconseguirà!\nLa Vuelta al mundo en 80 días de Mickey\n[S.l.] : The Disney, DL 2005\nEn Mickey Mouse dóna la volta al món en 80 dies en aquesta pel·lícula que mostra tots els països que recorre el popular personatge creat per Walt Disney.\nEls Simpsons donen la volta al món en aquest recull de capítols que tenen com a denominador comú el viatge al voltant del món.\nBogart, Jo Ellen , Reid, Barbara\nLeón : Everest, 2000\nL'àvia es va de viatge, quin regal li demanarem? Com està disposada a donar la volta al món, segur que porta un de diferent per cada continent que trepitja.\nConte que explica les aventures d'un nen que es ficà de polissó a un dels vaixells de Cristòfol Colom, el descobridor d'Amèrica, i gairebé va donar la volta al món!


Marcel·lí Pascual / viurealspirineus 08:08 12/04/18\nDel 6 al 13 de maig el grup pirinenc Orquestrina Trama farà la seva primera gira a l'estranger amb un seguit d'actuacions en diverses poblacions italianes. A banda dels concerts de música tradicional pirinenca, el grup també ha incorporat les danses al seu repertori\nva trama Itàlia Orquestrina gira\nEl grup, integrat per Liv Hallum (violí), Ivan Garriga i Núria Llobet (violí), Marc Figuerola (contrabaix), Boris Pi (bateria) i Ivan Caro (gralla, flaviol), actuarà a Roma el dia 6 de maig, a Monticelli d'Ongina el dia 10, a Treviso el dia 11 i a Castel Fidardo el dia 12. Les actuacions combinaran la música tradicional amb un stage de dansa.\nL’Orquestrina Trama neix a principis de l’any 2013 entre la Cerdanya i l’Alt Urgell. Els membres d’aquesta formació són un grup de joves fortament vinculats a la música i la cultura tradicional del Pirineu. La seva il·lusió és fer reviure melodies i cançons que, amagades rere les nostres muntanyes, defineixen de la millor manera una forma de viure i entendre el món ben peculiar. Inspirats en les músiques de ball que sonaven temps enrere a les places dels pobles pirinencs, s'adrecen al públic através d’un estil propi que encomana la seva energia arreu i fa de la festa una festa de tots.\nA Itàlia faran un espectacle en format concert ball: a part de cantar les cançons tradicionals pirinenques es podrà participar de la festa ballant, en parella i en grup, el seu repertori: pasdobles, masurques, xotis, cercles, rondeus, xampanyes... Dinamitzaran l’ambient a peu de plaça i, si s’escau, faran cercavila, amb diverses parades per ballar i interaccionar amb el públic. És l'estil propi de l'Orquestrina Trama, un estil cada cop més reconegut i no només a casa nostra sinó també en diversos països d'Europa on, els darrers anys, ja hi han fet diversos concerts.


Llambrusca enceta un nou curs acompanyant familiars i persones que pateixen Alzheimer | RTVVilafranca\nL’Alzheimer és una malaltia, de moment incurable, que afecta les neurones responsables de la memòria. Els malalts d’Alzheimer tenen oblits, es desorienten i deixen de comunicar-se amb l’entorn.\nLes dades indiquen que 1 de cada 10 persones majors de 65 anys té Alzheimer i els experts vaticinen que aquesta xifra podria augmentar en els propers anys.\nA la Teresa Solans Huguet li van diagnosticar la malaltia just abans de la pandèmia. Ara mateix té 77 anys i comparteix tot el procés amb la família i la resta d’usuaris de l’associació Llambrusca, que acompanya els afectats i les seves famílies. Explica que, quan li van dir que tenia un principi d’Alzheimer, no n’era gens conscient.\nLa Teresa confessa que la malaltia d’entrada fa por i respecte, però explica que cada cas és un món i a cada persona li afecta d’una manera diferent.\nEl Miquel Ignasi Jodar és el fill de la Teresa Solans. Ell és partidari que, un cop és té el diagnostic d’Alzheimer, cal explicar-ho a tothom i mirar de buscar maneres per mirar que la malaltia no avanci molt ràpid.\nMés enllà de la feina que els metges, entitats com Llambrusca esdevenen imprescindibles per a molts pacients. A banda de ser un espai de socialització, també és una eina per a familiars i malalts per recolzar-se emocional i personalment.\nEl fill de la Teresa, Miquel Ignasi Jodar, valora i agraeix la feina que fan les voluntàries de l’entitat, al mateix temps que lamenta la poca implicació de l’administració pública en una malaltia que afecta a tanta gent.\nAl local que té Llambrusca al carrer de Pere el Gran de Vilafranca, la Teresa s’hi troba a companys com el Martí, la Margarita, la Consol, l’Agustín i la Pilar. Llambrusca és una entitat sense ànim de lucre i d’iniciativa social que té com a missió millorar, mitjançant una atenció especialitzada, la qualitat de vida de les persones amb la malaltia d’Alzheimer o altres demències i dels seus familiars i cuidadors. Va néixer l’any 2002 com a delegació a l’Alt Penedès de l’Associació de Familiars d’Alzheimer de Barcelona. L’entitat va anar creixent i l’any 2006 es va independitzar de la seu barcelonina, passant a funcionar de manera autònoma. Ho explica la Sònia Garcia com a psicomotricista de Llambrusca.\nA l’espai es relacionen, es socialitzen i fan activitats que els estimulen. Aquest dilluns, per exemple, pintaven mandales amb tota mena de colors, amb les cançons de l’Elvis Presley com banda sonora.\nUna de les voluntàries de l’entitat és la Laura Pechuto. Es dedicava a l’arteràpia a l’Argentina, al seu país d’origen, i ara ho aplica a Llambrusca. Explica que se sent molt afortunada de fer aquesta tasca a l’entitat, que considera molt gratificant.\nL’Elvis ressona a l’aula de Llambrusca, encadenant les frases del ‘It’s now or never’, mentre la Teresa somriu cofoia escoltant al seu artista preferit.\nPacients i famílies esperen anar guanyant cada dia terreny a a l’Alzheimer, amb les esperances dipositades en una cura que eradiqui definitivament la malaltia.\nDia Mundial de l'Alzheimer, Llambrusca Alzheimer Penedès\nRevisar-se la memòria pot ajudar a detectar de manera precoç malalties com l’Alzheimer


Cava de la Diada de Sant Jordi II Pack Regal 3\n> Cava de la Diada de Sant Jordi II Pack 3\nCava de la Diada de Sant Jordi és un Cava Brut Nature anomenat Petit Cuvée d'increïble qualitat, produït a Sant Sadurní d’Anoia. És un sorprenent i aromàtic Cava d'extraordinàri frescor. Elaborat amb les varietats tradicionals reines del cava. Amb elles aconseguim un cava clàssic d’acord amb el mètode artesà que ens garanteix una excel·lent qualitat.\nCava de la Diada de Sant Jordi és un Cava Brut Nature anomenat Petit Cuvée d'increïble qualitat, produït a Sant Sadurní d’Anoia, cor de la denominació d’origen Cava. És un sorprenent i aromàtic Cava d'extraordinàri frescor. Elaborat amb les varietats tradicionals reines del cava. Amb elles aconseguim un cava clàssic d’acord amb el mètode artesà que ens garanteix una excel·lent qualitat.\nPresentació: En stoig de luxe de 3 ampolles.


1-2 Si quan dimecres el vam veure sortir en llitera ens ho haguessin jurat… | Cafè Baviera\n← 0-0 De Ramallets a Messi, continua la mala sort històrica del Barça contra el Benfica\n0-2 Messi a banda, que bé que li senta l’embaràs a Piqué →\n1-2 Si quan dimecres el vam veure sortir en llitera ens ho haguessin jurat…\n9/12/12 Betis 1 – Barça 2\nMessi, amb les mans al cap, sortint amb la llitera mecànica pel còrner del gol sud amb tribuna. Això era dimecres. Algú hauria apostat, en aquell moment, que avui seria titular, que tornaria a marcar dos gols i que batria tots els rècords de gols en un any?\nPer cert, amb 0 a 2, Velasco assenyala un orsai que no era quan Messi es plantava sol davant d’Adrian. Hauríem patit menys si, al de la bandera, no se li hagués aixecat.\nQuan tothom parla de Gerd Muller, Piqué, sublim, ha estat més Piquenbauer que mai. Tot queda al Bayern.\nPedro, al minut 2, ha perdut una pilota perillosa que ha donat la primera oportunitat clara al Betis. Des d’aleshores, no ha millorat. El seu pitjor partit en el Barça. De fet, el seu últim bon partit va ser a la final de Copa al Calderón.\nEl partit, a la segona part, obert i boig, era talment com si jugués Cesc.\nAlexis ha substituit Cesc i tampoc no ha estat gens fi. Ha donat un gol mastegat a Pedro, però ha fet tres passades sense mirar que han estat tres ocasions pel Betis.\nTambé Adriano ha estat a punt d’enfosquir el seu bon partit per culpa d’unes pèrdues de pilota estúpides al final del partit. M’estimo més quedar-me amb el gran contraatac que ha fet, en sortida individual i obertura a l’esquerra, en la jugada del 0 a 2. En la repetició només surt Iniesta i Messi, però un percentatge alt del mèrit és seu.\nI avui que Adriano ha sortit a temps per deixar el davanter del Betis en orsai, avui no ha sortit Jordi Alba i, patapam, gol fàcil del Betis. Alba és un altre que combina tallades providencials, incorporacions a l’atac mortíferes, amb errades infantils la mar de perilloses.\nIndecent la trepitjada de Chica a Alexis sense pilota, amb traïdoria quan la jugada estava a l’altra banda. El defensa continua sent una xacra pel fair play.\nM’encanta quan el porter rival puja a rematar un còrner contra el Barça. Sempre és senyal que estem guanyant.\nEl rècord. El del Barça: 14 de 15 victòries. 43 de 45. 8 de 8 fora de casa. La lesió de Cesc. Amb l'Arsenal, xutant un penal contra el Barça, es va fer un trencament muscular similar.