Aquí tens les prediccions d'aquest dimecres, 17 de juliol\nCom estan els teus ànims, Àries? Perquè avui els astres multipliquen per deu les teves emocions. Si estàs feliç i somrient ho estaràs encara més, però ai com t'aixequis capcot!\nAmb els diners seràs una persona moderada, gens malgastadora. No obstant això, hi haurà al teu voltant certs individus que et voldran arrossegar cap als seus interessos, i podries perdre una part important dels teus estalvis.\nSeràs molt receptiu a la rutina, voldràs usar els teus perfums i productes de bellesa de sempre, encara que no et fa por el canvi.\nTindràs ganes de conquerir cors, però realment no vols que es produeixin grans sorpreses. Vols que tot vagi segons els teus plans, utilitza la teva millor arma, el teu humor àcid, el qual farà que ningú es resisteixi al teu encant.\nSi treballes de manera directa per a un cap o un directiu, podries ser considerat responsable per la pèrdua o destrucció de documents importants, encara que no sigui culpa teva.\nLa teva perdició serà la golafreria i serà difícil no caure en la temptació del menjar ràpid o dels dolços i els gelats.\nL'energia dels astres despertarà la sensualitat i l'encant que portes dins. Sens dubte, això permetrà que puguis apropar-te a l'amor de la teva vida. Estàs obert a noves il·lusions.\nLes presses mai són bones. Has de prendre una decisió de manera immediata, però no tens molt clares les idees. No pots posar en risc la teva economia per una mala decisió.\nEn els mals moments, t'agrada envoltar-te dels teus éssers estimats, que sempre tindran per a tu mostres d'afecte que ajudaran a elevar-te la moral. Rebràs molts consells.\nVoldràs emocions imprevistes, vibrar amb passió i amor, gaudir del desig i donar i rebre sorpreses. Vols que el teu món, per un moment, es capgiri, que hi hagi reptes i desafiaments per al teu cor.\nUn bon lloc de feina podria posar-se davant de tu si estàs en cerca activa d'aquest: tindrà bones condicions, et permetrà respirar econòmicament i tot canviarà per a tu.\nVigila amb el teu colesterol. Fa molt que no et fas una anàlisi? No estaria mal que anessis demanant cita.\nEls amors que recentment comencin tindran la col·laboració dels astres per consolidar-se i mostrar una fortalesa increïble. Els que estan en una parella de molts anys hauran d'aprendre a compartir sense inclinacions aquests sentiments que provoquen els canvis en la vida.\nPel que fa a la teva economia, és un dia novament perillós. La influència que Urà fa al teu signe et sotmet a inestabilitat i podries perdre el que tens per una mala gestió.\nSi una molèstia és recurrent, és hora de demanar cita amb el metge de la teva confiança perquè et doni una solució.\nDeixar-se dur pels impulsos emocionals, permetrà als Verge gaudir de noves il·lusions. Els que ja tinguin una parella estable, necessiten noves motivacions perquè la relació no s'estanqui.\nPer despuntar a la feina necessites envoltar-te de gent de la teva confiança, que sàpigues que no et fallaran en els moments més complicats i que tinguin capacitat de resolució.\nNecessites sortir al carrer i relacionar-te amb la gent. Comences a sentir una sensació d’angoixa quan et quedes a casa sol.\nLa sensació d'impotència serà el que més notis durant tota la jornada. Pregunta't, Balança, si has fet tot el que està a la teva mà per arreglar aquesta situació problemàtica en la teva llar. Si no és així, encara ets a temps d'aportar solucions.\nEconòmicament, saps que no estàs en el teu millor moment, però tampoc estàs en la ruïna total.\nD'altra banda, revisa que el teu cos estigui prou hidratat i no t'excedeixis en el consum de sal o altres additius, si vols recuperar l'equilibri.\nEl cel d'aquest dia no duu res malament en assumptes del cor i es podran reconciliar els cors que ahir barallaven i es declaraven la guerra dels cent anys. En les parelles ben avingudes, s'afavorirà les noves experiències eròtiques. Estàs disposat a treure el teu costat més fetitxista potser?\nCerca la transparència en els teus comptes bancaris i salda els petits deutes que tinguis, si això és possible.\nAlguns seran temptats per fer coses que vagin en contra del seu propi benestar, com a ingerir productes al·lucinògens que podrien crear dependències.\nL'amor continua somrient-te Sagitari, per la qual cosa és molt probable que, si encara no tens fills, et plantegis incrementar la família. Es concretaran projectes de vida en comú i plans de futur.\nEconòmicament no tens problemes, per la qual cosa pots invertir tant en necessitats immediates com en oci. Pots permetre't fer aquest llarg viatge que tenies previst, fins i tot, sol·licitar un període sabàtic a la feina.\nLa teva salut continuarà sent bona, excepte per algun problema per adormir-te. Això es deu al fet que treballes massa i dediques poc temps a moments d'oci.\nAquesta és una etapa única que recordaràs en el teu cor. Per bé o per mal, el destí és una cosa amb la qual no pots més que deixar-te anar i viure el que et proposa.\nÉs un dia agitat on la feina i les paperasses et duran maldecaps. Volies acció? Des d'un punt de vista financer, tens una carrera d'obstacles per davant.\nReconèixer que la teva ànima requereix un espai et portarà a gaudir d'encendre una espelma aromàtica i meditar davant la llum que irradia, gairebé com visitar un espai sagrat.\nLes relacions amoroses es donen amb facilitat i sense complicacions. Els que tenen parella, podran connectar millor amb la seva persona estimada. Els que estan solters, trobaran noves persones amb les quals viure algun romanç temporal.\nFins ara has pogut beneficiar-te del teu talent natural per als negocis, la qual cosa t'ha servit per incrementar els teus guanys. Això és així, perquè l’astúcia i la capacitat de generar idees formen part de la teva personalitat.\nUna teràpia com la reflexologia o l'acupuntura, podrien ajudar-te a calmar els nervis. La teva salut serà bona avui.\nEstableix noves metes en comú amb les persones que estimes, ajuda’ls amb els seus assumptes, sorprendre'ls amb el compliment d'algun desig.\nLa constància no és el teu fort, Peixos, no obstant això, pots recolzar-te en la força de la teva imaginació i de la capacitat que tens per visualitzar escenes.\nEt costa estar atent al que el teu cos necessita. Moltes vegades deixes per a l'últim moment, atendre les teves necessitats de descans o sol·licitar una cita amb el metge.


Orxata, Riot Propaganda i Aspencat entre els més populars a Bandcamp - VilaWeb\nLes bandes valencianes Orxata Sound System, Riot Propaganda i Aspencat poden estar contentes. Les tres han estrenat disc enguany, i les tres es troben entre les principals referències de l'estat espanyol a Bandcamp, i entre les bandes més populars.\nCrida l'atenció que les tres bandes siguen formacions de caràcter alternatiu i que estiguen tan relacionades amb la música electrònica, tot i que Riot Propaganda dóna el pes de les bases a les guitarres dels madrilenys d'Habeas Corpus. Podem observar també un altre bon símptoma de normalització, quan dos dels discos són cantats en valencià i a l'altre hi podem escoltar alguns versos.\nMés avall de la llista trobem els Cuello, i els novells Vertigen que han vist com el seu primer disc 'Intent de Poema' ha tingut una molt bona acceptació. Es troben just al costat d'Antiguo Régimen, grup de pop i post-punk valencià amb una proposta interesantíssima.


La Diputació vol aturar les «irregularitats» en els ajuts - El Periòdic d'Andorra\nLa Diputació vol aturar les «irregularitats» en els ajuts\nEl Comú veu indicis «de corrupció» en algunes adjudicacions\nUn instant del ple de la Diputació de Lleida. | ACN\nEl president de la Diputació de Lleida, Joan Talarn, va assegurar ahir al Ple ordinari de la corporació, que un dels objectius amb què inicia el mandat és impedir que hi hagi casos d’adjudicacions directes en la concessió d’ajuts als municipis. Talarn va afegir que aquest és «el cavall de batalla d’ERC» des de la legislatura passada i que aturaran qualsevol «irregularitat».\nEl president de l’ens responia així a la queixa exposada pel grup del Comú de Lleida, que abans del ple havia denunciat el presumpte atorgament de prop d’un milió d’euros en subvencions a municipis governats pel PDeCAT al llarg de la legislatura passada. La diputada Elena Ferre creu que hi ha «evidents indicis de corrupció» en el modus operandi utilitzat fins ara i va demanar «responsabilitats polítiques». Per contra, des de JxCat, Rosa Pujol va negar les acusacions dels comuns i va definir com a «zero opacitat i total transparència» la mecànica que s’ha fet servir fins ara.\nJoan Talarn va assegurar que aquesta qüestió ja es va posar al damunt de la taula durant les negociacions del pacte de govern amb JxCat i que a l’acord a què van arribar «queda clar que això no seguirà passant». Segons Talarn, el pacte de govern d’ERC amb Junts està fet amb la «responsabilitat» de deixar clar com aniran distribuïdes les ajudes i subvencions, en base a un projecte iniciat que parteix de «la necessitat que les institucions tinguin el millor model de finançament», informa RàdioSeu.\nMalgrat aquestes explicacions, Elena Ferre va insistir a exigir «responsabilitats polítiques» i «respostes concretes» perquè creu que els indicis que presenten «no han estat contestats ni aclarits». El grup registrarà una pregunta perquè els responguin amb documentació i actes per aleshores poder «corroborar si hi ha corrupció o aquesta no existeix». Es referia concretament a ajuts directes de 960.000 euros a ajuntaments de la plana de Lleida (Aitona, Torrefarrera, Benavent de Segrià i Artesa de Lleida) atorgats a les juntes de l’1 i el 4 de juliol.


Què en podem aprendre, de l’experiència de les magnet schools dels Estats Units? | Fundacio Bofill\nPublicacions i vídeos > Què en podem aprendre, de l’experiència de les magnet schools dels Estats Units?\nLes magnet schools busquen una major heterogeneïtat en els centres escolars amb una oferta educativa atractiva i innovadora que fa de magnetisme per a les famílies. A través d'un seminari amb experts en educació, s'ha analitzat l’aplicació d'un programa similar a Catalunya, explorant-ne els seus límits, oportunitats, requisits i reptes.\nAntoni Tort Bardolet és pedagog i professor titular i és director del Departament de Pedagogia de la UVic. També és membre del GREUV.\nIrene Lop, membre de l'Associació de Famíles d'Alumnes de l'escola Univers.\nLaia Torras Sagristà, politòloga i va ser coordinadora de l'Àrea de Democràcia de la Fundació Jaume Bofill.


La coalició PSM-IniciativaVerds-Entesa considera que el decret llei de mesures urbanístiques aprovat pel Govern de José Ramón Bauzá (PP) és “un escàndol”. El diputat Antoni Alorda afirma que la possibilitat de donar llum verda a noves urbanitzacions, o legalitzar-ne d’il·legals, és “un autèntic disbarat”.\nEl diputat de la coalició apunta que aquesta mesura ha deixat de banda les opinions d'ajuntaments, consells, societat civil i ciutadania, i demostra que el Partit Popular continua amb la seva política de decretassos.\nEn paraules d’Alorda: "aquest decret llei deixa les portes obertes a la construcció, entre d'altres, de la urbanització de Cala Blanca, a Andratx". Això és un fet rellevant, ja que el PP s’hi va manifestar en contra fa uns quants anys, la qual cosa demostra la falta de rigor i de paraula del grup conservador.\nA més, la urbanització d'aquests espais suposarà una despesa extra pels ja malmesos pressuposts municipals dels diferents ajuntaments illencs. Aquests hauran de fer front a les inversions en clavegueram, aigua potable, serveis de recollida de fems... Així com la prestació de serveis com poden ser escoles, instal·lacions esportives o equipaments diversos.\nLa coalició nacionalista i ecosocialista també critica que el Govern torni insinuar la possibilitat de deixar urbanitzar espais verges actualment protegits per la llei 4/08. Com per exemple l'esmentada anteriorment Cala Blanca, Muleta (Sóller) o Cala Carbó (Pollença).


Presentació – GREM\nPresentació\tdavid\t2018-07-09T15:34:40+00:00\nEl Grup de Recerca en Educació Moral GREM es va constituir l’any 1988 al voltant de l’activitat docent de l’assignatura Educació Moral i de diferents projectes d’investigació sobre l’educació moral, l’educació en valors i l’escola. El nostre primer treball de grup: Ètica i Escola: el tractament pedagògic de la diferència, editat per Edicions 62, va rebre el Premi Rosa Sensat de Pedagogia el 1989.\nDes del 1996 és un grup de recerca consolidat i reconegut com a grup de qualitat per la Generalitat de Catalunya.\nEn l’actualitat està format per una vintena de professors i professores de la UB i d’altres universitats i becàries de recerca que duen a terme els seus treballs de tesis doctorals en el sí del grup.\nEl GREM ha desenvolupat i desenvolupa projectes de recerca, materials educatius, informes, estudis i assessoraments, formació de postgrau, màster i doctorat, treballs de tesis doctoral i formació contínua en les següents línies de recerca: Educació familiar i valors, Aprenentatge – Servei i Integració Social, Aprenentatge ètic i Educació i construcció de la ciutadania, Dones i Inclusió Social, Educació en Valors per una ciutadania democràtica intercultural.\nCol·labora amb diferents institucions de recerca i educatives i forma part de diverses xarxes internacionals.\nEn l’apartat ‘què i com ho fem’ es concreten les línies principals que es desenvolupen actualment.\nA més, com a resultat de les recerques del grup, des de l’any 1988 fins a l’actualitat s’ha llegit unes quaranta tesis doctorals.\nEl grup ha estat promotor i ha coordinat diferents edicions de programes de doctorat sobre educació moral, educació en valors i democràcia a la Universitat de Barcelona. Actualment participa en el Programa Educació i Societat de la Facultat d’Educació.\nTambé ha estat promotor i participa en la coordinació i docència del Màster Oficial d’Educació en Valors i Ciutadania de la Universitat de Barcelona.\nMembres del grup exerceixen la docència de les matèries i assignatures relacionades amb l’axiologia i l’educació en valors, educació moral, deontologia i professions educatives en les diferents titulacions en la Facultat d’Educació de la Universitat de Barcelona.\nEl grup ha estat productor de materials formatius en suport digital i audiovisual per la formació del professorat i l’aula en educació en valors.\nMembres del grup han estat promotors, han coordinat i coordinen programes de formació contínua del professorat en educació en valors en el marc del Programa d’Educació en Valors PEVA de l’ICE de la Universitat de Barcelona adreçat al professorat dels diferents nivells educatius de Catalunya.\nTambé han elaborat i coordinat edicions online d’aquests programes en els que entre l’any 2000 i 2008 varen participar més de set cents professors i professores de diferents països iberoamericans.\nInstitucions educatives i professionals de l’educació formal i no formal.\nInstitucions i empreses de materials educatius i mitjans de comunicació.\nUniversitats i professorat universitari.\nOrganitzacions i administracions relacionades amb política educativa i desenvolupament de programes educatius, de formació de professionals de l’educació i de mares i pares de família.\nEstudiants de totes les etapes i població en general interessada en el món dels valors ètics.


Xina 50 peces no teixides tintoreria eixuga fabricants i fàbrica - a l'engròs productes - U-draps\nLes 50 peces sec no teixides neteja eixuga està feta de viscosa i polièster. El material d'esborrament és àmpliament utilitzat en planta, instruments, mobles, finestra i vidre de neteja. Compta amb els avantatges d'Eco-friendly, reciclables i duradors, així com spunlace característiques de suavitat.\nLes 50 pecesTovalloletes de neteja no teixides de secestà feta de viscosa i polièster. El material d'esborrament és àmpliament utilitzat en planta, instruments, mobles, finestra i vidre de neteja. Compta amb els avantatges d'Eco-friendly, reciclables i duradors, així com spunlace característiques de suavitat.\nMida: 30 * 50cm Port d'exportació: Ningbo o Port de Xangai\nMaterial: Celulose i polièster Termes de pagament: T / T, L/C, D/P\nPes: 35 g/m2 Capacitat de producció: 25containers al mes.\nPaís d'origen: Xina Tret: Eco-Friendly\nTermini de lliurament: 25 dies\nPaquet: 50sheets per maleta, 10bags per caixa\n1. solidesa de color\n2. forta i duradora\n3. suau i flexible\n4. molt absorbents\n5. exempts de silicona de\n6. fàcil i còmode d'utilitzar\nNostres 50 pecesTovalloletes de neteja no teixides de secestan dissenyats per netes cuines. No-teixits són coneguts per la seva excepcional absorbència, neteja i neteja de l'actuació global. Tovalloletes de neteja no teixides poliester han estat una opció popular per ISO classe 5-8 cleanrooms i altres entorns controlats. Si el seu procés requereix tovalloletes lliure de fils, draps, tovalloles o draps llavors no busque més. Portem una línia completa de spunlace altres productes incloent polièster tovalloletes, tovalloletes de cel·lulosa, tovalloletes de polipropilè no teixit, raió tovalloletes i molts altres productes de teixit tècnic. Sol·licitar una mostra gratuïta avui i descobrir la diferència d'U-draps.\nHot Tags: 50 peces no teixides tintoreria eixuga, Xina, fabricants, fàbrica, a l'engròs, barat\nUn parell de: UCOSHIER Neteja reutilitzable Netejable Neteja Roba tlegable Plats Tovalloles Tovalloles plat Robes de paret Tovalloles reutilitzables 50 Comptes / Rodets\nSegüent: Draps reutilitzables neteja pesat


Enviat per admin el 19 November 2014\nDivendres 14 de Novembre, el grup de de joves de La Llama van participar al Festival Hop, al Centre Cívic L’Albareda. Dins del Festival van actuar cantant el seu repertori de cançons amb un alt missatge social i compromès i va animar molt els joves que van donar-ho tot a l’escenari. El Festival és una trobada de danses i cultures urbanes on els joves hi tenen molt a dir.\nDins del marc del festival es celebrava el “Hoping Vídeo: II concurs de videoclips de Rap” en el que La llama participava amb dos dels seus videoclips. El vídeo “Voces Mudas”, va resultar guanyador del premi del public. El premi del jurat se’l va endur el grup PRAXIZ, amb el videoclip, Fauna y Flora.\nAquestes mostres d’alegria i reconeixement que van rebent els xavals de La Llama i que compartim amb ells des d’ El Teb són un impuls per seguir endavant amb més i més força! Moltes felicitats a tots i totes els que fan possible que això sigui possible.


TEIXIT MUSCULAR  | Histologia (UAB) | Unybook\nTEIXIT MUSCULAR (2013)\nTEIXIT MUSCULAR Està format per unes cèl·lules molt especialitzades, molt diferenciades. Aquestes cèl·lules es poden contraure, són extensibles i elàstiques, és a dir, retornen sempre a la seva mida i forma original. Tant és així que en aquest teixit, en comptes de dir cèl·lules musculars, diem fibres musculars.\nClassificació: - - Teixit muscular estriat (s’observen estries, bandes).\nTeixit muscular llis.\nTEIXIT MUSCULAR ESQUELÈTIC ESTRIAT Un múscul està envoltat de teixit conjuntiu anomenat epimisi. La musculatura es pot dividir en feixos o fascicles musculars.\nCada feix està envoltat també de teixit conjuntiu, el perimisi.\nCada fascicle està constituït de cèl·lules musculars, de diverses fibres musculars esquelètiques estriades. Cada una d’aquestes fibres també està envoltada de teixit conjuntiu, anomenat endomisi.\nDepèn de la musculatura i de l’organisme que estudiem, aquest teixit conjuntiu que envolta el múscul pot ser d’un tipus o un altre.\nCaracterístiques de les fibres musculars esquelètiques estriades: - Molt llargues (poden arribar a fer 30 cm), amb una forma fusiforme. En la seva part més ampla poden arribar a mesurar 100 µm.\nCada fibra està envoltada de la seva pròpia làmina basal, que és elaborada químicament i organitzada per la mateixa fibra.\nCada fibra té molts nuclis excèntrics (fins a 1000). Cada nucli té 1 o 2 nuclèols. Això indica que aquestes cèl·lules tenen molta capacitat de síntesi.\nTrobem tots els orgànuls normals al citoplasma. Destaquen però els túbuls del REL, que estan molt desenvolupats. Gran part del citoplasma, a més, està ocupat per la maquinària contràctil der la cèl·lula, les miofibril·les (98-99% del citoplasma). Aquestes fan que el citoplasma sigui acidòfil.\nMIOFIBRIL·LES Són cilindre que s’agrupen paral·lelament a l’eix imaginari de la fibra. Es poden estudiar amb talls transversals o longitudinals. En els talls transversals veiem que ocupen uniformement l’espai, no s’agrupen en cap lloc determinat.\nEn els talls longitudinals, amb el microscopi òptic, veiem que aquestes miofibril·les tenen bandes molt regulars: una clara, una fosca, una clara, una fosca... En el microscopi òptic amb llum polaritzada podem diferenciar aquestes bandes clarament: - Banda A: banda fosca. És anisòtropa, birefringent.\nBanda I: banda clara. És isòtropa, monorefringent.\nAquestes dues bandes ens donen una idea de l’ordenació de les miofibril·les. Si mirem més endins veiem que la banda A té una banda central més clara, que s’anomena banda H, i que dins aquesta es veu una línia fosca, la línia M. La banda I té una línia Z al centre, que a molts augments es veu que fa zig-zag.\nLes miofibril·les estan constituïdes per miofilaments. Aquests s’organitzen en sarcòmers, que és la unitat que es repeteix de forma repetitiva, ordenada. Hi ha dos tipus de miofilaments: - Prims: filaments d’actina.\nLa distribució ordena dels miofilaments fa que es determinin regions de diferent afinitat tintorial en el sarcòmer, i que captin diferent la llum.\nL’actina F forma un collaret de perles. Cada actina per separat, fora del filament s’anomena Actina G. Les actines G a 37o polimeritzen en una hèlix bicatenària d’actina F. Aquest és un miofilament polaritzat perquè les actines G polimeritzen en una direcció concreta. El pol+ es troba a la línia Z, i el pol- se’n va cap a la línia M.\nLa tropomiosina està unida als filament d’actina. És una molècula proteica d’uns 40 nm de longitud formada per dues cadenes polipeptídiques. En un extrem se li uneix la troponina.\nLa troponina és un complex de 3 subunitats: - TnL: una proteïna de 30 kDa impedeix la unió entre l’actina i la miosina.\nTnC: una proteïna de 18 kDa fa de quelant, té afinitat pel Ca2+.\nTnT: una proteïna de 30 kDa uneix el complexe troponina a la tropomiosina.\nMiofilaments de miosina Mesuren 510 kDa. Estan formats per dues cadenes pesades i quatre de lleugeres. Cada cadena pesada acaba amb un cap globular. Les dues cadenes pesades s’entortolliguen fent un espiral.\nA cada cap trobem: - - Dues cadenes lleugeres, les dues tenen pesos moleculars diferents.\n Una reguladora.\n Una essencial.\nUn lloc de fixació per l’ATP.\nA l’espai els miofilaments de miosina es troben cavalcats: les miosines globulars (caps de les miosines) estan a diferents alçades. Els caps de les miosines tenen capacitat de moure’s endavant i endarrere 5 nm.\nDisposició espacial dels miofilaments d’actina i miosina Aquesta disposició dóna lloc al sarcòmer, la unitat de les miofibril·les.\nBanda I  està constituïda per miofilaments d’actina, com hi ha menys material es tenyeix menys.\nBanda A  coexisteixen els miofilaments d’actina amb els de miosina, per tant es tenyeix més.\nPerò a l’interior d’aquesta banda hi ha una ratlla més clara, però més fosca que la banda I. És una zona on només hi ha filaments de miosina.\nEls miofilaments de miosina es situen en hexàgons al voltant dels miofilaments d’actina. De la mateixa manera, cada filament de miosina està envoltat per sis d’actina.\nEl sarcòmer és l’estructura que va de línia Z a línia Z. Té filaments d’actina i de miosina i sarcotúbuls.\nEn les fibres musculars estriades també hi ha tubs dels REL, són tubs del reticle sarcoplàsmic, per tant s’anomenen sarcotúbuls. Contenen ions de calci. El reticle sarcoplàsmic és una estructura contínua que envolta totes i cada una de les miofibril·les.\nEls sarcotúbuls es disposen d’una manera determinada al voltant dels sarcòmers: Entre la banda H i la banda I, els sarcotúbuls s’orienten longitudinalment, en paral·lel als filaments d’actina i miosina.\nA la banda H, els sarcotúbuls formen xarxes. S’anastomosen, es ramifiquen. On conflueixen la banda A i la banda I, els sarcotúbuls longitudinals conflueixen en un sarcotúbuls més gran i de posició perpendicular a les miofibril·les. És la cisterna terminal. Dues cisternes terminals es troben separades per una invaginació del sarcolemma (membrana plasmàtica), que s’anomena túbul T.\nDues cisternes terminals i un túbul T formen una tríada. La fibra muscular esquelètica té dues tríades per sarcòmer. El túbul T desemboca a la superfície de la fibra muscular, on topa amb la làmina basal, i després amb el teixit conjuntiu.\nXarxes de sarcotúbuls.\nCONTRACCIÓ DE LA FIBRA MUSCULAR ESQUELÈTICA ESTRIADA Té 5 fases: 1) Adhesió: els filaments d’actina i de miosina estan units fortament. La miosina globular està unida al filament d’actina. Això passa quan la miosina no està unida a ATP.\n3) Flexió: la unió d’ATP a la miosina globular provoca que el cap de la miosina es flexioni.\nRecula 5 nm aproximadament. Una ATPasa que té la miosina unida en un lloc d’unió específic al cap globular hidrolitza l’ATP a ADP + Pi. (Així també generem calor, per això quan tenim fred tremolem, perquè els músculs es moguin). Els ADP i els Pi també tenen un lloc d’unió específic al cap de la miosina.\n4) Generació de força: es va hidrolitzant l’ATP, i la miosina es va unint dèbilment a l’actina.\nAixò fa alliberar el Pi, fet que encara reforça més la unió actina-miosina. Ara el cap de la miosina ha de tornar a recuperar la posició inicial, és a dir, recuperar els 5 nm que havia reculat. Per això hi ha un cop de força que fa que la miosina recuperi aquest espai. Com a conseqüència, la banda I s’escurça. Amb el cop de força s’allibera ADP.\nNo se sap com aconsegueixen fer la contracció tots els sarcòmers alhora. A més, aquest model no explica què fa l’altre cap de la miosina (en tenen dos i aquest procés només el fa un).\nTEIXIT MUSCULAR ESTRIAT CARDÍAC Està format per fibres (cèl·lules) musculars cardíaques. Tenen forma cilíndrica amb bifurcacions.\nCada cèl·lula està envoltada per una làmina basal pròpia. Les bifurcacions permeten les unions cel·lulars de cèl·lules musculars cardíaques adjacents. Així es forma una xarxa de cèl·lules que permet dur a terme una acció totes alhora.\nAquestes cèl·lules tenen un sol nucli i està col·locat al centre de la cèl·lula. Al citoplasma hi ha l’aparell contràctil igual que el de les fibres musculars esquelètiques, i tornen el citoplasma acidòfil. Per tant també s’observen bandes clares i bandes fosques, per això també és teixit muscular estriat. També hi ha al citoplasma tots els orgànuls cel·lulars i sarcotúbuls.\nEls sarcotúbuls es disposen en les tres direccions de l’espai en totes les parts del sarcòmer, i no formen cisternes terminals. A nivell de la línia Z se situa un túbul T. Només n’hi ha un per cada sarcòmer, però són molt més grans que els de les fibres musculars esquelètiques.\nEls mitocondris envolten les miofibril·les. El túbul T més els sarcotúbuls del voltant formen una díada. Hi ha una díada per sarcòmer.\nDiscs intercalars Només els trobem en les fibres musculars cardíaques. Són unions entre cèl·lules adjacents mitjançant unions cel·lulars. Aquestes es troben en les bifurcacions de les cèl·lules.\nEn un disc hi ha tres tipus d’unions: - Unions adherents (fàscia adherents).\nUnions GAP (unions comunicants).\nEstudiats amb microscòpia electrònica, es veu que els discs intercalars són com una escala, tenen porcions longitudinals i transversals. La part transversal queda sempre a l’altura de la línia Z.\n- - - Unions adherents: es troben a la part transversal de l’esglaó. És el principal constituent.\nSón molt grosses, entren al límit de resolució del microscopi òptic, de fet amb microscopi òptic es pot observar un disc intercalar. És el lloc on els filaments prims d’un sarcòmer terminal s’uneixen al sarcolemma.\nDesmosomes: els trobem tant a la part transversal com longitudinal. Juntament amb les unions adherents són una estructura de reforç: eviten que les cèl·lules se separin com a conseqüència de les contraccions rítmiques repetides.\nUnions GAP: constituent principal de la part longitudinal. Permeten que totes les cèl·lules rebin la mateixa informació (potencial d’acció) al mateix moment, de manera que totes facin la mateixa acció. Permeten que les fibres musculars cardíaques actuïn com un sinciti.\nDiscs intercalars al microscopi òpitc.\nForma d’esglaó dels discs intercalars.\nTEIXIT MUSCULAR LLIS Les fibres musculars llises són fusiformes, de 20 a 500 µm de longitud. També tenen un nucli central amb morfologia fusiforme. El nucli pot tenir 1 o 2 nuclèols. El citoplasma és acidòfil, a caus de la maquinària contràctil que té.\nEl material contràctil és paral·lel a l’eix major de la cèl·lula. Els filaments delimiten dues regions: els cons citoplasmàtics. Es troben als dos pols del nucli, i és on trobem els típics orgànuls cel·lulars de qualsevol cèl·lula, no hi ha material contràctil.\nFibra muscular llisa.\nLa fibra muscular llisa normalment es troba en grans agrupacions, tot i que a vegades està aïllada. Per exemple: en el tracte digestiu s’encarreguen del peristaltisme (contraccions de les parets de l’intestí).\nQuan s’agrupen, hi ha unions entre cèl·lules. Són unions GAP (de nexe o fenedura), que permeten que totes les fibres facin la mateixa acció alhora.\nA la zona on no hi ha unió intercel·lular hi ha un espai de 80 nm, on trobem: - Làmina basal.\nFibres elàstiques i fibres reticulars (elaborades per les fibres musculars llises).\nAl citoplasma de la fibra muscular llisa trobem tres estructures específiques i molt importants: - - - Cossos densos o condensacions/densitats citoplasmàtiques: Estan dispersos pel citoplasma. Són llocs d’unió dels miofilaments d’actina i dels filaments intermedis. Són estructures anàlogues a les línies Z del múscul estriat.\nPlaques d’inserció: Localitzades a la part interna del sarcolemma. Són associacions de proteïnes complexes (tallina, vinculina...) i unions dels miofilaments d’actina.\nCaveoles: Són invaginacions de la membrana plasmàtica. En l’espai estan relacionades amb els sarcotúbuls. Són anàlogues al túbul T. Regulen la quantitat de Ca2+ que entra a la cèl·lula i per tant regulen la contracció del múscul llis.\nCONTRACCIÓ DE LA FIBRA MUSCULAR LLISA Els filaments d’actina estan units als cossos densos i a les plaques d’inserció. Els miofilaments de miosina es troben entre els filaments d’actina provinents d’aquests dos punts. Estiren els filaments d’actina cap al centre provocant la contracció. Aquests miofilaments d’actina també tenen tropomiosina i el complex troponina.\nQuan el filament de miosina se separa del d’actina, aquests retornen a la seva posició inicial i la fibra es descontrau, torna a la seva forma original (són cèl·lules elàstiques).


Cloud - Compartir documents o carpetes\nMenú del lloc Iniciar sessió\nPer poder compartir documents o carpetes amb altres usuaris tenim 2 opcions en funció de si es un usuari del sistema o si es un usuari extern.\nUsuari del sistema:\nAccedir al web del vostre repositori (ex: https://cloud.madsystems.coop) amb les vostres credencials, navegueu fins al document o carpeta que volem compartir i a la part dreta del mateix veureu l'icona per compartir .\nAl clicar a sobre ens mostre les opcions de compartir a la part dreta.\nPodeu escriure a la casella on indica "Nom, correu o ID de nuvol federat" el nom del usuari intern amb el que voleu compartir o be el seu correu electrònic i el sistema us anirà mostrant les coincidències per que seleccioneu l'usuari indicat.\nuna vegada heu afegit al usuari, clicant a l'icona , podeu modificar les preferències de la compartició:\nPermet l'edició: l'usuari podrà modificar qualsevol document.\nPermet crear: opció només activa per les carpetes. L'usuari podrà crear nous documents.\nPermet suprimir: opció només activa per les carpetes. L'usuari podrà suprimir qualsevol document.\nPermet compartir de nou: l'usuari podrà compartir de nou el document o carpeta.\nEstabliu una data de caducitat: la compartició deixarà d'estar activa a la data sindicada.\nA partir d'aquest moment l'usuari disposarà d'aquesta carpeta dintre del seu repositori de Cloud.\nEn el següent enllaç teniu un vídeo demostratiu de com fer-ho: https://cloud.madsystems.coop/index.php/s/pmT5qzQYeTinftj\nSi teniu la necessitat de compartir una carpeta o un document amb alguna persona o persones de l'exterior de l'organització i que no tenen usuari al sistema, es pot fer mitjançant en "Enllaç de compartició".\nCliqueu a l'icona del situada al costat del text "Enllaç de compartició".\nUna vegada generat l'enllaç el sistema treu el i ho substitueix per en clicar en aquest punts us surten les opcions de compartició:\nNomés de lectura: opció només per carpetes, l'usuari extern no podrà interactuar amb la carpeta i només podrà llegir el contingut.\nPermet la pujada i l'edició: l'usuari extern podrà pujar documents a la carpeta i/o modificar i eliminar qualsevol document.\nDeixar anar el fitxer (només carrega): opció només per carpetes, en la que l'usuari extern només podrà pujar documents a la carpeta compartida.\nAmaga la baixada: l'usuari extern només podrà veure el document o carpeta via web i no podrà baixar els documents al seu ordinador.\nProtegeix amb contrasenya: es pot generar una contrasenya que li demanarà a l'usuari extern per accedir a la carpeta o document.\nEstabliu una data de caducitat: si voleu que l'enllaç caduqui en un temps, podeu posar la data de caducitat i a partir d'aquell moment l'enllaç ja no serà vàlid.\nDeixa de compartir: per eliminar l'enllaç de compartició, a partir d'aquell moment els usuaris externs ja no podrà accedir al document.\nConfigurem les opcions mes adients per nosaltres i en acabar podem copiar l'enllaç per enviar a qualsevol persona externa a la nostre organització, clicant a l'icona .\nEn el següent enllaç teniu un vídeo demostratiu de com fer-ho: https://cloud.madsystems.coop/index.php/s/xDNnaQ66BpPBdyq\nSi teniu cap dubte podeu contactar amb nosaltres obrint un tiquet i explicant el vostre cas.\nCorreo/Webmail\t( 01 )\nCloud\t( 01 )\nWebmail - Funcions avançades del calendari\n** L'hora es basa en America/New_York fus horari\nAquest és un sistema de suport per al nostre client. Farem tot el possible per a vostè. Si us plau no dubtis a contactar-nos\n© Copyright Diferenzia 2022


Lliurament de premis del 1r concurs de filmets en català - Agenda - Consorci per a la Normalització Lingüística - CPNL\nLliurament de premis del 1r concurs de filmets en català\nCentre Pepita Casanellas, 18.30 h\nCentre de Normalització Lingüística de Barcelona - Delegació de Sants Montjuïc i les Corts\nLa delegació de Sants-Montjuïc i les Corts del Centre de Normalització Lingüística de Barcelona convida tothom que hi vulgui assistir a la festa de lliurament de premis del primer concurs de filmets en català "3' de BCN-Bocins de ciutat".\nLa festa de lliurament de premis, que se celebrarà al Centre Pepita Casanellas (C/ Foneria, cantonada C/ Jane Adams - barri de la Marina - Bus 9-37-72-79-109 FGC Ildefons Cerdà) el proper 28 de novembre a les 18.30 h, comptarà amb les actuacions musicals de Románticos Empedernidos i de Marçal Girbau. També es projectaran els filmets presentats al concurs i, finalment, s'oferirà un refrigeri, obsequi de la firma comercial Makro. Els premis seran productes cedits per CANON, l’Associació de Comerciants de Creu Coberta, l’Associació de Comerciants la Marina-Zona Franca, BarnaSants, Hotel Hilton i la revista Enderrock.\nEl concurs anava adreçat exclusivament als alumnes dels cursos de Sants-Montjuïc i les Corts, a tots els alumnes dels nivells bàsics de Barcelona i als alumnes i usuaris del Punt Multimèdia de la Casa del Mig i de la Marina.\nEls participants havien de presentar un filmet enregistrat amb càmera fotogràfica i d’una durada màxima de 3 minuts. La temàtica de les obres havia de girar a l’entorn d’algun d’aquests conceptes: “Barcelona, barri i llengua” i havien de ser en llengua catalana. El concurs es va convocar amb l’objectiu que els alumnes participessin en una activitat creativa i lúdica, de coneixement de l’entorn més proper i de la ciutat, i que usessin la llengua catalana.\nOn és el Centre Pepita Casanellas


Tanquen l'accés a sis platges de Barcelona per la gran concentració de gent\nTanquen l’accés a sis platges de Barcelona per la gran concentració de gent\nNo es pot accedir a la platja de Sant Martí, Nova Icària, Bogatell, Mar Bella, Llevant i Sant Miquel\nSis platges de Barcelona han hagut de tancar els seus accessos per evitar que augmenti la concentració de persones. Segons l’Ajuntament de Barcelona, les platges de Sant Martí, Nova Icària, Bogatell, Mar Bella, Llevant i Sant Miquel han restringit l’entrada per les aglomeracions de gent i per garantir que es pot seguir mantenint la distància de seguretat establerta per evitar contagis. Tot al llarg del dia la Guardia Urbana hi ha fet controls d’accés a l’espai perquè no se superés l’aforament i ha anat deixant entrar banyistes a mesura que n’han anat sortint. Tot i això, finalment s’han hagut de tancar accessos perquè no s’hi pugui concentrar més persones.\nD’altra banda, segons l’ajuntament, totes les platges de Barcelona presenten una ocupació molt alta, a excepció de la de Somorrostro. Des del dilluns 8 de juny l’Ajuntament regula l’aforament a platges amb controls als punts d’accés. A més, s’ha establert un sistema de, diuen, semàfors per a cada platja, que es pot consultar al web municipal i que indica si el nivell d’aforament és baix, mig, alt o molt alt.


CONTRACTACIÓ DEL SERVEI PER LA CR...\nCONTRACTACIÓ DEL SERVEI PER LA CREACIÓ DE LA NOVA WEB DE LA FUNDACIÓ TECNOCAMPUS\nDocument de Mesures de seguretat\n131.018,63 € sense IVA 158.532,54 € IVA inclòs (21,00%)\n20/09/19 13:00 h\n131.018,63 € sense IVA\n21/10/19 13:00 Av Ernest Lluch 32\n09/09/19 14:57 h Publicació acreditada pel Consorci Administració Oberta de Catalunya\nD'acord amb la previsió de l'article 87.1.a) LCSP, el volum anual de negocis referit al millor dels tres últims exercicis anteriors a la data de presentació de les proposicions o en funció de les dates de constitució o d'inici d'activitats de l'empresa, ha de tenir un valor superior a 230.000 euros. En el cas de què la data de constitució de l'empresa o d'inici d'activitat sigui inferior a un any comptat des de la data final de presentació de proposicions, el requeriment s'entendrà proporcional al període.\nS'acreditarà la solvència tècnica i professional mitjançant la presentació de la relació de treballs realitzats per l¿empresa licitadora. Es relacionaran treballs de característiques similars realitzades en institucions o empreses en els últims tres (3) anys, que inclogui imports, dates i destinataris dels serveis, públics o privats. Caldrà acreditar un mínim de tres treballs en el període, per un import d¿execució acumulat d¿almenys 100.000 en l¿any de major execució. A aquesta relació li seran acompanyats els corresponents certificats de bona execució, acreditatius de les obres o treballs realitzats expedits o visats per l¿òrgan competent quan el destinatari sigui una entitat del sector públic; o per certificat expedit pel subjecte privat, o a falta d¿aquest darrer, per declaració responsable del licitador.\nEl personal tècnic, integrat o no en l'empresa, participant en el contracte, han de tenir l'experiència i els títols o acreditacions acadèmics o professionals següents:\nCap de projecte\tTitulació universitària de grau superior en enginyeria informàtica o similar assimilable.\n- Experiència mínima de 5 anys en gestió de projectes de desenvolupament d'aplicatius i experiència mínima de 2 anys en desenvolupament de projectes web amb un clar enfoc a negoci.\nDesenvolupador/a\tTitulació de grau superior en enginyeria tècnica en informàtica o similar assimilable.\nEspecialista en SEO\tTitulació universitària\n- Experiència mínima de 5 anys en direcció SEO de projectes, amb una experiència demostrable en migracions web en projectes similars.\nInforme disponibilitat de crèdit.pdf\nResolució d'aprovació de licitació.pdf\nAnnex Plecs Tècnics Mesures seguretat web.pdf\nFormulari de requisits.xlsx


L'Ivace rep 315 sol·licituds per a la millora i modernització de polígons industrials en 2021 | Valencia Extra\nCorresponen a 193 municipis de la Comunitat Valenciana\nIvace Parcs Empresarials, dependent de la Conselleria d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, ha rebut un total de 315 sol·licituds d’ajuda per a la millora i modernització de polígons industrials en 2021 d’un total de 193 municipis de la Comunitat.\nDe totes les peticions presentades, 94 corresponen a polígons industrials de la província d’Alacant, 58 a Castelló i 163 a València. Això es tradueix en sol·licituds de 52 municipis d’Alacant, 35 de la província de Castelló i 106 de València.\nCal destacar que la quantitat de sol·licituds rebudes és la major de totes les convocatòries publicades des de 2017 destinades a millorar les àrees industrials dels municipis i comarques de la Comunitat.\nLes 315 peticions s’emmarquen en l’ordre d’ajudes de 2021, el termini de presentació de les quals va finalitzar el 29 de gener i que compta amb un pressupost inicial de 34.296.000 euros per a la subvenció de fins al 100% dels projectes d’inversió per a la millora, modernització i dotació d’infraestructures i serveis en els polígons, àrees industrials i enclavaments tecnològics.\nCom a principal novetat de la convocatòria de 2021 destaca la creació d’una línia específica d’ajudes destinada als municipis en risc de despoblació amb una dotació pressupostària de dos milions d’euros i una altra de 32.296.000 euros per a la resta de localitats.\nD’aquesta manera, del total de les sol·licituds rebudes 15 corresponen a 12 municipis que s’han acollit a la nova línia de despoblació. En concret, es tracta de set localitats de la província de Castelló (Llucena, Morella, Sot de Ferrer, Vilafranca, les Coves de Vinromà, Villahermosa del Río i Montán), quatre de València (Higueruelas, Jarafuel, Villar del Arzobispo i Jalance) i una d’Alacant (Beniarrés).\nEl conseller d’Economia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, Rafa Climent, ha destacat el bon acolliment, “que estan tenint un any més aquestes ajudes entre els ajuntaments de la Comunitat i que en aquesta ocasió beneficiarà també per primera vegada als municipis de la Comunitat en risc de despoblació”.\nEn aquest sentit, ha subratllat que l’Ivace “és un dels principals actors dinamitzadors de parcs empresarials de la Comunitat” i ha assegurat que “en aquests moments apostar pel sòl industrial és apostar per la creació d’ocupació de qualitat”.\nTambé contempla la millora de l’enllumenat públic mitjançant mesures d’eficiència energètica i/o energies renovables; serveis contra incendis, implantació d’ecoparc o de sistemes de gestió de residus, especialment, els perillosos; millora de les zones verdes i implantació de les mateixes i sobre el viari de zones/recorreguts biosaludables i creació d’eina web amb informació del polígon industrial.


La tanda de penals - Diari de Girona\njesús badenes · politica@ddg.cat 21.09.2015 | 08:43\nEl xiulet del final de la pròrroga està a punt de sonar. En una setmana, tant Mas com Rajoy hauran comptat la meitat dels vots a favor seu. Aquest partit d'empat infinit a què ens han portat els uns i els altres entrarà en la tanda de penals.\nEl 9 de novembre passat, sense poder fer la consulta de manera legal, començava el temps de desempat que abocava a unes noves eleccions. Ni Mas ni Rajoy han aconseguit que l'altre perdi la pilota. Al contrari, segueixen sumant adeptes disposats a xutar eternament a porteria. Per això, el matx continuarà: amb una suposada majoria independentista a Catalunya es faran passes cap a la separació. A Espanya, això convidarà molts espanyols a mantenir el govern del PP. Si el mandatari català fa una declaració unilateral, quina probabilitat hi ha que sigui només un exercici de teatralitat? I si el govern del PP continua fent-se el sord, quina alternativa hi ha per aturar aquest espectacle estèril? Entretinguts amb Mas i Rajoy, en lloc d'obligar-los a acabar amb el partit, una generació sencera de catalans es conforma a empassar-se la factura econòmica, social i, sobretot, psicològica del matx etern.


Haus Rothorn Schrocken Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nApartament de Dues Habitacions amb Balcó - Jardí\nNesslegg 117, Nesslegg, Schrocken, Àustria, 6888 - Veure al mapa\nMés informació sobre Haus Rothorn\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Haus Rothorn és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Schrocken. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHaus Rothorn ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, nevera a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Haus Rothorn és una elecció inteligents per a viatgers a Schrocken, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nCal que informeu Haus Rothorn de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Aquest allotjament no accepta comiats de solters o festes similars.


L'episodi de vent i pluja deixa arbres caiguts i onades de dos metres - Diari de Girona\nL'episodi de vent i pluja deixa arbres caiguts i onades de dos metres\nEls Bombers han efectuat una quarantena d'actuacions per desperfectes provocats pel vent\na.s.m. 11.09.2019 | 23:59\nL'episodi de vent i pluja deixa arbres caiguts i onades de dos metres girona\nL'episodi de pluja que es va encetar aquest dilluns a Catalunya i a les comarques gironines, on ahir s'hi va afegir el vent, va provocar durant la matinada d'ahir una allau d'incidències concentrades sobretot al litoral de l'Alt Empordà i de la Selva. Els Bombers van registrar durant el dia d'ahir una quarantena d'avisos a la província relacionats amb la pluja i el vent, la majoria (24) dels quals van efectuar-se durant el matí. El fort temporal va provocar onades que en alguns punts de la Costa Brava com l'Escala, Blanes i Tossa de Mar van superar els dos metres i a la Costa Daurada els 2,5, i van deixar platges sense sorra al Maresme.\nLes ventades van provocar desperfectes a l'arbrat, i es van veure moltes imatges d'arbres caiguts a vorals i branques als carrers. A Blanes un arbre va arribar a caure sobre un vehicle aparcat, que juntament amb Tossa de Mar van ser els municipis on els Bombers van haver de realitzar més serveis, però també van actuar a Roses per unes tanques despreses, a Brunyola per un arbre tombat en uns cables de telefonia, i a Santa Coloma de Farners i a Sant Miquel de Campmajor per arbrat caigut a la via. A Girona també es van veure branques al carrer Bacià i a l'avinguda Lluís Pericot. Més enllà de danys causats per branques i altres obstacles als carrers, el cos d'emergències també va fer actuacions de prevenció a façanes per evitar despreniments, tot plegat sense haver de lamentar ferits. Pel que fa a Catalunya, la majoria d'actuacions dels Bombers van produir-se al Maresme, on les ratxes de vent a l'estació del Meteocat de Cabrils van arribar a 95 km/h, un màxim que feia 9 anys que no s'assolia.\nAl llarg del dia el vent va començar a remetre, i de fet a mitja tarda Protecció Civil ja va desactivar el pla Ventcat després de mantenir-lo durant 24 hores per les ventades de més de 100 quilòmetres per hora previstes durant la jornada i sobretot al matí al litoral català.\nAl llarg del matí d'ahir el vent encara persistia i, de fet, les estacions del Servei Meteorològic de Catalunya (Meteocat) van registrar ventades de més de 70 km per hora a diversos punts del Pirineu, on a més es van registrar les màximes més elevades de la jornada, de més de 100 km/h. El puig Sesolles (1.668 m), al Vallès Oriental, va patir ventades de 119,5 km per hora; i la Tosa d'Alp (2.500 m), a la Cerdanya, de 103 km per hora.\nA Portbou es van veure ratxes de més de 100 km per hora i al pantà de Darnius-Boadella, de més de 90 km. Roses i Castell d'Aro també van assolir màximes per sobre dels 70 km/hora, amb 73,4 i 71,3 km/h, respectivament. Segons recull el Meteocat, les pluges que han caigut des de dilluns han deixat les acumulacions més destacades a la ciutat de Barcelona (més de 70 mm) i al Maresme (més de 60 mm a Canet de Mar i 56 a Arenys). Els cims de Núria i Ulldeter van acumular 40,3 mm i 40,2 mm respectivament.\nMala mar. El litoral català, tenyit de vermell. Comarques


Albert Bastardas: vint anys de trajecte (1996-2016) – Elvira Riera – RLD blog\n2 de juliol de 2020 2 de juliol de 2020 eapcDeixa un comentari\nA final de 2019 Albert Bastardas va publicar el llibre From language shift to language revitalization and sustainability. A complexity approach to linguistic ecology, que aplega, en anglès, diversos treballs seus editats entre els anys 1996 i 2016. El gruix del volum (part I) és la traducció d’Ecologia de les llengües: medi, contactes i dinàmica sociolingüística (1996), una obra nuclear en la producció bastardiana. La complementen (part II) cinc articles publicats entre 2002 i 2016, que en desenvolupen diversos aspectes i il·lustren l’evolució del pensament, les preocupacions i les propostes d’acció política de Bastardas al llarg de vint anys.\nLa Revista de Llengua i Dret ofereix una recensió detallada del llibre en el número 73, de juny de 2020. Aquest apunt en destaca alguns aspectes, amb l’objectiu de divulgar l’obra de Bastardas i convidar a la reflexió —i a l’acció!— a partir de les seves propostes.\nEn primer lloc, em centraré en la seva aproximació metodològica —de l’ecolingüística a la complexitat o complèxica—, que és una aportació molt significativa a la sociolingüística catalana i a la sociolingüística en general. En segon lloc, faré èmfasi en les seves propostes d’acció política, sempre reflexives, valentes i compromeses.\nPodem destacar cinc aspectes que caracteritzen la metodologia bastardiana:\n1. Un enfocament sistèmic en què el medi i l’ecosistema, o el context, resulten fonamentals per a l’anàlisi del contacte de llengües i el comportament lingüístic.\n2. La comprensió del llenguatge i les llengües com a processos i no com a objectes. És a dir, com a accions que seria més apropiat de designar amb verbs (llenguar) que amb substantius, perquè són dinàmiques i evolucionen constantment a causa de la interacció contínua.\n3. La interdisciplinarietat i transdisciplinarietat com a eines per al pensament complex que pot dur a la comprensió profunda dels fenòmens.\nSegons Bastardas, el contacte de llengües no implica necessàriament enfrontar-se al dilema substitució/normalització\n4. La necessitat d’abandonar el pensament dicotòmic d’arrel occidental per tendir a pensar en termes de gradacions i, sobretot, compatibilitzant elements aparentment contraris. Aquesta és una de les claus tant del seu enfocament teòric com de les seves propostes d’acció política. Per exemple, per a Bastardas el contacte de llengües no implica necessàriament enfrontar-se al dilema substitució/normalització, igual com el poliglotisme o les possibilitats d’intercomunicació amb codis molt estesos no impliquen necessàriament l’abandonament de llengües\n5. La preocupació per evitar els biaixos que el científic, com a observador de la realitat que alhora en forma part, inevitablement transmet. Precisament el Bastardas científic desenvolupa la metodologia complèxica com una mena d’antídot del biaix, un sistema de seguretat contra la subjectivitat, perquè és conscient del seu compromís humà amb la situació de la llengua catalana i es posa l’imperatiu de superar la influència de les seves identificacions lingüístiques, culturals i polítiques.\nL’obra de Bastardas transmet la seva determinació per comprendre la realitat i per transformar-la. Bastardas vol entendre per què creu que es produeixen injustícies per als parlants de llengües minoritzades. I, tot i treballar en el marc analític propi de la sociolingüística, proposa uns principis de gestió de la diversitat lingüística que són precursors o coetanis dels que suggereixen teòrics i filòsofs polítics amb el màxim reconeixement internacional, com Will Kymlicka, Alan Patten o Philippe Van Parijs, i que en cap cas són incompatibles, sinó més aviat coincidents o complementaris. Per exemple, mentre Bastardas afirma que quan els estats creen una sola nació poden provocar com a reacció la creació d’altres identitats nacionals que se’n senten excloses, Kymlicka planteja que les reivindicacions de les nacions minoritàries dins estats plurinacionals s’han d’entendre com un conflicte entre dos projectes de construcció nacional legítims. Igualment, les referències recurrents que fa Bastardas al llarg de tot aquest volum a la necessitat de reconeixement dels grups lingüístics minoritzats, en benefici de la seva dignitat i autoestima, coincideixen amb l’argument principal de Van Parijs quan defensa l’aplicació d’un principi de territorialitat per protegir les llengües locals. I també comparteix amb Van Parijs l’assumpció que l’anglès exerceix una funció necessària com a eina d’intercomunicació global, alhora que coincideix amb aquest filòsof en algunes de les propostes per afavorir l’equitat entre parlants a escala mundial, com la instauració d’una taxa econòmica als països anglòfons. Resulta sorprenent que Bastardas no citi cap d’aquests autors per reforçar els seus plantejaments teòrics o propositius. Potser és un signe de l’allunyament d’aquests dos mons acadèmics, tant en l’espai mental com físic. I, indubtablement, un indicador de la imperiosa necessitat d’impulsar la recerca transdisciplinària que reivindica Bastardas.\nQuines són les propostes de política lingüística que fa Bastardas, tant per a l’àrea catalana (primera part del volum) com sobre l’organització lingüística mundial (segona part)?\n“La política lingüística ha de ser una solució mixta, que preservi el català com a llengua inicial encara que el castellà hi ocupi un lloc igual o similar en molts casos\nEn el cas de l’àrea catalana, des del convenciment que el contacte de llengües no ha de dur necessàriament a una substitució lingüística, l’any 1996 Bastardas proposa una política lingüística que no exclogui els immigrants (en referència sobretot a les persones de llengua inicial castellana): per a ell, la política lingüística ha de ser una solució mixta, que preservi el català com a llengua inicial encara que el castellà hi ocupi un lloc igual o similar en molts casos. També adverteix que, pel context en què es produeix la bilingüització, el català pot quedar minoritzat al seu territori originari com a L1, fet que les darreres estadístiques confirmen. És remarcable com, vint-i-cinc anys després, les seves reflexions continuen sent vigents, oportunes i valentes.\nD’altra banda, les propostes que fa Bastardas per a la gestió de la diversitat lingüística mundial impliquen la incorporació a la sociolingüística de conceptes rellevants. Fonamentalment, el de sostenibilitat lingüística: en un context marcat per l’augment del poliglotisme, el contacte lingüístic serà sostenible si “no produeix una exposició lingüística a la llengua al·lòctona a una velocitat o pressió prou altes com per fer impossible la continuïtat estable de les llengües autòctones dels grups humans”. Per a Bastardas, l’objectiu de les polítiques lingüístiques és aconseguir aquesta sostenibilitat.\n“Cal aplicar el principi de subsidiarietat, segons el qual totes les funcions que pugui assumir una llengua local no les hauria d’assumir una llengua global\nL’autor suggereix que l’organització del plurilingüisme ha servir-se de principis diferents dels tradicionals de territorialitat i personalitat, perquè tendeixen a pressuposar que els individus són monolingües i no poden resoldre el problema de la intercomunicació. El que cal és una poliglotització generalitzada de la població, acompanyada de l’aplicació d’un principi de subsidiarietat, segons el qual totes les funcions que pugui assumir una llengua local no les hauria d’assumir una llengua global; així es preserven funcions exclusives per a les llengües locals i s’evita un ús abusiu de les llengües més esteses: la pluralitat lingüística, doncs, s’organitza de manera concèntrica. Aquesta proposta, original i útil, ha estat una de les aportacions més destacades de Bastardas al camp de la política lingüística, i per ella mateixa el situa a l’avantguarda de la recerca aplicada a l’organització de la diversitat lingüística mundial.\nA banda de la sostenibilitat, Bastardas assenyala tres factors més com a elements clau de les polítiques lingüístiques: el reconeixement, la comunicabilitat i la integració.\na) En l’àmbit del reconeixement, els governs han de dignificar l’autoimatge dels grups (nacionals) subordinats o no majoritaris, dotar-los d’un estatus igualitari i permetre’ls controlar el seu propi espai comunicatiu, és a dir, regular autònomament els seus usos lingüístics públics. A més, cal crear consciència en els governs, les empreses i les societats en general de la importància d’aconseguir una sostenibilitat lingüística; i s’ha de pressionar els governs i les empreses perquè incorporin habitualment en els seus processos de presa de decisions els estudis necessaris sobre l’impacte sociolingüístic.\nb) Pel que fa a la comunicabilitat, cal partir de la base que el fet de ser competent en una llengua d’intercomunicació no elimina el dret d’usar les llengües pròpies dels grups nacionals. Per això cal fer polítiques que capacitin les persones per comunicar-se en les llengües d’intercomunicació però que no afavoreixin que els pares deixin de transmetre les llengües inicials als fills, especialment quan pertanyen a un “grup lingüístic que té contacte social freqüent amb un nombre considerable d’individus la llengua inicial dels quals és un codi d’intercomunicació”. Per a Bastardas, “l’aprenentatge recíproc és, sobre el paper, la millor solució”.\nc) Així com els elements anteriors es refereixen fonamentalment als grups nacionals, la integració fa referència als grups immigrants. En el treball de 2007, Bastardas suggereix tres principis específics per gestionar-la: l’estabilitat i la continuïtat lingüística del grup receptor; l’adaptació intergrupal i social del grup immigrant; i la llibertat personal dels desplaçats pel que fa a la continuïtat dels seus elements culturals, en un nivell intergrupal. Reconeix, però, que queden moltes preguntes obertes i molta feina per fer. Posteriorment, en el treball de 2012 remarca que cal gestionar adequadament una fase de transició adaptativa, en la qual s’ha de prestar ajuda a la població immigrant per a la integració social (p. ex. intèrprets i serveis públics bàsics en la seva llengua, adaptació dels estudiants a l’escola), s’ha de facilitar al màxim l’aprenentatge de la llengua de la societat d’acollida i també cal promoure la continuïtat de les llengües d’origen sempre que el grup immigrant expressi aquesta voluntat i que en quedi assegurada la bilingüització en la llengua de la societat d’acollida. Avui tots aquests aspectes són de plena actualitat i objecte d’un debat viu tant en el camp polític com acadèmic.\nBastardas afegeix que les accions concretes a dur a terme dependran sempre de variables contextuals, i que l’envergadura de les decisions que cal prendre exigeix que les organitzacions que ens representen, en l’àmbit local i global, i els ciutadans mateixos, debatin, deliberin, avaluïn i finalment prenguin les decisions corresponents. Expressa, doncs, una profunda consciència democràtica que és alhora una exigència de responsabilitat tant per a les organitzacions internacionals com per als diferents nivells de govern en el seu àmbit de responsabilitat, i, en última instància, per a tota la ciutadania.\nAquest volum ofereix una tria acurada de textos que permet recórrer l’obra de Bastardas i reconèixer-la com una contribució original, lúcida, coherent, ambiciosa i alhora honesta i valenta, tant en l’anàlisi científica com en les propostes polítiques. Una obra que, d’una banda, significa una magnífica renovació conceptual, metodològica i ideològica per a la sociolingüística. I que, d’altra banda, neix i s’alimenta de la determinació per entendre i explicar científicament els processos relacionats amb el contacte lingüístic, per identificar i caracteritzar les injustícies que s’hi produeixen, i per contribuir a eliminar-les a través de les polítiques públiques i de la presa de consciència general a escala planetària —per utilitzar un adjectiu bastardià.\nVal molt la pena endinsar-s’hi, especialment en el cas de les persones que treballen per (re)pensar les polítiques lingüístiques, a l’àrea lingüística catalana i arreu. I cal fer un esforç per divulgar-la internacionalment, tant en els àmbits acadèmics com en els entorns de decisió política. Des d’aquí convidem totes les institucions amb responsabilitat en el camp de la política lingüística a fer ús de les eines que ofereix aquest volum i a difondre’l en l’àmbit internacional. En primer lloc, pel valor de les solucions que proposa per als reptes que afronten les nostres societats. I, també, perquè entre moltes altres coses és una carta de presentació de l’excel·lència i el rigor de la recerca sociolingüística catalana contemporània.\nPodeu llegir la recensió completa d’aquest llibre a: Revista de Llengua i Dret, número 73 (juny de 2020).\nGrup de Recerca en Teoria Política, Universitat Pompeu Fabra


Magistrats de dotze països es reuneixen en el curs d'argumentació jurídica que se celebra a Alacant - Prensa Fundación Bancaja\nMagistrats de dotze països es reuneixen en el curs d’argumentació jurídica que se celebra a Alacant\nBancaixa col·labora en la quarta edició del títol d’Especialista en Argumentació Jurídica, organitzat per l’àrea de Filosofia del Dret de <?xml:namespace prefix = st1 />la Universitat d’Alacant. La importància del curs deriva del paper central que l’argumentació ocupa hui en la pràctica jurídica dels Estats democràtics constitucionals.\nLa conferència inaugural, tindrà lloc dilluns que ve, 21 de maig, a les 10:45 hores, al saló d’actes de la Vila Universitària de Sant Vicent del Raspeig (C/ Vicente Savall Pascual), i serà a càrrec de Sir Neil MacCormick, catedràtic de filosofia del Dret en la Universitat d’Edimburg, exmembre del Parlament Europeu (va formar part de la comissió redactora del projecte de Constitució per a Europa), un dels teòrics del Dret més importants de les últimes dècades i autor de la, probablement, més influent teoria de l’argumentació jurídica. Com en passades edicions, els destinataris són cinquanta professionals del Dret provinents de 12 països de la comunitat iberoamericana (la majoria magistrats), 3 dels quals gaudeixen d’una beca Bancaixa.\nDurant els trenta dies que durarà el curs (en la part presencial) s’impartiran 15 mòduls que, en conjunt, ofereixen un panorama complet de la diversitat de perspectives i disciplines des de les quals cal encarar el raonament jurídic.\nEn total, hi participaran més de 30 professors provinents de la pròpia Universitat d’Alacant i de moltes altres universitats espanyoles i estrangeres.


Recuperats en bones condicions més de la meitat dels exemplars de baldriga balear censats a tot el món - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nRecuperats en bones condicions més de la meitat dels exemplars de baldriga balear censats a tot el món\nquery_builder 5 desembre 2002 14:13\n Continua en marxa el dispositiu d’atenció preparat pel Departament de Medi Ambient davant la possible arribada d’animals afectats pel petroli  Fins avui, 2.500 baldrigues balears han estat comptabilitzades a través dels seguiments setmanals que realitzen experts del servei de fauna de la Direcció General de Boscos i Biodiversitat  Catalunya té la màxima responsabilitat a nivell mundial sobre aquesta espècie, en perill d’extinció, durant la temporada hivernal, ja que la seva ruta migratòria acaba a les costes catalanes Un biòleg de Medi Ambient viatja a Galícia per dirigir l’equip que estudia la mortaldat d’aus marines afectades per la catàstrofe\nLa setmana passada es va localitzar una baldriga balear tacada de petroli a Cabrera i aquesta setmana, 4 gavots i 1 mascarell a Cartagena. Es confirma així que les aus continuen la seva ruta migratòria i que tornen cap a les costes catalanes i del País Valencià.\nExperts i tècnics del Departament de Medi Ambient han comptabilitzat fins avui dijous 1500 baldrigues a la badia de Roses, davant dels Aiguamolls de l’Empordà; 500 al Delta del Llobregat, a les costes del Baix Llobregat; 400 al Montsià, davant del Delta de l’Ebre; a les Cases d’Alcanar, i d’altres exemplars entre Cap de Creus i Tarragona. Les observacions realitzades als Aiguamolls de l’Empordà constaten que les aus estan netes i en bon estat.\nEl Departament de Medi Ambient col·labora amb la Xunta de Galícia\nUn equip de professors i estudiants de la Facultat de Ciències de la Universitat da Coruña, en col·laboració directa amb la Conselleria de Medio Ambiente Natural de la Xunta de Galícia, porta a terme un estudi de la mortaldat d’aus marines afectades per la contaminació de les aigües, després de l’enfonsament del petroler Prestige. Tècnics d’Holanda, Escòcia i els Estats Units han estat al capdavant dels treballs de necròpsies de les aus afectades, per conèixer l’estructura de les poblacions i valorar el desastre.\nAquest experts internacionals han de tornar a les seves ocupacions habituals i cal que un ornitòleg de l’estat, especialitzat en taxonomia d’aus marines, es faci càrrec de la direcció de l’equip responsable de la investigació. És per això que la Universidad da Coruña ha demanat a la Direcció General de Boscos i Biodiversitat, del Departament de Medi Ambient, la seva col·laboració en aquestes tasques i ha reclamat la presència del biòleg Ricard Gutiérrez, expert en el tema.\nLa col.laboració s’afegeix a les ofertes d’ajut i suport tècnic que ha realitzat el Departament de Medi Ambient al govern gallec des de l’inici del desastre.\nLa baldriga balear és l’únic ocell endèmic de la zona catalano-balear i està en perill extinció. No cria enlloc més que a les Balears i passa l’hivern a les costes de Catalunya. L’any 1991 quedaven unes 3.300 parelles nidificants i ara només en queden entre 1.500 i 2.200, segons els darrers censos efectuats. Des de fa un any i mig, el Departament de Medi Ambient està fent esforços per ajudar aquesta espècie i les de la seva família, els Procellariiformes. S’han fet prospeccions de trams de costa en barca i visites de localitats de cria, fins i tot coves, conjuntament amb les administracions de les Balears i València per conèixer els costums de l’espècie. Durant el 2003 se seguirà treballant en aquest sentit i s’intensificaran les prospeccions al litoral gironí.\nAquesta espècie abandona la zona de cria a les Balears el mes juny, després de niar, i marxa a la recerca de peix blau cap a l’Atlàntic, en un moment en que a la Mediterrània n’hi ha poc. S’instal·len a les costes franceses i al nord de la península al llarg de l’estiu i, just a finals de novembre, tornen cap a la Mediterrània seguint el litoral, passant per Galícia i enfilant direcció sud.\nEls exemplars tacats es debiliten i moren lluny d’on s’han contaminat, ja que el seu plomatge perd l’aïllament i poden morir de fred. La ingestió directa també és causa de mortaldat per contaminació i fins i tot, la impossibilitat d’alimentar-se amb normalitat en unes aigües molt contaminades o cobertes de petroli també pot afectar aquests ocells migratoris que necessiten reposar energies per continuar el seu camí.


En estiu, fes esport a la platja amb la Fundació Esportiva Municipal de València - Fundación Deportiva Municipal Valencia\nEn estiu, fes esport a la platja amb la Fundació Esportiva Municipal de València\n11 juny, 2019 • Notícies\nAmb l’arribada de l’estiu i el bon temps, l’esport es va a la platja i per a això la Fundació Esportiva Municipal de València organitza tots els estius diferents activitats gratuïtes a l’aire lliure, per a potenciar l’exercici i l’activitat física ala vora de la mar Mediterrània, que estaran disponibles de l’1 de juliol al 31 d’agost en la Instal·lació Esportiva Municipal de València de Voley Platja.\nEntre les diferents activitats, hi ha una gran oferta de modalitats esportives, entre les quals es poden triar: ioga, taitxí, pilates, fitness llatí, G.A.P i cross training. Totes les classes estaran impartides per monitors especialitzats, i podran acudir totes aquelles persones que vulguen.\nA més, durant el període estival es continuaran impartint les activitats del programa d’Activitat Física i Salut, traslladant-les a la platja en compte de fer-ho al Jardí del Túria en els voltants del Palau de la Música tal com es realitzaven les activitats passades.\nTambé es podrà practicar el vóley platja, de manera lliure en les 18 pistes, així com, el futbol a la platja en una zona habilitada contigua des de l’1 de maig fins al 31 d’octubre.\nPer a realitzar qualsevol de les activitats cal acostar-se a la instal·lació de voleibol de platja de la Fundació Esportiva Municipal de València que està situada a la Malvarrosa.


Joan Baldoví: “els Pressuposts Generals de l’Estat són un gran expoli al poble valencià” – Compromís per Alboraia\nConferència del diputat de Compromís sobre polítiques estatals, divendres 28 en la seu de Compromís per Alboraia\nJoan Baldoví, portaveu de Compromís al Congrés dels Diputats, ha pronunciat una conferència sobre polítiques estatals en la seu de Compromís per Alboraia, amb l’assistència d’al voltant de 100 persones. “Els Pressuposts Generals de l’Estat són un gran expoli al poble valencià, un insult gran”, ha destacat, per a matisar que la pressió social i política del poble valencià és tan forta que “crec que en propers pressupostos, s’ho pensaran molt abans de tornar a discriminar-nos”. Baldo considerà que un millor finançament representa que la Generalitat puga donar millor encara serveis sanitaris, educatius i socials i poder crear ocupació.\nJoan Baldoví també va parlar de la viabilitat de l’agricultura valenciana. Així, va recordar diferents iniciatives de Compromís a Madrid per a recolzar-la, entre elles va destacar la lluita contra la “venda amb perdues”. “No es poden vendre els productes agrícoles per baix del seu preu per a què servisquen d’atractiu per a vendre altres productes”.\n←Xarrada de Joan Baldoví a Alboraia, ‘La marginació econòmica al País Valencià’, divendres 28/4\nPP i Ciudadanos faciliten que el PSOE d’Alboraia aprove el pressupost. Compromís vota en contra→


I Messi juga caminant… | Cafè Baviera\n← 5-3: Messi fa de César la nit que Cuenca fa de Basora\n0-2 Ni amb la gespa alta, ni amb una expulsió injusta, ni amb la samarreta verda. Imparables. →\n22/03/2012 Article publicat al diari ARA\nSet anys després, ho va tornar a fer. El gol que li servia per superar César i situar-se com a màxim golejador de la història del Barça s’assembla rematadament al seu primer gol a la Lliga. Una vaselina, amb poc espai per a la picadeta, a la porteria del Gol Nord. En aquella tarda contra l’Albacete ja n’hi havien anul·lat un d’igual i, pocs minuts després, com si li fes vergonya tenir el comptador a zero, ho va tornar a fer.\nLeo Messi, fa set anys, debutava confiant en el seu talent. Jugava amb la modèstia dels humils i amb l’ambició per fer-se un lloc al costat d’un Ronaldinho que, aleshores, la premsa de Barcelona coincidia a repetir que era el millor jugador del Barça de tots els temps. Aquella puça argentina no parava de robar pilotes en zona d’atac, d’anar directe a barraca i de pressionar rivals i laterals tal com li exigia el sistema tàctic del moment. Set anys i tres Pilotes d’Or després, Messi ha après a dosificar els esforços i el seu rendiment minuts/gol ha pujat espectacularment. Guardiola, a més a més, li ha anat trobant l’espai: vint metres més endavant d’on jugava amb Rikjaard, primer arrencant des de la dreta, després com a fals nou i, ara, amb llibertat gairebé total. És un Messi més madur, que, a diferència de tants altres cracs de pa sucat amb oli, pensa sempre més en l’equip que no pas en ell, i que no se sent més important que cap dels seus companys.\nAixò sí, Messi té un privilegi concedit per l’entrenador i acceptat per l’afició. Messi camina durant molts minuts del partit. Per televisió no s’aprecia, però a l’estadi s’observa perfectament com Messi, quan la jugada està a l’altra banda, camina, surt de l’orsai molt a poc a poc, torna cap a la posició xino-xano, com si no hi fos. Alguns diran que està agafant aire per a la següent jugada, d’altres escriuran que està rumiant quina una en farà… Podem fer tanta literatura com calgui, però camina. Aquesta és la realitat. I l’afició del Barça l’hi permet perquè sap que s’ho ha guanyat i perquè ens ho retorna amb gols i espectacle. Perquè, això sí, quan Messi intueix que pot rebre la pilota, es col·loca en posició i, partir d’aquí, la màgia: el joc de mans, el truc de peus. I sempre amb aquella discreció del bon noi que no vol ni atendre els mitjans el dia que bat el rècord. Amb la timidesa de sempre, amb la mateixa amb què es va menjar un gran plat de macarrons amb salsa de tomàquet, als 13 anys, en la seva primera nit a Barcelona, al jardí de casa dels Minguella, al carrer Miret i Sans. L’Orqui -gran cuinera, millor amfitriona- recorda encara com, amb vergonya, el petit Leo va demanar de repetir de pasta. I se la va cruspir sense fer soroll, sense dir res. Com al camp, com amb els gols. Modestament.


Vila-real millora la seguretat viària i amplia places d'aparcament al carrer Penyagolosa\nEl Pla Municipal d'Ampliació i Millora de l'Aparcament que impulsa la Regidoria de Mobilitat reordena el carrer amb un únic carril de circulació i la dotació de 90 places d'estacionament en bateria invertida.\nGeneral 30 de noviembre de 2020 Redacció\nEl carrer Penyagolosa serà de carril únic de circulació, amb el nou disseny, comptarà amb 90 places d'aparcament.\nEl departament de Mobilitat ha emprés una nova actuació, dins del Pla Municipal d'Ampliació i Millora de l'Aparcament, amb la implantació del pàrquing en espiga al carrer de Penyagolosa, des de la rotonda de l'avinguda de Castelló amb Riu Ebre i fins al carrer de la Plana. Amb aquesta nova ordenació viària, el carrer redueix la circulació a un únic carril i amplia fins a 90 les places d'aparcament disponible, a més d'una parada d'autobús i tres places per a Persones amb Mobilitat Reduïda (PMR).\n“Dins del Pla Municipal d'Ampliació i Millora de l'Aparcament a la ciutat, escometem ara una nova reordenació del trànsit al carrer de Penyagolosa, destinada fonamentalment a millorar la seguretat en la zona, on a més s'ubiquen dos col·legis -el Bisbe Pont i el José Soriano-, responent d'aquesta manera a les demandes veïnals”, assenyala el regidor de Territori i Mobilitat, Emilio M. Obiol. L'actuació, a més, permetrà incrementar les places d'aparcament, incorporant la modalitat en espiga o bateria invertida, “molt més segura”, que ja s'ha implantat en altres punts urbans, com el carrer de Cordó. D'aquesta manera, l'ordenació viària permetrà ampliar en més de 20 les places d'estacionament, passant de les 69 actuals fins a les 90 places disponibles amb el nou disseny, a les quals se sumaran tres places PMR (en l'actualitat hi ha dues).\nPer a això, el carrer Penyagolosa serà de carril únic de circulació. “D'aquesta manera, aconseguim major seguretat viària, ja que, en quedar més estret el carril de circulació, es reduirà la velocitat i donarem resposta a les peticions dels veïns, precisament en una zona amb una important càrrega educativa”, agrega Obiol. L'actuació persegueix també evitar l'estacionament en doble fila i evitar la formació d'una línia d'aparcament en el centre dels dos carrils, tal com succeïa fonamentalment en els dies de partit del Villarreal CF abans de la covid-19.\nAmb aquesta actuació, el departament de Mobilitat continua desplegant els estacionaments en bateria invertida o espiga. “Aquest tipus d'aparcament té molts beneficis per a la seguretat, en comparació amb el pàrquing en bateria convencional”, assenyala Obiol. L'eliminació d'angles morts, evitar accidents en l'eixida de l'estacionament marxa arrere, l'estalvi del 10% de superfície per cada plaça o la major facilitat en la càrrega i descàrrega del vehicle són alguns d'aquests avantatges.\nEl Pla Municipal d'Ampliació i Millora de l'Aparcament compta amb altres actuacions de millora de la seguretat i ampliació de les places disponibles, com la reordenació del carrer Cordó, Onda, Comte de Ribargorça o avinguda d’Alemanya, a més de la creació d'un aparcament en superfície en Jaume Roig o el condicionament del pàrquing subterrani de la plaça de Colom.


dilluns, Gener 27, 2020 - 01:00\nEl que sorprèn no és que les autoritats franceses reclamin –amb una insistència que anirà lògicament a més– l’intercanvi d’informació per identificar els conductors andorrans que infringeixin el Co...\nDamián Petcoff, amb el Nàstic.\nDj., 23/01/2020 - 00:25\nEl Nàstic aparta dos jugadors\nEl Gimnàstic Tarragona, pròxim rival del Futbol Club Andorra, va apartar dos jugadors: els migcampistes Damián Ezequiel Petcoff i Víctor Martínez, més conegut com a Viti.\nLlegir més sobre El Nàstic aparta dos jugadors\nMireia Molins, al podi.\nMireia Molins, 1a a Borges\nL’atleta dels Amics de l’Atletisme d’Andorra (AAA)Mireia Molins es va adjudicar diumenge la Cursa de l’Oli disputada a les Borges Blanques.\nLlegir més sobre Mireia Molins, 1a a Borges\n‘Cande’ Moreno va competir ahir a St. Anton en el segon descens de Copa d’Europa.\n‘Cande’ acaba en 31è lloc al descens de Copa d’Europa\nLa jove esquiadora de la Federació Andorrana d’Esquí (FAE) Cande Moreno va finalitzar en 31a posició al segon descens de Copa d’Europa a St. Anton (Àustria) i es va quedar a tocar de sumar punts en aquesta competició europea.\nLlegir més sobre ‘Cande’ acaba en 31è lloc al descens de Copa d’Europa\nRamon Aranda competirà a la nova Titan Series de l’Aràbia Saudita i també ho farà a la Titan Desert del Marroc.\nTitans en territori ‘dakarià’\nLa Garmin Titan Desert ha volgut aprofitar el seu 15è aniversari –totes les xifres són bones per realitzar canvis– per evolucionar amb la creació de les Titan Series\nLlegir més sobre Titans en territori ‘dakarià’\nDescarten fer cim al Comapedrosa\nDescartat l’objectiu número 1 de fer cim al Comapedrosa.\nLlegir més sobre Descarten fer cim al Comapedrosa\nRetencions a Encamp que han provocat que s'obrís un tercer carril.\nDc., 22/01/2020 - 16:45\nPer aquest dimecres a la tarda està previst que el transport escolar es dupliqui per tal de "portar tots els nens puntualment a casa" i no patir els retards que s'han produït aquest matí, ha indicat Jaume Bonell, cap d'àrea de Mobilitat.\nLlegir més sobre El transport escolar es duplica a causa de les nevades\nLa directora d'Unicef Andorra, Marta Albech; el director de comunicació del MoraBanc Andorra, Gabriel Fernández; la directora del Club Caldea, Laurance Favrel, i el cap d’area d’esdeveniments i programació esportiva del comú d’Andorra la Vella, Josep Tudó.\nDc., 22/01/2020 - 16:44\nEl proper 1 de febrer, el Poliesportiu d'Andorra acollirà la segona edició de la pedalada solidària, organitzada pel MoraBanc Andorra i Caldea, amb la col·laboració dels comuns d'Andorra la Vella,\nLlegir més sobre La pedalada solidària tindrà com a objectiu recaptar un mínim de 1.700 euros\nLa darrera sessió ordinària del consell de comú d'Escaldes-Engordany.\nDc., 22/01/2020 - 13:46\nLa cònsol major d'Escaldes-Engordany, Rosa Gili, comptarà amb quatre càrrecs de relació especial per al seu mandat.\nLlegir més sobre Gili nomena quatre càrrecs de relació especial\nUn rètol indicant l'ús obligatori de cadenes per circular pel Port de la Bonaigua.\nDc., 22/01/2020 - 13:36\nUn total de 70 trams de carretera continuen afectats pel temporal Gloria a Catalunya\nUn total de 70 trams de carretera continuen afectats aquest dimecres pel temporal Gloria a Catalunya, segons dades del Servei Català de Trànsit actualitzades a les 12 h del migdia.\nLlegir més sobre Un total de 70 trams de carretera continuen afectats pel temporal Gloria a Catalunya\nUn carrer de la Seu d'Urgell en el moment d'entrada dels nens a la llar d'infants.\nDc., 22/01/2020 - 12:44\nLa nevada que ha portat el temporal Glòria al Pirineu ha provocat que s'hagi de fer ús de cadenes per circular en més d'una desena de vies del Pirineu.\nLlegir més sobre Cadenes en més d'una desena de carreteres i línies de transport escolar suspeses per la nevada al Pirineu\nCua de vehicles aquest matí a la Massana.\nDc., 22/01/2020 - 12:21\nEl temporal 'Gloria' ha arribat al Principat i la neu ha fet acte de presència a totes les cotes aquesta matinada de dimecres a causa d’una massa de núvols humida. Les precipitacions han deixat fins a 10 cm de neu a la vall central, entre 20 i 30 cm a 1.500 metres i fins a 40 cm de neu a 2.000 metres.\nLlegir més sobre El 'Gloria' arriba amb força i continuarà fins aquest dijous al matí\nUna màquina treient la neu als carrers de la Seu d'Urgell.\nDc., 22/01/2020 - 12:15\nL'Ajuntament de la Seu d'Urgell activa el pla d'actuació de nevades\nLlegir més sobre L'Ajuntament de la Seu d'Urgell activa el pla d'actuació de nevades\nLlegir més sobre El Comú d'Andorra la Vella treballa intensament davant de l’episodi de neu i demana la col·laboració ciutadana\nLes tasques de la treta de neu a Encamp.\nDc., 22/01/2020 - 11:45\nObertura dels aparcaments horitzontals amb barrera a Encamp per agilitzar els treballs de la treta de neu\nEs demana a tots els ciutadans d'Encamp la seva col·laboració retirant els vehicles de la via pública, amb la finalitat de poder dur a terme la treta de neu de forma efectiva.\nLlegir més sobre Obertura dels aparcaments horitzontals amb barrera a Encamp per agilitzar els treballs de la treta de neu


Roben un cotxe i ordinadors d'un concessionari de Manresa - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nRoben un cotxe i ordinadors d'un concessionari de Manresa\nEls lladres van tallar la reixa d'una finestra i, un cop a dins de la nau, van sostreure'n nombrosos objectes\nj. s. 26.05.2018 | 07:48\nUna de les pantalles de plasma que van ser arrencades pels lladres N. M\nUns desconeguts van entrar a robar ahir a la matinada al concessionari Nou Motor de Manresa, d'on van sostreure el cotxe d'un client i nombrosos objectes de valor, com ara vuit ordinadors portàtils, dues pantalles de plasma i diversos telèfons mòbils. Els Mossos investiguen l'autoria.\nEls fets van tenir lloc de matinada a l'establiment Nou Motor, situat a l'avinguda Pirelli de Manresa, i que és el concessionari de Volkswagen, Audi i Skoda.\nEls lladres van entrar a la nau per la part de darrere de l'edifici, que dóna al riu Cardener, cosa que els va permetre passar desapercebuts. Per entrar-hi, van tallar la reixa metàl·lica d'una finestra, forçosament amb una màquina radial. Un cop a dins, van regirar totes les dependències, incloent-hi taules, calaixos i armaris.\nAixí, es van endur vuit ordinadors, dues pantalles de plasma, telèfons mòbils i monedes que hi havia en una caixa per al canvi. A més, van destrossar les màquines de cafè i de begudes i es van endur igualment les monedes que contenien. A més a més, van causar destrosses als aparells d'aire condicionat, que no van poder arrencar. Finalment, es van emportar un cotxe que un client havia portat a reparar. Van sortir de la nau per les portes de darrere (obrint-les des de dins), sense ser vistos per ningú.


A la Pedrera amb els ulls tancats | Aina Vega i Rofes\nA la Pedrera amb els ulls tancats\nIgnasi Cambra, el pianista resident a La Pedrera aquest trimestre, va oferir, diumenge 16, el seu concert en solitari en què va interpretar Scarlatti, Brahms, Mozart i Chopin. Cambra s’aferra a les tecles amb gran temperament, tal vegada, com a recurs que li aporta seguretat, donada la seva ceguesa.\nIgnasi Cambra a La Pedrera\nDes del curs passat, la Pedrera acull, cada tercer diumenge de mes, els concerts de les Residències Musicals. Enguany hem pogut sentir artistes com Pau Codina, violoncel, el primer trimestre, ara hi resideix el pianista Ignasi Cambra i el curs es clourà amb Elena Rey al violí. Les residències estan enfocades a joves talents catalans que es desenvolupen a l’estranger i que la Fundació Catalunya-La Pedrera vol promocionar al nostre país, amb un format de tres concerts, per tal de mostrar la versatilitat de l’artista convidat: un concert en solitari, un en duo i un darrer amb conjunt de cambra.\nAquesta iniciativa és la més creativa de tota l’oferta musical de la fundació, segons Marga Viza, directora de Cultura, ja que exigeix a l’intèrpret tocar peces de fora del seu repertori i de buscar els companys intèrprets per a la cambra i el duo. Per treballar aquets dos darrers formats, els músics s’instal·len al monestir de Sant Fruitós del Bages, el Món Sant Benet, un lloc tranquil i molt inspirador. Les Residències compten amb la col·laboració de Catalunya Música, que enregistra i difon el concert, així com entrevista els artistes abans de la seva estrena.\nDimarts 11, Ignasi Cambra actuava a l’Auditori amb l’Orquestra Simfònica del Teatre Mariinksi i Valery Gergiev a la direcció, i diumenge oferí el seu primer concert en solitari a La Pedrera. Una agenda força a tapeïda per al jove intèrpret que, des de fa set anys, resideix als Estats Units on, assegura, l’oferta musical és molt més gran que a casa nostra, per la multiplicitat de sales de concerts.\nIgnasi Cambra oferí un programa eclèctic però poc arriscat, amb obres barroques, clàssiques i romàntiques. A la primera part ens oferí l’”Aria” de la Sonata K. 32 en re menor de Domenico Scarlatti i el “Presto” de la Sonata K. 55 en sol major del mateix compositor. Tot seguit, un salt temporal cap als confins del Romanticisme, amb la densitat de Johannes Brahms i els seus Klavierstücke op. 118. El concert va començar amb algunes imprecisions, però poc a poc es va anar situant en el nivell esperat.\nEl pianista sap treure tota la potència a l’instrument i juga magistralment amb les dinàmiques. Ignasi Cambra s’aferra a les tecles amb energia, potser, per la necessitat de mantenir-se en contacte constant amb l’instrument i compensar la inseguretat inherent a la ceguesa, discapacitat que, segons afirma, no l’afecta més enllà de la velocitat de lectura. Cambra treu un so molt propi, a través del qual es percep que ha desenvolupat una oïda molt fina que, combinada amb el talent i una memòria extraordinària, el converteixen en un gran intèrpret. Tanmateix, aquesta relació tan física amb el piano fa que, a cops, l’articulació faci emergir un so que llinda l’estridència. No sabem si és un efecte buscat però, en qualsevol cas, confereix autenticitat a la interpretació.\nEn la segona part del concert, Cambra va estar exultant. Es notava que es trobava plenament en la seva zona de confort: Mozart i Chopin. Les Variacions sobre un Minuet de Duport, K. 573 ens transportaren en ple classicisme, en l’atmosfera nítida i delicada que exigeix la música mozartiana. I la Polonesa-Fantasia en La bemoll major, Op. 61 i la Balada en Sol menor, Op. 23 de Chopin van sonar exquisides, en una ràfega d’emocions que captaren tota l’atenció d’un públic entregat.\nUna varietat d’estils i formes (sonata, intermezzo, balada, romança, variacions, polonesa, fantasia) varen circular en l’auditori d’un dels noms propis del Modernisme, un moviment essencialment eclèctic, com el caràcter del concert, en el primer cop que la sala feia ple en el context de les residències. Una iniciativa que està creixent en reconeixement, pel compromís amb els joves talents musicals del país.


TAC12 TV - Notícies amb etiqueta #tarragona | TAC12\nCamp de Tarragona Miquel Rosich Divendres, 12 abril 2019 10:21\nCamp de Tarragona Miquel Rosich Dimarts, 02 abril 2019 12:14\nCamp de Tarragona Miquel Rosich Dimarts, 19 Febrer 2019 14:09\nHo ha fet després de la reunió que amb representants d'Unió de Pagesos. El sindicat ha dut a terme una concentració de tractors que, durant gairebé una hora, s'ha aturat davant la seu de la mateixa Subdelegació a Tarragona.\nCamp de Tarragona Miquel Rosich Divendres, 15 Febrer 2019 11:35\nRepsol i l’Associació d’Empreses Parc Químic de Seguretat de Tarragona han signat un conveni per crear una escola de formació per promoure entre els treballadors comportaments segurs al lloc de treball i minimitzar els riscos d’accident.\nLa CEPTA adverteix que l'ocupació no repuntarà si no ho fa també la construcció\nCamp de Tarragona Miquel Rosich Dimecres, 06 Febrer 2019 13:25\nEn un ampli estudi que analitza l’evolució estadística de diferents paràmetres durant els últims dotze anys, destaca que la taxa d’atur a Tarragona es troba, amb un 13,9%, gairebé quatre punts per sobre de la mitjana catalana.\nCamp de Tarragona Miquel Rosich Dilluns, 04 Febrer 2019 13:33\nA finals de 2019 a 44.300 persones se’ls haurà diagnosticat un càncer al llarg de la seva vida. Des que l’any 2001 el càncer va augmentar notablement, fins a un 2,6% en el cas dels homes, aquest s’ha mantingut estable a l’alça.\nCamp de Tarragona Miquel Rosich Divendres, 18 Gener 2019 11:23\nCamp de Tarragona Jordi Murtró Dissabte, 22 Desembre 2018 11:12\nPer primera vegada la Grossa de Nadal cau a casa.. L'Estanc Pijuan d'Altafulla ha venut un dècim del número 03.347 deixant 400.000 euros. Sant Pere i Sant Pau ha repartit 960.000 euros d'un cinquè, el 29.031, i Vila-seca s'ha emportat un dècim d'un altre cinquè, el 02.038.\nPoca incidència al Camp de Tarragona durant la jornada del 21-D\nCamp de Tarragona Jordi Murtró Divendres, 21 Desembre 2018 13:53\nNo hi ha hagut incidències destacades aquí al Camp de Tarragona per les protestes contra la reunió del consell de ministres que s'està celebrant a Barcelona. Prop d'un centenar de persones s'han concentrat a les 8 del matí a la plaça Corsini i d'allí han començat una marxa. Han tallat l'accés al Port per l'autovia A-27 i han tirat pintura contra la façana de la subdelegació del govern central de la plaça Imperial Tarraco. És aquí on a la tarda hi ha convocada una concentració a les 7.\nTarragona espera una Grossa de Nadal que mai ha arribat\nCamp de Tarragona Jordi Murtró Divendres, 21 Desembre 2018 05:18\nUn any més arriba un dels dies més especials de les festes, el sorteig de la Loteria. Hem anat a l’administració número 21 de Tarragona que l’any passat va repartir un pessic del segon premi per saber com es viuen les hores prèvies al sorteig.\nLes obres de desdoblament de l'A-7 entre La Móra i Torredembarra començaran l'any vinent\nCamp de Tarragona Jordi Murtró Dilluns, 17 Desembre 2018 14:00\nL’any que ve es licitaran les obres per desdoblar el tram de l’A-7 que va des de La Mòra fins a Torredembarra. L’anunci l’ha fet el subdelegat del govern a Tarragona, Joan Sabaté, que ha explicat que l’estudi del traçat i de l’impacte ambiental ja estan aprovats.\nCamp de Tarragona Jordi Murtró Dilluns, 10 Desembre 2018 12:59\nTarragona i Reus s’han reunit amb l’alcaldessa de Cambrils. De la trobada n’ha sortit el mateix missatge, màxima unitat en el document acordat sobre les infraestructures ferroviàries que entre d’altres preveu l’estació intermodal de l’aeroport.