LES MILLORS OPCIONS VEGANES A TACO BELL: MENÚ VEGÀ TACO BELL - ALIMENTACIÓ SALUDABLE\nLes millors opcions veganes per demanar a Taco Bell, segons els dietistes\nPrincipal / Alimentació Saludable\nQuan vulguis un menjar vegà sobre la marxa, Taco Bell probablement no sigui el primer lloc que se m’acut, però potser hauria de ser-ho. La cadena compta amb un munt d’elements de menú adequats per a vegans i molts d’ells fins i tot cauen a la carta final més saludable de l’espectre del menjar ràpid . Taco Bell té 31 ingredients vegans que es pot utilitzar per personalitzar el vostre propi menjar a base de plantes. Tots aquests ingredients, a més dels menús vegetarians del menú, estan certificats per l’American Vegetarian Association.\nTot i que alguns plats són naturalment vegans, d’altres es poden personalitzar fent alguns intercanvis senzills. Taco Bell us ho facilita amb el seu fer-lo vegetarià opció, que canvia automàticament les carns de qualsevol plat mentre s’afegeix proteïna vegetal com les mongetes negres. Feu-lo al fresc també canviarà salses a base de maig, formatges, crema de llet i guacamole amb pic de gall per a la majoria dels articles. Voleu mantenir nutritiva la vostra comanda? Hi ha algunes coses més que cal tenir en compte quan es fa vegà a Taco Bell:\nCom demanar un àpat vegà més saludable a Taco Bell\nDefiniu el que significa vegà per a vosaltres: Tothom s’acosta a dieta vegana d’una altra manera, és important tenir en compte que Taco Bell defineix els elements del menú com a vegans sempre que en continguin no ingredients animals. No obstant això, en alguns restaurants fem servir el mateix oli per fregir per preparar elements del menú que poden contenir o no ingredients d’origen animal. A més, no podem garantir que no es produeixi contacte creuat amb productes carnis, segons indiquen al seu lloc. Això pot ser un trencador per a alguns i cap problema per a altres.\nMireu les calories: Això depèn del pes corporal ideal i del nombre de menjars i aperitius que tingueu al dia, però per a la majoria dels nord-americans hauríeu d’obtenir entre 1.700 i 2.000 calories al dia, segons Scott Keatley, R.D. Keatley Teràpia Nutricional Mèdica . D’aquesta manera, podeu menjar entre 400 i 500 calories per menjar, amb una mica d’espai per berenar.\nTingueu en compte les vostres macros : El vostre cos necessita una combinació de macronutrients— hidrats de carboni (arròs, truita, verdures), greixos (gauc) i proteïnes (mongetes): per continuar. Algunes hormones importants estan fetes de greixos, diu Keatley. Els nostres músculs i òrgans estan fets de proteïnes. Els carbohidrats són la principal font d’energia del nostre cos. L’ideal és que vulgueu menjar equilibrat colpeja totes les teves macros .\nDesconfieu de les trampes de sal i sucre : Amb qualsevol àpat, és important vigilar l'excés de sodi i sucre, sobretot si mengeu amb freqüència, diu Beth Warren, R.D., fundadora de Beth Warren Nutrition i autora de Els secrets d’una noia kosher . Dit això, si poques vegades teniu menjar ràpid, una mica de sal i sucre extra no és una gran quantitat amb moderació, diu ella.\nAra que teniu alguns consells que cal tenir en compte, és hora de aprofundir-hi. Hem pentinat el menú de Taco Bell per trobar les millors opcions veganes i prometem que no defraudaran.\nAquest burrito arriba a totes les vostres macros veganes: mongetes negres per a proteïnes, guacamole per a greixos saludables, un embolcall per a carbohidrats i enciam i pic de gall per a textura i sabor. Aquesta barreja de nutrients estabilitza el sucre a la sang per obtenir energia durant tot el dia i manté a ratlla els berenars sense sentit, diu Jessica Cording, M.S., R.D., autora de El petit llibre dels canviadors de jocs . Només cal saltar-se el formatge, la crema de llet i el ranxo.\nPer ració: 320 calories, 10 g de greix (2,5 g saturats), 49 g de carbohidrats, 3 g de sucre, 790 mg de sodi, 9 g de fibra, 10 g de proteïnes\n2 Bol d'energia vegetal Taco Bell\nEl Veggie Power Bowl té totes les bondats del burrito, però amb una esponjosa capa d’arròs en lloc d’un embolcall, un bon compromís si voleu guardar les vostres restes a contenidor endreçat . Una vegada més, deixeu el formatge, la crema agra i el ranxo perquè sigui completament vegà.\nPer porció: 370 calories, 10 g de greix (1 g de saturació), 62 g de carbohidrats, 1 g de sucre, 820 mg de sodi, 13 g de fibra, 10 g de proteïna\n3 Tacos suaus o cruixents Taco Bell\nTant els tacs cruixents com els suaus són vegans, si els carregueu de la manera correcta. Afegiu mongetes per a la vostra font de proteïna, desfeu els lactis i carregueu-los amb enciam, ceba i pic de gall per elevar el cruixent i el sabor. Demaneu almenys tres tacos perquè sigui un àpat farcit.\nPer porció: 160 calories, 4,5 g de greix (0,5 g saturat), 24 g de carbohidrats, 1 g de sucre, 240 mg de sodi, 7 g de fibra, 5 g de proteïna\n4 torrada Taco Bell\nLa tostada signatura de Taco Bell és bàsicament com un taco cruixent estès. Utilitzeu una base de mongetes refregides o negres amb enciam, tomàquets i cebes per obtenir sabor i textura. També podeu afegir guac per una mica de greix addicional, cosa que us pot ajudar a mantenir-vos més llarg i llarg, segons Cording. Assegureu-vos d'ometre qualsevol lacti. Voleu una puntada addicional? Taco Bell’s els paquets de salsa també són aptes per a vegetarians .\nPer porció: 150 calories, 5 g de greix (1 g de saturació), 22 g de carbohidrats, 1 g de sucre, 360 mg de sodi, 5 g de fibra, 5 g de proteïna\n5 Burrito de 7 capes Taco Bell\nTècnicament, això s’anomena Burrito de 7 capes, però són cinc capes un cop traieu la crema de llet i el formatge. Podeu afegir extres com cebes i jalapeños si voleu substituir aquests articles per alguna cosa saborosa. Els fesols refregits ofereixen una quantitat de proteïna, mentre que l’arròs ofereix carbohidrats.\nPer porció: 440 calories, 14 g de greixos (3 g de sats), 67 g de carbohidrats, 4 g de sucre, 860 mg de sodi, 8 g de fibra, 12 g de proteïnes\n6 Festa Tac Salad Taco Bell\nEs tracta d’una proposta divertida de l’amanida bàsica i es pot veganitzar fàcilment. Demaneu l’amanida sense carn picada de vedella, crema de llet o formatge, i poseu-hi fesols negres i guac per obtenir proteïnes i greixos a totes les vostres macros i simplement demanar una amanida llisa, diu Keri Gans, R.D.N., autor de La dieta del petit canvi .\nPer ració: 550 calories, 24 g de greix (2 g de saturació), 71 g de carbohidrats, 4 g de sucre, 680 mg de sodi, 9 g de fibra, 12 g de proteïnes\n7 Burrito de mongetes Taco Bell\nAixò és gairebé a punt per a vegetarians; només cal desfer-se del formatge. Feu-lo al fresc per a un cop de pic de gall fresc o cruixent o afegiu-hi extres com enciam, ceba i jalapeños per vestir-lo com vulgueu.\nPer ració: 350 calories, 9 g de greix (2,5 g saturats), 56 g de carbohidrats, 4 g de sucre, 1010 mg de sodi, 9 g de fibra, 13 g de proteïnes\nmillor crema per als ulls per a bosses i inflor\n8 Mongetes Negres i Arròs Taco Bell\nDe vegades, només voleu que sigui senzill i aquest plat secundari és això. Les mongetes negres i l’arròs us proporcionen una mica de tot al departament de macros amb un sòlid impuls de proteïnes. També podeu afegir guac i ceba perquè sigui encara més saborós.\nPer porció: 190 calories, 4 g de greix (0 g de saturació), 35 g de carbohidrats, 0 g de sucre, 390 mg de sodi, 6 g de fibra, 5 g de proteïna\n9 Crunchwrap Supreme Taco Bell\nAquest clàssic estimat requereix alguns intercanvis lleugers, però res massa complicat. Només cal demanar el Crunchwrap sense carn, crema de llet i formatge i afegir mongetes negres per omplir proteïnes, diu Warren.\nPer porció: 460 calories, 12 g de greixos (3 g de sats), 74 g de carbohidrats, 5 g de sucre, 900 mg de sodi, 9 g de fibra, 13 g de proteïnes\n10 Xips i guacamole Taco Bell\nKeatley diu que un aperitiu abundant hauria de situar-se al voltant de les 250 calories i que el combinat de patates fregides i guac us guanya. Us hauria d’ajudar a omplir-vos una mica mentre compliu els vostres desitjos salats.\nPer porció: 230 calories, 14 g de greix (1,5 g saturats), 23 g de carbohidrats, 0 g de sucre, 310 mg de sodi, 4 g de fibra, 3 g de proteïna\n11 Pizza mexicana Taco Bell\nLa pizza i el vegà no van exactament junts, però és possible personalitzar aquest element del menú per adaptar-lo a les vostres necessitats. Canvieu les mongetes negres per la carn picada i demaneu la vostra pizza sense formatge. Podeu afegir guac per obtenir una cobertura extra saciant.\nPer porció: 380 calories, 18 g de greix (2 g de saturació), 45 g de carbohidrats, 3 g de sucre, 480 mg de sodi, 5 g de fibra, 9 g de proteïnes\nQuè significa 999?\navantatges de la pedra d’aventurina\nquins exercicis cremen greix del ventre ràpidament\ncoàguls de sang tipus gelea durant el període


Musicoteràpia i violència de gènere | Joan Capafons, Musicoteràpia i Psicologia\nEts aquí: Inici1 / Blog2 / Musicoteràpia3 / Violència de gènere4 / Musicoteràpia i violència de gènere\n4 abril, 2013 /0 Comments/in Musicoteràpia, Violència de gènere /by Joan Capafons\nUs vull resumir una recerca clínica i qualitativa d’una intervenció musicoterapèutica en un grup de dones víctimes de la violència de gènere de la musicoterapeuta Elizabeth York.\n“Durant les sessions de grup en les que de vegades cantavem. Ens van gravar. Escoltar les velles gravacions en cinta, la veu sonava tan feble… Ara cantem amb força. Per això el nom de la presentació, “Buscant la veu” és tan significatiu“, diu una de les participants.\n“Buscant la veu” és un testimoni sobre la musicoteràpia i l’impacte positiu de l’experiència de les dones que van participar-hi. També és una eina per trencar algunes idees errònies sobre la violència domèstica i les seves víctimes. Es va deixar de banda la idea que cada cas de violència domèstica és un cas aïllat i va ajudar a mostrar que aquests casos són part d’un problema social més ampli amb necessitat d’atenció. ”\nEls objectius d’aquesta intervenció han estat:\n– drenatge emocional.\n– rehabilitar l’autoestima.\n– reduir l’ansietat.\n– millorar i recuperar la confiança amb els membres de la pròpia familia.\n– recuperar la pecepció d’un bon auto-concepte de si mateixes.\nExercicis de musicoteràpia:\n– fer duets.\n– moure’s al ritme de la música.\nUs deixo el llibre on es recull aquesta intervenció musicoterapèutica en violència domèstica:\nTags: Intervencions en musicoteràpia, Joan Capafons, Musicoteràpia\nhttps://joancapafons.com/wp-content/uploads/2015/12/logo-capafons.png 0 0 Joan Capafons https://joancapafons.com/wp-content/uploads/2015/12/logo-capafons.png Joan Capafons2013-04-04 17:57:342016-08-23 10:09:02Musicoteràpia i violència de gènere\nSessions i activitats de Musicoteràpia al 15è Campament d’estiu del CEIB de Barcelona\nL’àrea de Musicoteràpia CEM María Grever a la conferència “Ús i abús: música, percepció i persuasió” Música dintre del cicle Neuroconcerts\n30è Aniversari Biblioteca infantil i juvenil Can Butjosa La tija encefàlica codifica la regularitat acústica


Una vintena de propostes s’incorporen a la programació de la 20a Fira Mediterrània de Manresa — Català\nUna vintena de propostes s’incorporen a la programació de la 20a Fira Mediterrània de Manresa Amb la presentació d’aquests nous espectacles respecte al darrer avançament de principis de juliol, es completa pràcticament la totalitat de la programació artística d’enguany https://firamediterrania.cat/ca/premsa/notes-de-premsa/una-vintena-de-propostes-s2019incorporen-a-la-programacio-de-la-20a-fira-mediterrania-de-manresa https://firamediterrania.cat/@@site-logo/firamediterrania_cat.jpg\n2017/08/29 12:15:00 GMT+2\nLa principal novetat en arts escèniques és la companyia danesa Brunette Bros, que presentarà un muntatge de teatre humorístic d’objectes\nEntre les incorporacions musicals destaquen els polonesos Volosi i la singular proposta de Joana Gomila, que convidarà al públic a formar part del procés de creació artística del seu nou projecte Sibil·les\nTres propostes complementen el Focus Occitània que presentarà una àmplia mostra del ric patrimoni immaterial d’aquesta àrea cultural i geogràfica\nCONSULTA TOTA LA PROGRAMACIÓ PRESENTADA FINS AL MOMENT AQUÍ\nManresa, 28 d’agost de 2017 · Vint noves propostes s’incorporen a la programació de la Fira Mediterrània de Manresa que celebra enguany la seva 20a edició del 5 al 8 d’octubre. Amb la presentació d’aquests nous espectacles respecte al darrer avançament de principis de juliol, es completa pràcticament la totalitat de la programació artística d’enguany.\nEn l’àmbit musical, una de les principals novetats és el concert que els polonesos Volosi oferiran a El Sielu, una proposta de música clàssica que porta al límit el so dels instruments de corda dels seus integrants. Amb l’energia del rock, aquest quintet entoma improvisacions jazzístiques i ritmes contemporanis a partir del repertori tradicional dels Carpats polonesos amb uns resultats espectaculars.\nDel 5 al 7 d’octubre la Llotja Professional acollirà l’exposició Cultura viva: Fargaires de Tradicions, una mostra de mites, contes i llegendes, carnestoltes, bestiari i esports tradicionals de les cultures occitana i catalana. També dins el Focus Occitània, visitaran la Fira dues figures de bestiari festiu: el Poulain de Pesenàs, declarada obra mestre del patrimoni oral i immaterial de la Humanitat i la Tarasque de Tarascon, una de les figures principals del bestiari popular occità i també Patrimoni Immaterial de la Humanitat.\nEs completa així l’àmplia oferta del Focus Occitània, formada per nou propostes incloent les sis propostes ja presentades anteriorment: els grups de polifonia Aqueles, Cocanha i Polifònic System, el grup de ball folk Bal O’Gadjo, la colla del joc de la morra Mourra das Quatre Cantons, i Socarrel, el projecte liderat per Roberto Olivan, Laurent Delforge i Cocanha i que connectarà de forma inèdita moviment, electrònica i polifonia tradicional.\nFinalment, en la vessant més patrimonial la Fira incorpora a la programació una proposta interessant procedent de La Garrotxa: la imatgeria festiva de Sant Feliu de Pallerols amb el Ball de Cavallets, Gegants i Mulassa, format per cinc balls representatius de la Catalunya Vella.\nEl 5 d’octubre Tati Cervià obrirà les actuacions a la part professional i ho farà presentant Secreta veu, un viatge musicalment atrevit, ric en sonoritats i estils. El mateix dia, la Llotja acollirà també l’actuació d’Anna Ferrer, que presentarà Tel·lúria, un projecte de cançons pròpies que recullen el procés musical i personal de la cantant.\nEnguany la Fira Mediterrània tornarà a comptar amb un cicle OFF organitzat per la Federació de Grups Amateurs de Teatre de Catalunya que inclourà les actuacions de cinc companyies de la Catalunya Central: l’Agrupació Teatral i Cultural de Castellbell i el Vilar amb Boeing, Boeing; el grup Cul-i-Seu que presentarà Mentiders; el Grup de Teatre del Centre Parroquial de Monistrol de Calders i el muntatge Les amargues llàgrimes de Petra Von Kant; el Grup Escènic Navàs que presentarà Pels camins de la mentida, una obra de creació pròpia, i Qollunaka Grup de Teatre que portarà sobre l’escenari Tot assajant un clàssic.\nJa estan a la venda tots els espectacles de pagament de la programació. Les entrades es poden comprar a través del web de la Fira (www.firamediterrania.cat) i a les taquilles del Kursaal.


Conferència "Marco Polo i Cristòfor Colom, dos catalans que corrien món", a la Sala d'Actes de l'Ajuntament de Balaguer - Institut Nova Història\nJordi Bilbeny, entrevistat per BalaguerTV\nJordi Bilbeny, a la Sala d'Actes de l'Ajuntament de Balaguer, el passat dissabte 10 de març, on va impartir la conferència "Marco Polo i Cristòfor Colom, dos catalans que corrien món".\nPer a Guerau: Caldria que aclaríssiu en quin moment Aragó era, segons vós, un regne procastellà i anticatalà. També caldria que aclaríssiu en quin moment el que en dieu "suposat aragonès oficial" era una variant castellana més. (Crec que cal situar les coses. Perquè els pobles no són sempre iguals)\nSi no entenem una cosa bàsica de la Història de Catalunya mai podrem recomposar l'evolució de la nostra història: Aragó era un regne procastellà i anticatalà, i el suposat aragonés oficial al regne d'Aragó estava tan profudament castellanitzat que no deixva de ser una variant castellana més. Hi trobarem moltes de les manipulacions gràcies a Aragó


El Govern no vol respondre preguntes en castellà - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 11 de Juny de 2019. 14:08h.\nNomés si són traducció del català\nLa portaveu del Govern, Meritxell Budó, ha afirmat durant la roda de premsa de l'Executiu que només respondria preguntes en castellà si amb anterioritat s'havia formulat aquesta pregunta en català. És a dir, Budó només vol fer traduccions en castellà de les seves pròpies respostes en català, però no haver de respondre preguntes noves.\nEl motiu de discussió s'ha generat quan s'ha trobat una pregunta d'una periodista d'Antena3. "Miri, jo en aquesta roda de premsa, en el torn de les preguntes en castellà, el que es fa habitualment és explicar i repetir allò que s'ha preguntat en català, no fer dues rodes de premsa paral·leles", ha dit.\n"Jo el que els hi demanaria és que en el torn de preguntes en castellà es limitin a tot allò que s'ha preguntat en català i si volen fer altres tipus de qüestions doncs les fan primer en català i després les repetim en castellà, Això sempre ha estat una norma i vostès les coneixen", ha indicat.\nLa periodista ha contestat que "jo crec que podem preguntar el que considerem oportú, en castellà o en català". "Les preguntes que es fan en castellà no són una simple repetició. També tenim dret a preguntar el que creiem oportú", ha reivindicat.\nBudó, tot i això, ha replicat que "les normes d'aquest sala si vostè no les coneix li explicarem. Són aquestes, ho han estat sempre, per tant jo li agrairia que es remetés al que li hem comentat. En castellà fem allò que s'ha fet previàment en català en els seu minuts finals de la roda de premsa". Diversos periodistes presents, però, han qüestionat que existís aquesta norma.


Marta Rovira: 'ERC es pren les municipals com la primera volta de les plebiscitàries' | Diari de Tarragona\nMarta Rovira: 'ERC es pren les municipals com la primera volta de les plebiscitàries'\nEntrevista a la secretària general d'Esquerra Republicana de Catalunya (ERC)\n08/02/2015 18:22 | Actualizado a 22/05/2017 23:46\nMarta Rovira va ser la convidada, divendres passat, d'un animat Dinar de l'Olla, les trobades impulsades per Botiguers de Tarragona. Foto: Lluís Milián\nPer què ERC no ha pressionat més per tenir uns Pressupostos més socials?\nHauríem volgut més, però és molt difícil treure més recursos socials d’un Pressupost que no pot tenir aquestes partides, pel còmput global. Hem fet el màxim que hem pogut. Cal dir que són uns Pressupostos de transició, que ens han de permetre edificar l’Agència Tributària per, a partir del 27 de setembre, poder recaptar tots els recursos que generen els catalans, i destinar-los prioritàriament a la despesa social.\nSaben que molta gent n’esperava més, d’una formació d’esquerres? Falten molts dies per al 27 de setembre...\nÉs evident que amb els 100 milions més que hem aconseguit per a polítiques socials no n’hi ha prou, però l’esforç en polítiques socials que fan aquests Pressupostos, en termes relatius, tot i ser insuficient, és major que el que han fet Pressupostos anteriors.\nTambé havien dit que no aprovarien mai més uns pressupostos autonòmics.\nSabíem que no ens permetran aconseguir aquells criteris de justícia social que volem per als nostres ciutadans. Però a partir del 27 de setembre podrem treballar pels pressupostos que de debò volem.\nPer obrir delegacions al l’exterior sí que hi ha diners?\nHem de tenir només aquelles delegacions justes i necessàries per, en aquest moment tan històric que vivim, generar la complicitat suficient perquè el dia de demà, quan tinguem un mandat polític i democràtic a favor de la independència, se’ns pugui reconèixer a nivell internacional. Entenem que invertir en les estructures que ens han de permetre arribar a ser un estat és també invertir socialment, perquè aquest estat ens permetrà tenir tots els recursos i les plenes competències per fer realment polítiques socials. Jo em sento profundament socialdemòcrata. El meu objectiu a la política és treballar per la justícia social i la igualtat d’oportunitats. Però no puc ser socialdemòcrata sense tenir les plenes competències i tots els recursos per poder destinar els instruments que faci falta per aconseguir aquests objectius.\nPer què prioritzen estructures d’estat si encara no sabem si hi haurà una majoria que el voldrà, aquest estat?\nEl mandat per fer les estructures d’estat considerem que ja el tenim. És el mandat que provenia de les eleccions del 25 de novembre de 2012. Els ciutadans de Catalunya van decidir, per una majoria claríssima, que aquest país havia de poder votar sobre la independència, i que havia de posar tots els recursos necessaris per fer tota la feina prèvia per si eventualment guanyava la independència. La principal estructura d’estat que és l’Agència Tributària, a més, ja podia estar feta, perquè té cobertura estatutària. Nosaltres ja tenim competència i capacitat per tenir una Agència Tributària pròpia, perquè així ho diu l’Estatut, sempre i quan sigui consorciada amb la de l’Estat. Fins a dia d’avui ni tan sols havíem fet aquest primer pas que té cobertura legal i estatutària. No necessitem cap mandat per fer una Agència Tributària, ja el tenim.\nVigila ERC l’evolució de la construcció de les estructures d’Estat?\nD’entrada el que hem recuperat des de la setmana passada, a banda de la comissió de pressupostos i de la comissió d’economia, que és on es tracten les principals qüestions de l’Agència Tributària, és la comissió de coordinació parlamentària. És una comissió de caràcter parlamentari, que es reunia cada dilluns, i que és aquell punt de trobada per poder anar escatint el que està fent el Govern al respecte.\nQui integra aqeusta comissió de coordinació parlamentària?\nHi sóc jo com a portaveu parlamentària, el Jordi Turull, portaveu parlamentari de CiU, i després cadascú dels dos determina, en funció de les matèries que hem de tractar, qui ens hi acompanya.\nDilluns el president Mas compareix a la comissió d’investigació parlamentaria sobre el frau i la corrupció. Creuen que ell no hauria donat explicacions, si ERC no l’hagués forçat?\nNosaltres havíem parlat amb CiU i amb el president i sabíem que el president volia comparèixer a la comissió d’afers institucionals, que és la comissió primera del Parlament, i vam entendre que ja estava bé que fos així. Però atès que s’anava demorant la compareixença i que anava sorgint també nova informació [sobre el cas de les ITV], ens va semblar que, com que no teníem una data damunt la taula, i així ho vam traslladar al Govern, era convenient que ho fes a la comissió d’investigació corresponent. Nosaltres no podem demanar que el president vingui a la comissió d’afers institucionals, perquè el reglament del Parlament diu que és el president qui ho ha de demanar directament. En no tenir nosaltres instruments per portar-lo a la comissió primera, ens va semblar oportú que ho fes tan aviat com fos possible a la comissió d’investigació. Entenem que és bo per al país, per als ciutadans, que no quedi cap ombra de dubte sobre si el president es va veure involucrat en una d’aquestes situacions que estem entre tots mirant d’escatir. Ens sembla que està bé que el president doni explicacions i confiem que així als ciutadans no els quedi cap dubte. Creiem que hem de ser molt exigents. Estem defensant un procés democràtic al nostre país, i la democràcia és transparència.\nI la lleialtat al president?\nEns sembla que hauria de ser la mateixa. Nosaltres sempre hem dit que serem lleials al poble de Catalunya, amb el benentès que si el Govern i el president són lleials al poble de Catalunya, ens trobarem. Els ciutadans necessiten explicacions per poder quedar-se tranquils. És bo i positiu que els ciutadans puguin sentir de la seva veu que no hi ha res a témer i que podem continuar endavant.\nEncara que això els comporti a vostès l’etiqueta de mal soci?\nNosaltres volem ser els socis més lleials del poble de Catalunya, i ens sembla que sent els socis més lleials del poble de Catalunya som els millors socis que pot tenir el Govern, també.\nEls fa por que la ciutadania favorable a la independència es desencanti o es cansi si veu que el procés no avança tan com voldrien?\nCrec que això ho sabrem superar. Nosaltres pensavem tenir, mercès al 9-N, el mandat polític i democràtic que necessitàvem. És evident que, per força major, tenim un nou escenari, que ha requerit per part de tots, reposicionar-nos i posar-nos d’acord. És evident que amb aquest escenari hi ha hagut moltes discrepàncies que s’han explicitat de forma pública i no han contribuït a motivar i il•lusionar els ciutadans. Hem de trobar la manera de fer-ho perquè ara tenim un acord sobre la taula. És un acord històric, i és l’acord definitiu, perquè a través d’unes eleccions els ciutadans podran decidir el futur polític del nostre país. Hem de recuperar la il•lusió pensant que tornem a tenir l’oportunitat a les nostres mans.\nTambé creen incertesa les discussions sobre el full de ruta. Sembla que costa molt posar-se d’acord en coses petites, i això quan l’objectiu que es pretén és de molta major envergadura.\nEl full de ruta pràcticament està acordat. En les properes setmanes el podrem explicar. El full de ruta no ha de ser només de CiU i ERC, ha de ser un full de ruta àmpliament compartit per tots els partits polítics que fins ara havíem anat junts en tot el procés històric, que està per sobre de tots nosaltres.\nÉs qüestió de setmanes anunciar l’acord del full de ruta, o de mesos?\nTothom està fent les reflexions internes oportunes, des de les entitats socials fins als partits polítics. Això és positiu i és bo. Penso que molt abans de les eleccions municipals cal que hi hagi aquest acord.\nPerquè les municipals també comporten una dinàmica quees presta a xocs entre els partits?\nNo ho hem de dramatitzar, això, perquè és clar que és una dinàmica de confrontació de projectes, en això consisteix la política, tant a nivell nacional com a nivell local. Hem de positivitzar-ho. En front de la confrontació i la crítica dels projectes que presenti tothom, dins del respecte, això és pluralisme polític.\nDintre d’aquesta crítica a positivitzar entraria la que els fa el líder d’Unió, Josep Antoni Duran Lleida?\nJo no desisteixo de convèncer el senyor Duran que els nostres posicionaments i els majoritaris de la societat catalana són els millors per al futur del nostre país. No opinaré més enllà en aquesta qüestió.\nEs plantegen les municipals com una primera volta per superar CiU?\nNosaltres hauríem volgut que les eleccions al Parlament haguessin estat abans de les municipals. Les municipals haurien estat municipals, i punt. Ara són després, així que les municipals es plantegen amb una certa vocació , també, de procés. Entenem que són com una primera volta del que ha de venir després, que són les plebiscitàries. Volem que la gent entengui que el que farem des dels nostres ajuntaments és bastir la base perquè el procés de transició nacional sigui un èxit. Cada poble i cada ciutat és un món diferent. Hi ha pobles i ciutats on CiU i ERC tenen una tradició de treball conjunt i la dinàmica de treball és molt natural i no hi haurà una competència ferotge, perquè les eleccions es presenten amb un final de projecte compartit. En altres llocs la dinàmica és la contrària. És evident que les municipals queden tocades pel procés nacional. No podem anar a les municipals sense visualitzar que els ajuntaments seran clau. Com més sobiranistes siguin, millor per després poder desenvolupar tot el projecte de transició nacional.\nLa llista de Tarragona que lidera Pau Ricomà incorpora molta gent procedent d’altres formacions, i també molts independents. No és en certa manera menystenir les bases?\nJo crec que és precisament la feina de la cantera i les bases. Aconseguir obrir el partit és mèrit de tots i forma part de la responsabilitat i l’esforç col•lectiu. És un orgull que ERC porti anys treballant així. Jo crec que és el que ens pertoca fer com a partit polític del segle XXI. Un partit polític ja no són només les bases i els seus militants. Aquesta és una visió caduca. En una societat en la que els moviments socials molts cops van per davant dels partits polítics, el que hem de fer els partits és obrir-nos i cooperar amb persones individuals que són representatives de determinats àmbits. Posem les nostres llistes al servei del país. Agraeixo l’esforç que fa la gent d’ERC d’anar a buscar els millors referents en cada àmbit per integrar-los en el projecte.\nTarragona és un punt estratègic per a ERC?\nSí. Volem recuperar representació a l’Ajuntament i donar aquest missatge que ERC vol que en ell mateix hi conflueixin diferents àmbits i criteris de país.\nI Reus? Les aigües baixen tranquil•les després de la marxa d’Àlfred Pitarch?\nHem de treballar el projecte. Encara no he tingut l’oportunitat de conèixer Noemí Llauradó, la candidata. Espero un dia poder anar i animar-los. Un nou Reus és possible.\nPodemos al Govern central pot ser un aliat, o més aviat una nosa?\nJo crec que Podemos és un aliat en la lluita per recuperar les institucions públiques per posar-les al servei de la ciutadania. Això ha de passar a l’Estat espanyol i ha de passar a Catalunya. Els ciutadans han de recuperar la sensació que les institucions polítiques els són útils,que la política els és útil, i que treballem per millorar la seva vida. Jo crec que Podemos és estratègic en aquest sentit; per tant, hem de treballar conjuntament en aquells aspectes en què sumem.\nI pel que fa a la independència?\nVeurem com s’acaben posicionant. Estem a l’espera. Hi ha certa ambigüitat. Sembla que últimament puguin arribar a reconèixer que Catalunya és una nació, i això ja porta implícit que tenim el dret a decidir. Esperem que l’evolució sigui en aquest sentit. Estem a l’expectativa.\nPot erosionar Podemos les expectatives d’ERC a l’àrea metropolitana?\nJo crec que a l’àrea metropolitana hi ha un sentiment molt clar de molta població que pensa que cal fer un esforç rotund i radical per agafar les institucions i posar-les al servei dels ciutadans. Podemos és una opció que planteja clarament aquesta opció i pot entrar-hi amb força. Però ERC també planteja una revolució democràtica per donar l’oportunitat als ciutadans de poder canviar-ho tot.\nPerò aquesta revolució democràtica que diuen vostès, molta gent no creuen que la puguin fer, i els retreuen que van de la mà d’un partit que té la seu embargada per presumpta corrupció.\nNo depèn d’ERC, depèn dels ciutadans. Veurem el 27 de setembre quants opten perquè hi hagi una revolució democràtica, i en quin sentit volen que sigui aquesta revolució democràtica.\nLa manca a Catalunya d’una Llei electoral pròpia i el fet que no valgui el mateix un vot a la Conca de Barberà que un vot a l’Hospitalet del Llobregat dificulta que les properes eleccions puguin ser considerades plebiscitàries?\nNo. Les eleccions seran ordinàries. El que necessitem al final és una majoria de diputats independentistes al Parlament. Si en aquests moments la tinguéssim, podríem començar a exercir la independència, perque tindríem el mandat. Hi ha hagut eleccions que, sense ser plantejades d’entrada com a plebiscitàries, les hi han convertit perquè diversos partits a favor de la independència han aconseguit la majoria de diputats. Això és el que anem a fer aquí. No anem a fer un referèndum en forma d’eleccions. Anem a unes eleccions en les que demanem el suport majoritari als projectes independentistes, per tenir un mandat que serà a favor de la independència.


La Conselleria d'Educació, Investigació, Cultura i Esport ha publicar este dijous en el Diari Oficial de la Comunitat Valenciana (DOCV) les resolucions per les quals s'accepten les donacions d'un total de set obres pictòriques i escultòriques amb destinació al Museu de Belles Arts de València.\nEn concret, es tracta de cinc obres d'Ignasi Pinazo i Camarlench, i dues escultures de bronze d'Octavio Vicent Cortina i de José Esteve Edo. Totes aquestes obres donades passen a formar part del patrimoni cultural valencià i queden dipositades al Museu de Belles Arts de València per a la seua exhibició pública, per la qual cosa la Conselleria valora significativament aquesta aportació, que exemplifica el compromís dels ciutadans amb el patrimoni valencià i amb les iniciatives culturals.\nEn concret, en el cas de les obres d'Ignasi Pinazo i Camarlench, el passat dia 23 d'agost María Teresa Cerezo García-Verdugo i José Joaquín García Lloscos van fer entrega d'un dibuix que representa un xiquet de pocs mesos, realitzat amb llapis sanguina i clarió blanc, de 28 x 15 cm, i un àlbum de dibuixos de 16 x 11,5 cm amb huit làmines dibuixades amb grafit que representen: quatre d'aquestes, el mateix xiquet del dibuix, dues de les quals estan datades el juliol de 1883; dues, un xiquet de major edat, entorn dels cinc anys, i les altres dues, personatges masculins.\nEl xiquet de poca edat és, sens dubte, Ignacio Pinazo Martínez, fill xicotet del pintor Ignasi Pinazo i Camarlench, nascut a València el 30 d'abril de 1883. El xiquet major és José Pinazo Martínez, fill major del pintor valencià, que va nàixer a Roma en 1879. Els personatges masculins han acudit a visitar el nounat. L'àlbum és el relat gràfic del que va succeir a la casa familiar l'11 de juliol de 1883.\nEls donants han manifestat la seua voluntat de contribuir amb aquesta aportació a la commemoració de l'Any Pinazo, així com el seu desig que aquestes obres s'integren en el patrimoni valencià, i han expressat que en aquests moments es donen les circumstàncies socials i culturals oportunes per a realitzar la donació.\nAixí mateix, l'Associació d'Amics del Museu de Belles Arts de València també ha realitzat la donació de les obres 'Ignacio jugant amb els braços oberts', 'Ignacito sent canviat' i 'José i Ignacio'. Aquestes obres van ser adquirides el 2014 per l'associació per a ser donades al museu.\nPinazo i Camarlench va traçar una biografia dibuixada i pintada dels seus fills, que va iniciar amb els seus respectius naixements i que va culminar amb el quadre 'Lliçó de memòria', retrat d'Ignacio Pinazo Martínez, premiat el 1899 amb medalla de primera classe i adquirit per l'Estat, hui en la col·lecció del Museu Nacional del Prado. Aquest quadre formarà part de l'exposició "Ignasi Pinazo, la història i el retrat. De la gran tradició al modernisme", que s'inaugurarà el pròxim dia 4 d'octubre al Museu de Belles Arts de València. Així mateix, el dibuix amb llapis sanguina i clarió s'exposarà en l'exposició que sobre l'estudi del cos humà organitza l'Ajuntament de València i que s'inaugurarà al final del mateix mes.\nQuant a les escultures de bronze, han sigut donades per Ana Alfaro Hofmann en nom de la família Alfaro Hernández; també passaran a formar part del patrimoni cultural valencià i queden dipositades al Museu de Belles Arts de València per a la seua exhibició pública. Es tracta de 'Llaurador valencià', d'Octavio Vicent Cortina, i 'Dona amb caragol de mar', de José Esteve Edo. L'entrega en qualitat de dipòsit d'aquestes obres es va produir el novembre de 2014.\nOctavio Vicent és considerat un dels escultors valencians més clàssics de la renovació figurativa. Comença relacionant-se amb la tradició clàssica renaixentista, però a poc a poc va modernitzant-se, sense arribar a trencar els cànons acadèmics basats en la tècnica i l'ideal estètic. Quant a Esteve Edo, va ser un avançat del nou ordre escultòric que divergia de la tradició figurativa seguida des del segle XIX. La seua major aportació a l'escultura està lligada a l'humanisme renaixentista, i va ser membre fundador del Grup Parpalló.


Ajudes públiques destinades a promocionar l'ocupació autònoma 2019 - Serra Mayans Assessors - Assessoria a Eivissa i Formentera - Fiscal, laboral, comptable, juridic\nAjudes per a fomentar l’ocupació autònoma amb la finalitat de facilitar la constitució de persones desocupades en treballadors autònoms, a mantenir l’activitat per compte propi i a consolidar el projecte d’autoocupació, per mitjà dels programes següents:\n— Programa 1: ajudes econòmiques a l’inici de l’activitat, destinat a promocionar la constitució de persones desocupades i inscrites en demanda d’ocupació com a treballadors autònoms.\n— Programa 2: ajudes destinades a mantenir l’activitat per compte propi, mitjançant els dos subprogrames següents:\n2.1: ajudes per a la conciliació de la vida laboral, familiar i personal de la persona titular de l’activitat emprenedora, en determinats supòsits relacionats amb la maternitat i la paternitat.\n2.2: ajudes de foment al relleu generacional, amb la finalitat de facilitar la continuïtat del negoci més enllà de la vida laboral del seu promotor.\n— Programa 3: ajudes per a la consolidació i el creixement del projecte d’autoocupació, per mitjà dels tres subprogrames següents:\n3.1: ajudes per a reenfocar el projecte d’autoocupació, per a ajudar la pervivència i millora del negoci.\n3.2: ajudes per a afavorir la primera contractació d’un treballador o treballadora per compte d’altri per part del titular del projecte d’autoocupació, amb la finalitat de fomentar la contractació d’assalariats i facilitar la consolidació i creixement del projecte empresarial.\n3.3: ajudes per a la inserció laboral de persones autònomes col·laboradores, destinades a afavorir la inserció laboral de familiars de la persona titular del projecte d’autoocupació perquè prestin serveis en el negoci familiar com a autònoms col·laboradors.\n2. Si les persones que es constitueixen com a treballadores autònomes o com a treballadores autònomes col·laboradores, o les que són contractades a l’empara dels subprogrames 2.1 i 3.2 són persones de 16 a 29 anys inscrites en el Sistema Nacional de Garantia Juvenil, les ajudes que puguin correspondre es podran concedir amb càrrec al Programa Operatiu d’Ocupació Juvenil per al període 2014-2020 i de la Iniciativa d’Ocupació Juvenil, Eix 5, objectius específics 8.2.3 i 8.2.4.\n1. Poden ser beneficiàries de les subvencions les persones que s’indiquen en els annexos 1 a 3 d’aquesta convocatòria en funció del programa de què es tracti.\n2. En els supòsits de subvencions per a persones amb discapacitat, tenen aquesta consideració les que tinguin reconegut un grau de minusvalidesa igual o superior al trenta-tres per cent (33%), com també els i les pensionistes de la Seguretat Social que tinguin reconeguda una pensió d’incapacitat permanent en els graus de total, absoluta o gran invalidesa, i els i les pensionistes de classes passives que tinguin reconeguda una pensió de jubilació o de retir per incapacitat permanent per al servei o inutilitat, d’acord amb el que disposa l’article 1.2 de la Llei 51/2003, de 2 de desembre, d’igualtat d’oportunitats, no discriminació i accessibilitat universal de les persones amb discapacitat (BOE núm. 289, de 3 de desembre), i amb l’article 1 del Reial decret 1414/2006, d’1 de desembre, pel qual es determina la consideració de persona amb discapacitat a l’efecte de la Llei 51/2003 esmentada (BOE núm. 300, de 16 de desembre).\n3. El grau de minusvalidesa igual o superior al 33% s’ha d’acreditar mitjançant la documentació que estableix l’article 2 del Reial decret 1414/2006.\n4. També poden ser beneficiaris els treballadors autònoms o per compte propi que formin part de comunitats de béns o de societats civils, sempre que les subvencions se sol·licitin a títol particular. S’exceptuen les ajudes previstes en el subprograma 2.1 de contractació treballadors per a la conciliació de la vida laboral, familiar i personal dels treballadors autònoms i en el subprograma 3.2 de contractació d’un primer treballador o treballadora per compte d’altri.\n1. Queden excloses de les ajudes en què estableix aquesta convocatòria a les persones que tenen la condició de sòcies integrants d’òrgans d’administració de les societats mercantils de capital, de les cooperatives i de les societats laborals.\n2. Igualment, queden excloses les persones sol·licitants als qui se’ls hagi concedit l’ajuda per a establir-se com a treballadora o treballador autònom en els quatre anys anteriors a la data del fet que se subvenciona. S’exceptuen d’aquesta exclusió les persones treballadores autònomes que sol·licitin les ajudes previstes en els subprogrames 2.1, per a la conciliació de la vida laboral, familiar i personal de la persona titular de l’activitat emprenedora, i 3.2 de contractació del primer treballador o treballadora per compte d’altri.\n3. També queden excloses les persones sol·licitants que simultanegin l’activitat empresarial amb qualsevol altra activitat per compte d’altri des de la data d’alta en el règim especial de treballadors autònoms, règim especial de la Seguretat Social que correspongui o mutualitat del col·legi professional corresponent.\nA) L’establiment com a treballadora o treballador autònom se subvenciona amb una ajuda basi de 4.000 € si és un home i de 5.000 €si és una dona.\nB) A més, en cas que concorrin les circumstàncies que a continuació s’indiquen, la subvenció es pot incrementar en les quanties que també s’assenyalen:\na) Si la persona que s’estableix com a treballadora o treballador autònom és una persona amb discapacitat, 3.000 €.\nb) Si la persona que s’estableix com a treballadora autònoma és una dona víctima de violència de gènere, 500 €.\nc) Si la persona que s’estableix com a treballadora o treballador autònom està en situació de desocupació de llarga durada, 500 €.\nd) Si la persona que s’estableix com a treballadora o treballador autònom té 45 o més anys i es troba en situació dedesempleode llarga durada, 1.000 €. L’edat ha de calcular-se en la data d’alta en el règim especial de treballadors autònoms,en el règim especial per compte propi de la Seguretat Social que correspongui o en la mutualitat del col·legi profesionalcorrespondiente, dia en què haurà de comptar amb 45 anys com a mínim.\nPer a adquirir la condició de situació de desocupació de llarga durada prevista en les lletres c) i d) d’aquest punt, la persona sol·licitant ha de\nconstar inscrita en demanda d’ocupació en el servei d’ocupació corresponent durant un període de 12 mesos dins dels 18 mesos\nanteriors a la data d’alta en el règim especial de treballadors autònoms, en el règim especial per compte propi de la Seguretat\nSocial que correspongui o en la mutualitat del col·legi professional corresponent.\nC) Les subvencions establertes en aquest programa s’aplicaran en les quanties indicades en els punts A) i B) d’aquest apartat en el cas que\nla persona sol·licitant mantingui l’activitat durant tot l’any.\nSi la persona sol·licitant efectua una activitat estacional o no contínua, el període d’activitat ha de ser almenys de sis mesos a l’any paraquel’establiment com a treballadora o treballador autònom es pugui subvencionar. La quantia de la subvenció que correspongui en tal cas es calcularà d’acord a una fórmula\nEl termini de presentació de sol·licituds acaba el dia 6 de setembre de 2019, segons el que s’estableix en el Butlletí Oficial de les Illes Balears.\nSi aquestes ajudes són del seu interès, consulti’ns i li ampliarem informació sobre aquest tema segons el seu cas concret i li tramitarem la sol·licitud\nMonday June 17th, 2019 Laboral No Comments\n← ASSUMPTE: PLA D’INSPECCIÓ A les PIMES PER L’IMPOST DE SOCIETATS\nCALENDARI JULIOL 2019 →\nCOVID-19: SALUT PÚBLICA INICIA UNA CAMPANYA D’INSPECCIÓ A EMPRESES QUE COMERCIALITZEN APARELLS O REALITZEN DESINFECCIONS AMB OZÓ Thursday July 30th, 2020\nIMPOSTOS / TAXES MUNICIPALS – DATES DE COBRAMENT EN PERÍODE VOLUNTARI PER A l’EXERCICI 2020 Wednesday July 22nd, 2020\nARRENDAMENTS DE LOCAL COMERCIAL – PROCEDIMENT PER A LA RECUPERACIÓ DE L’IVA NO COBRAT Friday July 17th, 2020\nRÈGIM SANCIONADOR ESPECÍFIC PER A AFRONTAR ELS INCOMPLIMENTS DE LES DISPOSICIONS DICTADES PER A PAL·LIAR ELS EFECTES DE LA CRISI OCASIONADA PER LA COVID-19 (BOIB 10-7-2020) Thursday July 16th, 2020


Escrita per Jony - de març 05, 2009\nA classe estem treballant la llengua flexiva i estem començant a aprendre nous conceptes com les declinacions o els casos. En aquesta lliçó que esteu llegint, podreu observar una mica aquest conceptes que espero que us serveixi per l'examen. En primer lloc la llengua flexiva és aquella llengua que tot i tenir la mateixa arrel canvia el morfema d'aquesta paraula i així , depenent del morfema de cada nom, podem esbrinar quina funció sintàctica fa (CD, CI, CC, Subjecte, etc.)\nUn cas és cadascuna d´aquestes formes que pot presentar un mot variable. N'hi ha sis: nominatiu, vocatiu, acusatiu, genitiu, datiu, ablatiu.\nUna declinació és el conjunt d´aquests sis casos que poden adoptar els noms, adjectius i pronoms.\nN'hi ha 5 de declinacions:\nPRIMERA : -ae\nTERCERA : -is\nQUARTA : -us\nCINQUENA : -ei\nPer declinar un substantiu en primer lloc hem de trobar l´arrel: Després, afegirem les terminacions pertinents i tindrem la paraula declinada.\nExemple: Dominae: l´arrel es domin- afegirem les terminacions pertinents i ja tenim la paraula declinada!\nJony, gràcies per la feina. Als teus companys de 4rt els serà molt útil!\n5 de març de 2009, a les 21:27\naixo em sera molt útil!:)\n6 de març de 2009, a les 10:07\naquest resum ens serveix molt per poder estudiar!\n6 de març de 2009, a les 10:12\nJony gràcies per fer-ho, està molt ben explicat i així podrem estudiar.\n6 de març de 2009, a les 10:14\nJony!!Moltes gràcies això ens ajudarà a estudia per l'examen de dimarts.\n6 de març de 2009, a les 10:16\nJoni iduuul! jajaj\ngràcies a tu aprovarem l'examen que ens posara la montse, que a vegades és molt curel..snif snif xD\n6 de març de 2009, a les 10:18\nens anirà molt bé per estudiar :)\nJessy i Maria.\n6 de març de 2009, a les 10:42\nÀnims als nois de quart que acaben de començar Sintaxi i morfologia!\nja veure'u que està xupat i que a més, la montse us ajudará molt!\nAprofiteu tot que per l'any que vè us servirà de molt!\n6 de març de 2009, a les 14:17\nEstà molt bè i m'ha ajudat mooolt a estudiar :)\ngracies Jony ha estat de garn utilitat... malgrat després no hagi pogut venir a fer l'examen.. :(\n10 de març de 2009, a les 11:45\nAvete amici et amicae!\nA mi em sembla molt bé explicar això, ja que al meu institut a 4rt hem donat només fins a la 3a declinació... i tenia ganes de saber-ne més.\n9 de juny de 2009, a les 10:16


El PP col·loca tot el consell de direcció d’IB3 - comunicació21\nEl PP col·loca tot el consell de direcció d’IB3\nRedacció|2012-03-06T18:02:15+01:006 març 2012|Comunicació21\nJa se sabia que el PP havia decidit apostar per algú amb carnet, José Manuel Ruiz, com a nou director de l’Ens Públic de Ràdio i Televisió de les Illes Balears (EPRTVIB), però faltaven per concretar-se els altres vuit membres del consell de direcció. Pocs minuts abans de la seva votació al Parlament, ha donat a conèixer els vuit noms, tots afins al partit, i els diputats de PSIB i PSM-IV-ExM han marxat de la cambra entre els aplaudiments dels membres del PP.\nL’oposició ha qualificat la maniobra de “culminació de l’assalt del PP a IB3”, i ha explicitat el seu desacord amb una proposta realitzada sense consens, ja que els populars només necessitaven una majoria simple per tirar-la endavant.\nEn canvi, el conseller de Presidència i fins ara director de l’ens, Antoni Gómez, ha assegurat que el Govern havia intentat durant sis mesos acordar els nou consellers i el director d’IB3, però, segons ell, l’oposició no havia volgut. També ha manifestat que el nomenament de Ruiz comptava amb el recolzament de la MesAudiovisual, cosa que el Sindicat de Periodistes de les Illes Balears (SPIB) ja es va encarregar de desmentir la setmana passada.\nJosé Manuel Ruiz és exsenador del PP per Mallorca i exregidor de l’Ajuntament de Calvià. De formació economista, la seva experiència amb el sector audiovisual es limita al càrrec de gerent d’IB3 que exercia des del passat gener.\nA banda de Ruiz, el consell de direcció de l’ens està format per Josep Maria Codony, Onofre Martorell, Antoni Alcover, Pedro Orfila, Nuria Ferrer, Francisco Ferrer, Maria Antonia Puiggros i Margalida Alemany. El seu mandat és per sis anys.


Joventut contracta una tècnic gràcies a una subvenció de l'IVAJ\nLa regidora de Joventut, Marta Lloret, ha anunciat que a partir d'ara l'àrea tindrà a la seua disposició una tècnica que realitze les tasques administratives del departament, atenga les propostes dels ciutadans, així com la posada en marxa de projectes que afavorisquen al municipi .\nMercedes Benedicto, mestra i pedagoga, és la persona que l'Ajuntament, gràcies a una subvenció de l'Institut Valencià de la Joventut, destinada a municipis majors de 5.000 habitants, ha nomenat com a professional de la joventut que, al costat de l'edil, posarà en marxa les estructures de participació juvenil necessàries.\nL'edil s'ha mostrat satisfeta per poder anunciar aquesta contractació, que en un primer moment és fins a finals d'any, ja que en paraules de Lloret, "Mercedes Benet és una persona preparada i qualificada, que amb un treball coordinat i cooperatiu s'arribarà lluny ".\nPer la seua banda, Mercedes Benet ha explicat que quan va veure l'oferta de la borsa de treball com a tècnic de Joventut, "em va motivar molt el fet de poder treballar amb i per als joves d'Altea, el meu poble i poder establir un vincle amb ells i elles ". "A partir de hui la meua tasca principal és estar a disposició dels joves per poder-los assessorar, orientar i informar en tot allò que necessiten, a més de posar en marxa diferents iniciatives que començarem a formalitzar com ara la posada en marxa de tallers i cursos de formació, entre d'altres"; ha afegit la nova tècnica de l'àrea de Joventut, qui atendrà els ciutadans a la planta baixa del Centre Juvenil.\nTant l'edil com la tècnica han convidat els i les joves del municipi a transmetre a l'àrea le seues inquietuds i necessitats amb l'objectiu de tenir-les en compte a l'hora de programar l'activitat municipal en qüestió de Joventut.\nUn vegada més l'edil ha posat èmfasi que les portes del seu despatx, a la planta baixa de l'Ajuntament, estan obertes per a qualsevol jove o pare que vulga transmetre queixa, suggeriment o dubte. "Esperem que aquest siga el primer pas per crear un associacionisme real en el nostre municipi perquè els i les joves tinguen veu i vot. Puguen pensar, proposar, triar i decidir com volen passar el seu temps lliure perquè ningú millor que ells ho sap". Ha conclòs Marta Lloret, regidora de Joventut de l'Ajuntament d'Altea.


JARC demana ajuts directes pels productors afectats pel Filomena\nEl temporal dels darrers dies ha malmès molts camps d’oliveres que hauran de tallar-se i tardaran almenys tres anys en recuperar-se\noliveres afectacions jarc filomena\nLes oliveres de les Garrigues, cobertes de neu\nJoves Agricultors i Ramaders de Catalunya (JARC) ha sol·licitat al departament d’Agricultura de la Generalitat que posi en marxa ajuts directes pels productors d’olivera afectats del temporal Filomena a les Garrigues, la Terra Alta i la Ribera de l’Ebre, on ha deixat entre 40 i 60 centímetres de neu. Els arbres han quedat completament coberts per la neu i amb moltes branques trencades, en aquestes zones, el que implicarà que s’hauran de tallar des del soc i per aquest motiu es comprometrà la producció dels pròxims tres anys.\nL’organització agrària demana al departament d’Agricultura ajudes directes per a pal·liar aquests danys, com a mesura excepcional, d’igual manera que ho va fer amb el Glòria, donat que aquestes condicions meteorològiques són totalment excepcionals. Lluis Gaya, cap sectorial de l’olivera de JARC, adverteix que encara haurem d’estar pendents de com evoluciona el temporal durant els pròxims dies i recorda que la situació podria agreujar-se com va succeir el 2001 quan les oliveres es van congelar.\nL’entitat està valorant els graus d’afectació en altres sectors, per tant, no descarta que aquestes mesures de suport s’hagin de fer extensives a altres sectors agrícoles o ramaders, així com a altres zones afectades per la climatologia durant aquest dies.\nLes Borges Blanques demana una compensació a Movistar per la caiguda de la xarxa de fibra\nLes Borges Blanques arrenca una campanya per fomentar l’ús del vehicle elèctric\nL’Espluga Calba presenta ‘Bandolers i Cavallers’, una app per divulgar la història


QUÈ T'ANAVA A DIR: Un lloc per l'escultor vendrellenc Joan Borrull Soler\nL'altre dia a Pas de Vianants vaig entrevistar a Sonia Marin que és tota una professional de la restauració amb el seu taller al carrer del Dr. Olivé, 4 del Vendrell. Ella em comentava amb tota sinceritat que hauríem de reivindicar a Joan Borrull i Soler. Un artista integral perquè també era pianista que va realitzar la majoria d'imatges de l'Església del Vendrell després quel 36 els revolucionaris les cremessin. Aquest personatge des del seu taller de la pl. Nova anava fent encàrrecs per l'església. Va nèixer el 1880 i va morir el 1960. Ningú ha dit res gran cosa, tret d'un petit carrer al Francàs prop del terme de Roda. Ell va realitzar una gran obra de molta qualitat amb un decorador també molt professional. Aquest és un dels artistes que la fama del Pau Casals ha borrat totalment de la memòria de molts vendrellencs. Tot i que ja té un petit carrer també, però també té dret al seu petit lloc en la nostra història. A veure si la cosa rutlla.\nPublicat per Què t'anava a dir a 17:16\nLa clàssica injustícia de l'artista no reconegut. Alguns, per sort, sí que obtenen la glòria merescuda, encara que sigui pòstuma. Em sumo a la teva iniciativa aportant el meu granet de sorra amb aquest comentari.\n30 d’octubre de 2014, a les 22:00


Tractament Mascu-Look, medicina estètica masculina per a potenciar els angles facials\nEncara que el temps modifica els gustos i costums, l’home ha buscat des de sempre veure’s viril. Mascu-look és un tractament masculí per a que els homes tinguin una aparença més atractiva i viril.\nLa medicina estètica ja no és un àmbit exclusiu de dones. Cada vegada més els homes acudeixen a la consulta amb la inquietud de millorar la seva imatge.\nEls tractaments mèdic estètics -sense cirurgia, mínimament invasius i ambulatoris- ofereixen la resposta ideal a la població masculina que desitja millorar el seu aspecte de forma ràpida, natural i sense haver de passar per un període de recuperació important.\nEn aquest sentit, Mascu-Look és un tractament orientat a ressaltar la masculinitat i la virilitat en el rostre de l’home.\nVirilitat és tot allò relatiu a l’home o que posseeix característiques atribuïdes al sexe masculí. Qualitats com la força, poder o energia, per exemple, s’han associat tradicionalment a l’home.\nEls trets de la figura humana en general, i del rostre en particular, poden reflexar aquestes qualitats virils, tal i com s’ha estudiat àmpliament des del punt de vista psicològic i a través de la història de l’art.\n“Avui dia, no hi ha res més atractiu que un home que es cuida.”\nMantenir (i reflexar) una vida saludable és desitjable\nPer a un home, resultar atractiu inclou molts aspectes. Aspectes tals com les formes (cavallerós, culte, amb bona actitud), els hàbits (estar en forma i fer exercici, la qual cosa es relaciona amb la bona salut) i altres aspectes coadjuvants (com, per exemple, fer bona olor) es fusionen per a transmetre la imatge d’un home que es preocupa pel seu benestar físic i mental.\nMantenir una vida saludable es reflexa en l’aspecte, i això fa més atractiu a l’home.\nEn aquest conjunt d’aspectes que potencien l’atractiu masculí, els especialistes en estètica masculina comptem amb un concepte definit: “beautification” facial. Això és, equilibrar i ressaltar les proporcions del rostre per a aconseguir que sigui més masculí, atractiu i juvenil.\nMitjançant tractaments ambulatoris -sense necessitat de passar per quiròfan i, per tant, sense afectar pràcticament la rutina quotidiana- el camp de la Medicina Estètica ens permet aconseguir aquest aspecte desitjat.\nMascu-Look, un tractament per a aconseguir una aparença més masculina\nLa tècnica Mascu-Look ha sigut desenvolupada pel Dr. Sina Djalaei, cirurgià estètic especialista en el camp del disseny facial. El concepte va ser dissenyat en base als trets coincidents de les cares masculines més atractives, que són completament diferents als del rostre femení.\nDesprés d’una consulta personal i una anàlisi detallat del rostre masculí, el professional traça un tractament individual orientat a potenciar les línies en el rostre del pacient: pòmuls, angle mandibular i prominència del mentó.\nSense necessitat de cirurgia i sense afectar en cap moment les expressions facials de la persona, es potencien les proporcions facals masculines, redefinint els trets facials.\nEl tractament es realitza en consulta, en aproximadament 30 minuts, amb un àcid hialurònic de llarga duració. El resultat és immediat i els signes pràcticament indetectables. Els resultats duren fins a 2-3 anys.\nGràcies als productes específics per a aquest tractament i a les tècniques d’injecció que utilitzem, el tractament Mascu-Look permet una voluminització extremadament natural del rostre, enfortint els trets masculins mentre evitem que la cara es feminitzi.\nAddicionalment, l’ús de l’àcid hialurònic millora la qualitat de la pell i redueix les arrugues pròpies de l’envelliment, per la qual cosa en el cas dels homes madurs resulta en un tractament remodelador que a més rejoveneix el rostre.\nLa naturalitat és la prioritat d’aquest tractament. L’objectiu és que ni tan sols l’entorn directe percebi un “canvi artificial”. No obstant això, l’aparença més fresca, vital i viril, millora l’autoestima del pacient.\nInstitut Vila-Rovira és un centre de referència i Partner Oficial Certificat de Mascu-Look a Barcelona, validat pel creador de la tècnica Dr. Sina Djalaei.


Guilleries-Savassona - 34a Travessia al Pantà de Sau - Agenda\nOrganitzadors: Club Natació Vic - Etb\nTelèfon: 938 853 121\nDescripció:La Travessia al pantà de Sau constitueix una de les activitats esportives ja consolidades a la comarca d'Osona. Organitzada pel Club Natació Vic - Etb aquest setembre la travessia arriba a la seva 34a edició. Aquesta activitat consisteix en una travessa nadant pel pantà de Sau, utilitzant d'aquesta manera l'emblemàtic campanar de Sant Romà de Sau com a escenari. Per tal que tothom pugui participar-hi es realitzen dues travessies: la petita (hora d'inici a les 11 h) i la gran (hora d'inici a les 12 h). Un cop finalitzada la prova tindrà lloc un dinar arrossada només per als esportistes i l'entrega de premis.\nRequisits activitat: Per a participar a la travessia cal inscriure's al Club Natació Vic-Etb. Aquesta inscripció es pot realitzar telemàticament a través de la mateixa web del Club. El preu per a participants federats és de 6,25€ i 19,95€ per als no federats.\nMés informació: http://www.vicetb.cat/inici\nCategories: Act. esportives, Guilleries-Savassona, Rutes, travesses i marxes, general,


Bartomeu promociona Emili Rousaud\nFins ara vocal a la junta, podria ser el candidat continuista a les eleccions del 2021\nBarcelonaEmili Rousaud és un dels directius que havien fet un pas endavant per ser el candidat continuista a les eleccions del Barça del 2021. Els que el coneixen asseguren que en té ganes i que està motivat per ocupar el càrrec. Ara bé, una cosa és la voluntat i l'altra la realitat. Malgrat que acaba d'ascendir a vicepresident institucional, des del club refreden la possibilitat que sigui finalment ell el que es presenti als comicis com a successor de Josep Maria Bartomeu.\nEl club feia públic aquest dijous els canvis a la junta. A banda de Rousaud, que passa de vocal a vicepresident institucional, també entra a la directiva David Bellver, com a vocal integrat a l'àrea esportiva. Aquestes modificacions van ser aprovades en l'última reunió, el 17 de desembre –el dia abans del clàssic–, però s'havien mantingut en secret fins ara.\nRousaud cobrirà la plaça que va deixar vacant Carles Vilarrubí el 2017\n"Molts veuen en Rousaud un moviment pensat per a les eleccions del 2021, però cal deixar clar que el club encara no ha pres una decisió en aquest sentit. Falta temps", assegura una de les fonts consultades, pròxima a la directiva. Aquest moviment, argumenten des del Barça, és per cobrir la vacant que va deixar Carles Vilarrubí després de la seva dimissió per la gestió que es va fer des del Barça de l'1 d'Octubre. "Bartomeu ha anat assumint les responsabilitats dels vicepresidents que han plegat, fins que ha pogut delegar-les en algú més. El que passa és que aquesta posició ha trigat més en cobrir-se", afegeixen.\nRousaud, soci 31.011 del club, és fundador i director de Factor Energia SA i va entrar a la directiva a les eleccions del 2015. Les últimes setmanes havia sonat amb força el seu nom, sobretot després de saber-se que el vicepresident primer, Jordi Cardoner, renunciava a ser el continuista. Des del club, però, insisteixen en demanar prudència.\nAmb el nou rol, Rousaud participarà en més actes i tindrà més exposició mediàtica. Això farà que el flamant vicepresident institucional, desconegut per a bona part dels socis, passi a ser una cara familiar entre el barcelonisme. "Ja es veurà si ho acaba sent o no", apunten des dels despatxos nobles, on alguns no acaben de veure clar que Rousaud sigui "una aposta guanyadora", que és el que busca el nucli dur de la directiva de cara a uns comicis, els del 2021, de pronòstic incert. Per ara han anunciat que s'hi presentaran l'empresari Víctor Font i l'excandidat Agustí Benedito. També és a la quiniela l'expresident Joan Laporta, tot i que no ha aclarit si finalment farà el pas o no.\nDavid Bellver entra a la junta\nL'altre moviment a la directiva ha estat l'entrada de David Bellver, soci 45.015 del Barça, soci de l'empresa Micfootball i membre del consell assessor del Patronat de Turisme Girona - Costa Brava. Membre de la comissió esportiva del futbol formatiu entre el 2003 i el 2005, Bellver havia estat representant del club davant la UEFA –per exemple en els sortejos, en esdeveniments o en partits de Champions– des del 2010. "La seva feina serà la mateixa, però des de la directiva", comenten des del club, on qualifiquen aquest nomenament de proposta que ja feia temps que era damunt la taula. A més, el nou vocal integrat a l'àrea esportiva també representarà el club en actes de la FIFA. Com marquen els estatuts del Barça, aquest càrrec haurà de ser ratificat a la pròxima assemblea de compromissaris.\nGarrido acusa Casado de ser "l'únic trànsfuga del PP" per haver "destruït" el partit i convertir-lo en "el Vox blau"\nEl rei de Tailàndia es casa per sorpresa amb la seva guardaespatlles\nLa Lliga Iberdrola busca campiones i descendides\nEl PSOE replica a Iglesias que la seva "oferta" és un govern en solitari amb acords programàtics


El Temps de les Arts reconegut als Premis Literaris Cadaqués 2020 - El Temps de les Arts\nEs Cucurucuc, perfil del mar de Cadaqués el matí dels Premis literaris Cadaqués 2020. Fotografia: Ariadna Mas.\n21 set. 2020 20 set. 2020 per El Temps de les Arts\nEl Premi Cadaqués a Carles Rahola, que s’atorgà per 37a convocatòria al millor treball periodístic que té per tema algun aspecte relacionat amb la vila de Cadaqués, va ser atorgat a un article del nostre col·laborador Vicenç Altaió publicat a El Temps de les Arts. En els premis també va ser reconeguda la trajectòria de Biel Mesquida.\n“L’ultralocalisme (fer feina amb una llengua catalana minoritària i minoritzada com si fos normal, escriure d’una natura i d’uns personatges del nostre redol propi, continuar una tradició literària que comença en Ramon Llull…) era la saba i la sal de la terra i també, tant bé, allò que ens fa universals. Em sentia un petit Nobel de Cadaqués i el Premi m’ha fet escriguera, tan necessària sempre”-així s’expressà Biel Mesquida en agrair el Premi Cadaqués Quima Jaume de reconeixement a l’obra literària.\nVídeo amb la lectura de Biel Mesquida de la carta a Quima Jaume pels Premis Literaris de Cadaqués.\nBiel Mesquida, que no va poder assistir a l’acte de lliurament dels premis va enviar dos missatges enregistrats en vídeo: una “Acció de Gràcies!” a uns premis auspiciats per un ajuntament amant de la cultura i una “Lletra a la poeta Quima Jaume”, que du el nom del premi cadaquesenc de reconeixement a una trajectòria literària i que en la seva 25a convocatòria va reconèixer l’escriptor mallorquí, nascut a Castelló de la Plana. Caterina Riba, besnéta del poeta, va glossar l’aportació literària de Biel Mesquida i en destacà a la vegada el seu fort compromís pels drets civils i culturals. La presidenta del govern balear, Francina Armengol, ha felicitat l’autor a través de Twitter, així com ho ha fet el sector cultural, artístic i acadèmic de Mallorca. Biel Mesquida es mostrà molt satisfet a través d’El Temps de les Arts, tot sorprès, i il·lusionat pel gran ressò i impacte d’aquest premi lliurat des d’un poble petit però tan carismàtic culturalment davant d’altres premis d’abast nacional.\nBiel Mesquida, premi Cadaqués de reconeixement per la seva trajecòria literària.\nEl lliurament dels premis va ser presidit per Laura Blai, regidora de cultura, en un acte que es va cel·lebrar al Teatre Art i Joia. El periodista Salvador Alsius va comentar l’article de Vicenç Altaió, premi Cadaqués en la categoria periodística: “40 anys. Una tarda de diumenge amb la Mercè del Mini Print Internacional de Cadaqués”.\nA les paraules d’agraïment Altaió va explicar que va passar el confinament a Cadaqués des d’on va escriure per a El Temps de les Arts els articles de la sèrie “Una tarda de diumenge amb …”, tot interpel·lant la xarxa d’artistes que renoven el Cadaqués mític dels Dalí, Duchamp, Pla, Hamilton i la Gauche Divine. En aquests articles, condicionats per la crisi sanitària i política actual, l’autor fa un retrat de les persones del sistema artístic de Cadaqués, des de persones que hi habiten (el galerista i col·leccionista Huc Malla, l’investigador i col·leccionista Pere Vehí a artistes com Pere Bellés, Rosa Tharrats i Gabriel Ventura, etc.), artistes catalans de renom que s’hi vinculen (Carlos Pazos, Joan Fontcuberta, Jordi Mitjà, etc.), fins a artistes internacionals (com Alfredo Jaar, Marine Hugonnier o Anna Malagrida) molt vinculats al mite cultural cadaquesenc. D’una manera especial i emotiva va reconèixer la tasca fenomenal que Mercè Barbarà i família fan per a la continuitat de Mini Print Internacional Cadaqués.\nL’autor va voler significar i reconèixer el paper d’El Temps de les Arts com a dinamitzador de la cultura artística més innovadora, així com la seva irradiació des de qualsevol racó de parla catalana, realitzat per un portal cultural digital. “Durant el confinament es va provocar un autèntic traspàs de la cultura presencial i material a la cultura digital, i tots vam aprendre a llegir els articles més profunds des de plataformes digitals. Això va fer que canviéssim els nostres hàbits i la relació amb els mitjans de comunicació. Crèiem que l’acceleració i l’hedonisme en la xarxa limitava els continguts culturals, i hem experimentat el contrari. El creixement del nombre de lectors a El Temps de les Arts durant la pandèmia va ser altament exponencial. La revolució tecnològica anunciada fa quaranta anys és ja una realitat irreversible”. Altaió va felicitar l’empenta i capacitat de renovació de l’editor d’El Temps de les Arts, Eliseu Climent, i el dinamisme que li ha sabut donar la seva directora Ariadna Mas.\nEntre els assistents a l’acte va ser recordat el nom d’Enrique Irazoqui mort aquesta setmana, que va representar el personatge de Jesús a la cèlebre pel·lícula de Pasolini “L’Evangelo selon Mateo” i que havia viscut fins recentment a Cadaqués.\nAnna Gual, premi de poesia Cadaqués 2019, Vicenç Altaió, premi de periodisme literari, i Ariadna Mas, directora d’El Temps de les Arts, a l’acte de lliurament dels premis. Fotografia: Joan Vall Karsunke.\nEl Temps de les Arts, present a l’acte a través de la seva directora Ariadna Mas, va donar a conèixer als comensals del dinar de l’acte dels premis, presidit per l’alcaldessa Pia Surinyana, acompanyada per Josep Maria Bernils, del Consell Comarcal de l’Alt Empordà, Nati Vilanova, directora de la Biblioteca de Figueres, i el jurat i premiats, que tant els Premis Literaris de Cadaqués com els I Premis El Temps de les Arts, casualment anunciats pel mateix portal el dia anterior, tenen la mateixa la finalitat, la de potenciar el treball cultural d’innovació que es fa des del territori i arribar a reconèixer, en el canvi de paradigma, el paper que el món local té en el món global.\nEtiquetes Ariadna Mas, Biel Mesquida, Miniprint, Premis Literaris Cadaqués, Vicenç Altaió Navegació per les entrades


La Coral infantil Nova Cervera canta a l'Auditori Enric Granados amb l'Orfeó Lleidatà — Paeria de Cervera\nEsteu aquí: Inici › Notícies › La Coral infantil Nova Cervera canta a l'Auditori Enric Granados amb l'Orfeó Lleidatà\nFoto de grup a l'Auditori Enric Granados.\nAmbdues formacions, que tot i tenir una organització i estructura molt diferents, comparteixen el fet de pertànyer al Secretariat de Corals Infantils de Catalunya i, per tant, la possibilitat de treballar un repertori coral comú. Totes dues gaudeixen d'una llarga trajectòria en la tasca d'oferir als infants i joves una educació coral que els permeti descobrir el gran plaer de cantar junts!\nDesprés d'efectuar el trajecte de Cervera a Lleida en tren, la jornada va començar amb la rebuda dels cantaires cerverins als peus de la Seu Vella de Lleida, on els esperaven els cantaires lleidatans i les seves respectives famílies, que els acollirien a dinar a les cases, i per part dels responsables de l'Orfeó Lleidatà es va dur a terme el repartiment dels cantaires amb les corresponents fotos de cadascun dels aparellaments i el repartiment d'un record del drac "Lo Marraco" de Lleida fet pels cantaires de l'Orfeó, perquè cada cantaire cerverí es pogués endur una empremta de la seva estada a Lleida.\nA la tarda va tenir lloc a l'Auditori Enric Granados, el concert que totes dues corals van oferir com a clausura de la jornada. Realment, va ser una jornada on el cant coral i la convivència entre els cantaires hi van tenir el paper més rellevant.\nInformació i imatge aportat per Coral infantil Nova Cervera.


Tanquem Cofrents rebutja que la central nuclear seguisca en marxa més enllà del 2021 - Diari La Veu\nEscriba el número 742875\n10 juliol 2019 10:41h\nTanquem Cofrents assegura que la central "ja està en unes condicions pèssimes, amb avaries contínues", i denuncia que prolongar el seu funcionament "suposa augmentar exponencialment el risc de greu accident que afectaria tota la ciutadania valenciana". / JOSÉ SOLER, ACN\nVALÈNCIA. La plataforma Tanquem Cofrents manifesta el seu "absolut rebuig" a la prolongació del període de funcionament de la central nuclear de Cofrents més enllà del 2021, quan complirà 37 anys. D'aquesta manera respon a la sol·licitud d'Iberdrola –la propietària de la central– de prorrogar el permís. En un comunicat, la plataforma diu que és "absolutament irresponsable" intentar allargar el període de funcionament fins a 47 anys, com pretén l'empresa Iberdrola "amb la complicitat del Govern d'Espanya i de l'empresa pública Enresa".\nTanquem Cofrents assegura que la central "ja està en unes condicions pèssimes, amb avaries contínues", i denuncia que prolongar el seu funcionament "suposa augmentar exponencialment el risc de greu accident que afectaria tota la ciutadania valenciana".\nA més, la plataforma considera que mantindre l'energia nuclear suposa un bloqueig a la implantació de les energies renovables. "De fet, les centrals nuclears suposen un vertader tap a la transició energètica amb un sistema basat en energies renovables, és a dir, un sistema descentralitzat, més net, més barat i democràtic", assegura el comunicat.\nTanquem Cofrents acara la situació espanyola amb l'alemanya, on "s'ha presentat un calendari de tancament de les centrals nuclears, amb un període de funcionament mitjà de 33 a 34 anys", mentre que "ací es pretén prolongar els seus anys de funcionament, com en aquest cas la de Cofrents, fins als 47 o 48 anys de vida".\nLa plataforma –que integren Ecologistes en Acció, Acció Ecologista-AE Agró, Greenpeace, Plataforma per Un Nou Model Energètic, Salvemos Mijares, Marfull, Xúquer Viu, La Ribera en Bici, Intersindical Valenciana, CGT i Espai Alternatiu– assegura que "continuarà lluitant, argumentant els problemes i traient-los a la llum pública per a impedir que aquesta prolongació es faça realitat". D'aquesta manera, pretén aconseguir que la central es tanque definitivament l'any 2021 i evitar, així mateix, la necessitat de construir un dipòsit de fem radioactiu a Cofrents.\nJa com a conclusió, Tanquem Cofrents es refereix directament "als qui adopten aquestes decisions 'alegrement i irresponsablement'" i els pregunta si "assumiran la responsabilitat d'una tragèdia en cas d'accident nuclear". "És vergonyós que tant empresaris d'Iberdrola com polítics del govern no siguen capaços d'assumir l'error d'haver-se embarcat en aquesta decisió i ens porten a una destinació probable, com si es tractara d'un Titanic nuclear", sentencia la plataforma.\nTanquem Cofrents 'marca' una línia roja en la central per a demanar-ne el tancament "immediat"\nLa plataforma ha convocat dues marxes aquest diumenge que han confluït davant la nuclear\nEscriba el número 512920


Collboni, determinat per ser alcalde: “Em veig amb la il·lusió i la capacitat” - Línia Sants\nRedacció|2021-06-23T11:19:46+02:0023 juny 2021|Barcelona|Línia Sants\nCollboni, durant l’acte celebrat ahir al TNC. Foto: PSC\nEl cap de files socialista a l’Ajuntament i primer tinent d’alcalde, Jaume Collboni, va deixar clara ahir, durant l’acte de balanç de la primera meitat del mandat, la seva determinació per aconseguir ser l’alcalde de Barcelona a partir del 2023. Des del Teatre Nacional de Catalunya, Collboni va marcar perfil propi. “Em veig amb energia, il·lusió i capacitat per ser candidat i el pròxim alcalde de Barcelona”, va dir Collboni, que va estar acompanyat per Salvador Illa, el líder del PSC al Parlament.\nTot i deixar molt clares quines són les seves intencions, Collboni també reivindicar la coalició amb els comuns. “Trenco de forma molt clara i determinant una llança en favor de la coalició”, va dir. De fet, va presumir que ha estat gràcies al tàndem format entre socialistes i comuns que l’agenda municipal hagi estat “la de la gent i no la de l’independentisme”.\nDurant la seva reivindicació de l’acord de govern amb Barcelona En Comú, el líder del PSC va parlar de “l’estabilitat” de l’actual govern municipal, que ha permès “fer petites coses que són necessàries, com ara reparar escales mecàniques, però també d’altres més grans com el Mobile”. Una estabilitat que també va destacar Illa durant la seva intervenció. “Jaume, em tens al costat, al darrere i on tu vulguis perquè tinguem el cinquè alcalde socialista a Barcelona”, va afegir el líder de l’oposició al Parlament.


Així serà la Festa Major de la Creu de Barberà, aquest cap de setmana\nAixí serà la Festa Major de la Creu de Barberà\nLes obres per ampliar vorera al passeig dels Almogàvers començaran a finals d’agost 19 agost 2020\nLa Creu de Barberà no renuncia a la Festa Major del barri i la mou a l’octubre 9 juliol 2020\nAquest cap de setmana arriba a la ciutat la Festa Major de la Creu de Barberà. Comença aquest dijous 11, i s’allargarà fins diumenge 14. Seran quatre dies d’actes culturals, gastronòmics i festius. Arrenca el cap de setmana de Festa Major a la Creu de Barberà. La celebració s’iniciarà aquest dijous dia 11, a les 19 hores, amb la presentació del llibre de Simón Saura Plazas y parques de Sabadell, reivindicación vecinal, i continuarà a la nit, a les 22h, amb una sessió de cinema a la fresca.\nPerò el gruix de la festa comença divendres dia 12. Hi haurà activitats infantils, com ‘expliquem un conte’ o el ‘concurs tartatest’. I també hi haurà lloc per a la gastronomia, amb un tast de vins o una botifarrada popular. I els més atrevits podran gaudir d’una cursa en roba interior, a les 12 de la nit, i música per ballar, mitja hora més tard.\nDissabte 13 hi haurà una sessió de ioga, a les 10 del matí, i festa de l’escuma, al migdia. A la tarda continuaran les activitats, com la de salsa o una gimcana. A la nit continua la festa amb el sopar de Festa Major, a les 21h, i el ball, a les 23h.\nI per diumenge, el darrer dia de festa, s’han previst activitats de zumba, una xocolatada, i un concurs de gossos. Al migdia, a les 13.30, un vermut popular, i a la tarda segueixen les activitats amb un concurs de menjar flams, una ballada de swing i l’entrega de premis. El tancament de la festa vindrà a càrrec de les Bruixes del nord, a les 22.30h. Podeu consultar aquí el programa de la Festa Major:\nFoto portada: puntaires, al carrer d’Advocat Cirera. Autor: David B.


Segons ho veig, crec ...: La cruïlla del pròxim orient (i III)\nLa cruïlla del pròxim orient (i III)\nMalgrat els centenars d’anys passats, més d’un miler, les lluites que varen donar forma a l’islam que avui coneixem continuen presents encara. Quasi mil quatre-cents anys després de l’Hègira i de les lluites entre faccions per la successió del califat, a més de les lluites internes hagudes fa segles entre les diferents tribus àrabs, entre sirians i iraquians, iraquians i medinesos , medinesos i egipcis, etc... lluny d’haver-se oblidat, són encara, a dia d’avui, presents al Pròxim Orient.\nAls anys 70 va ser al Líban on les lluites, entre les diferents faccions de l’Islam a les que en aquell cas calia afegir les cristianes, varen ensangonar durant llargs anys el que fins llavors era conegut com la Suïssa de l’Orient. Ara, quasi 40 anys després es repeteix la mateixa historia aquest cop a Síria però amb ramificacions de nou al Líban. De nou enfrontats Shiís i aluites per una banda, sunís per una altra i els cristians i els drusos enmig del foc creuat.\nEl que vàrem creure que començava com una guerra contra la dictadura de l’Assad, sembla que s’està convertint en una lluita més de les mil•lenàries a la zona. Les faccions sunís comencen a fer por a Occident que no s’atreveix a recolzar l’oposició al règim Sirià per por a encimbellar un règim teocràtic a Síria, o almenys en una part d’aquest país, ja que el que sembla que queda clar és que el règim Sirià, malgrat portar ara la iniciativa militar, no podrà controlar tot el país i s’haurà de limitar a fer-se fort a la zona costanera i a la franja, al costat del Líban, que passant per Damasc, arriba fins al Golan controlat per Israel.\nEl mateix succeix a Irak on la minoria suní, durant tots els anys del règim baasista al poder, ara sembla limitar-se a controlar la seva zona al temps que els elements més extremistes de la mateixa mantenen en escac a la majoria shií a base d’atemptats.\nQuè hi ha al darrera de tot això? Doncs possiblement la preeminència religiosa suní a la zona amb el recolzament dels dòlars del petroli. Els règims de les monarquies del Golf, amb Aràbia Saudi al front, són règims feudals on la variant wahhabita del sunisme és la religió preeminent. Aquesta branca de l’islam és la més intransigent. Pretén l’aplicació de la sharia sense cap tipus d’esmortidor. Les monarquies del Golf fa anys que juguen al que aquí col•loquialment diem “la puta i la ramoneta”. Ja que necessiten de la tecnologia d’occident i del recolzament dels països occidentals, tant com aquests països necessiten del seu gas i petroli.\nEl gust pel luxe oriental i les grans quantitats de diners que els generen els recursos naturals, afegides a les ambicions de les empreses que hi veuen una zona emergent en aquests països, els ha portat a una aparent modernització amb la construcció de ciutats i complexes avanguardistes, però per sota estan subjacents les mateixes estructures de poder tribals de sempre, un estats feudals, tancats, amb una religió cada cop més intolerant i que estan expandint, en primer lloc en els països sunís, per mitja de les madrasses que generosament financen. Atraient a les escoles coràniques d’aquests països i als centres d’estudis islàmics estudiants de tot el món munsulmà, principalment dels paisos islàmics sunís.\nEl retrocés del laïcisme a Turquia, a ulls dels occidentals, pot tenir molt a veure amb la corrupció de l’estat. Massa anys sota poder o tutela dels militars garants de la reforma kemalista que va occidentalitzar el país. Podem arribar a creure i comprendre que potser els era necessari un revulsiu. Algú pot pensar que l’islamisme moderat podia haver estat una resposta adequada. Malgrat tot, l’esperit missioner del wahhabisme hi deu tenir quelcom a veure. Ara, però, cada cop és veu més clar l’autoritarisme que destil•la, aquest islamisme moderat, en la figura d’Erdogan que pretén que Turquia sigui el país líder a la zona i “exportar” als paisos de la primavera àrab un sistema parlamentari on tingui cabuda l’islamisme “moderat”.\nConjunturalment mentre els països del Golf, principalment Aràbia Saudí, són aliats d’Occident. Una part del wahhabisme, de l'anomenat salafisme radical que se'ns fa visible amb les diverses franquícies d'Al-Qaeda, s'enfronta directament a Occident, però una altra part sap que encara no tenen prou força per imposar totalment la seva versió de l’islam i que cal anar a pams. No guanyen res amb un enfrontament directe amb occident, ja que encara tenen amenaces més properes i poderoses que afrontar i per això, de moment, necessiten el recolzament dels Estats Units i d’Europa.\nPer altra part, hi ha un desig per part d’algunes monarquies del Golf de tenir un pes més important en l'àmbit internacional, aquest pes no el poden tenir ni per la seva extensió, ni per la seva demografia, però si que el poden obtenir pel seu poder econòmic. Aquest ha estat el cas de Qatar, sí el de les samarretes del Barça! També el país on es va crear Al-Jazeera, cadena informativa, referent durant molts anys als notres telenotícies. Qatar va recolzar en el seu dia les faccions rebels que a Líbia varen derrocar a Gadaffi. Ara semblaria que podrien estar darrera d'algun tipus d'ajut econòmic que podrien estar reben algunes faccions que lluiten contra l’Assad. Contra el règim sirià sembla cada cop més clar que lluiten grups radicals sunis, que a poc que ens descuidem arrasaran, si no ho han fet ja, algun poble cristià. Potser també estiguin al darrera de l'execució d'un franciscà el passat mes juny.\nQue passarà a Egipte ara que tot just ha estat deposat Mursi? Que faran els germans musulmans? Evidentment hi haurà una nova radicalització. Egipte és un país estratègicament més potent, però no seria d’estranyar que alguna “dadiva” anés a parar a algun grup yihaddista que pot atemptar contra qualsevol tipus d’objectiu. Els coptes també ho són un objectiu i un obstacle per a un Egipte totalment islamitzat. Un Egipte que, malgrat tot, per la seva falta de recursos no pot, encara que voldria, liderar els països àrabs com en els temps de Nasser, però, que en canvi controla el Canal de Suez una via vital per al comerç mundial.\nLes monarquies del Golf necessiten encara la protecció d’Occident perquè temen als shiís, els que tenen subjugats dins de les seves fronteres, com a Bahrein, on va haver d’intervenir les tropes saudís per sufocar una revolta en el marc de la primavera àrab. Com també temen als shiís que tenen a l’altra riba del Golf a Iran. Per això el règim d’Ahmadinejad contínuament enfrontat a Occident els anava com anell al dit. Ara amb l’elecció de Rohani i la possibilitat que es restableixi el diàleg amb Occident això no els deu fer gaire gràcia, ja que pot canviar les coordenades estratègiques i les polítiques a la zona. El sunísme, el wahhabisme, el primer que vol és la seva preeminència en tot l’islam i fins ara possiblement potser eren del parer que si s’escapava alguna garrotada contra Iran, encara que fos Israel, encara que haguessin de sobrevolar el seu territori, ja els hagués estat bé.\nPer totes aquestes possibles raons i per moltes altres que ara encara ignorem els països àrabs, els islàmics del Pròxim Orient en el seu conjunt, tenen altres coses en que pensar i el tema del poble palestí o el de l’estat d’Israel, que ens servien d'excusa per començar a parlar del Próxim Orient, poden arribar a ser secundaris, malgrat que quan la conjuntura canvií l’enfrontament israelià/palestí pot tornar a ser un tema capital per tots ells.\nPublicat per Pere Soler a dijous, de juliol 04, 2013\nApunts des de la Cerdanya (IV) – La línia Pirineus...\nApunts des de la Cerdanya (III) – Ridolaina\nApunts des de la Cerdanya (II) – El Cojo de Màlaga...\nApunts des de la Cerdanya (I) - Ca la Núria\nNo són tontos, ni de bon tros! Però ens hem de sab...\nLa cruïlla del pròxim orient (II)\nLa Cruïlla del pròxim Orient (I).


Una caravana es desenganxa del cotxe i s'encasta en una vorera a Figueres - Empordà\nUna caravana es desenganxa del cotxe i s'encasta en una vorera a Figueres\nL'incident ha passat a l'avinguda Salvador Dalí i ningú no ha patit danys, tot i que un fanal ha anat per terra\nEMPORDA.INFO 28.04.2016 | 20:52\nL´accident ha passat a l´avinguda Salvador Dalí. EMPORDÀ\nUna caravana s'ha desenganxat de la bola posterior d'un turisme i, en desprendre's, ha anat a parar sobre una vorera, a l'avinguda Salvador Dalí de Figueres. Afortunadament, l'incident ha passat en un moment en què no hi havia cap vianant caminant per la zona. Els ocupants del vehicle han resultat il·lesos, però l'ensurt ha estat considerable.\nFaltaven pocs minuts per a les 7 de la tarda d'aquest dijous, 28 d'abril, quan un vehicle amb una caravana de remolc circulava per l'avinguda Salvador Dalí de Figueres. Un cop a l'altura de la cruïlla del carrer Carles Fages de Climent, ha agafat el revolt, en sentit sud, i de sobte la caravana se n'ha anat tota sola fins a encastar-se amb la vorera. La part davantera de la caravana ha xocat contra un fanal, que ha caigut de ple a terra. La Guàrdia Urbana de Figueres ha tramitat el corresponent atestat.


El Club de lectura de la biblioteca de Cubelles tanca el curs | Ràdio Cubelles\nEl Club de lectura de la biblioteca de Cubelles tanca el curs\nVa participar divendres passat de la V Trobada de clubs de lectura de les biblioteques de l'Alt Penedès i el Garraf, que va tenir lloc a Santa Margarida i els Monjos\nEl Club de lectura de la biblioteca de Cubelles va participar divendres passat de la V Trobada de clubs de lectura de les biblioteques de l'Alt Penedès i el Garraf, que va tenir lloc a Santa Margarida i els Monjos. Tots els membres dels clubs es van reunir per comentar les lectures de l'escriptora Sílvia Romero. Els participants van comentar el llibre “Ànima Mesquina”. L’organització va posar a disposició dels participants un autobús que els va portar fins l’esdeveniment.\nDes del gener i fins ara els diversos clubs han anat llegint les obres de Sílvia Romero i comentant-les en petit comitè. I va ser divendres passat quan es van trobar amb l'autora, i van poder comentar els llibres entre tots els participants gaudint d’una festa d'homenatge a les lletres i als lectors. L'acte va comptar amb la participació de la també escriptora Teresa Saborit.\nLa trobada es fa anualment en el marc del Club del llibre dins del cicle de xerrades amb escriptors a la Xarxa de Biblioteques Municipals, amb la col·laboració de diverses editorials. Des de l'any 2012 es realitza aquest acte que aplega un gran club de lectura format per tots els clubs de lectura de les biblioteques de les comarques de l'Alt Penedès i Garraf. Lectors dels municipis per on circulen els bibliobusos Castellot i Montau, de les biblioteques de Cubelles, els Monjos, Gelida, Sitges, Sant Pere de Riudebitlles, Sant Pere de Ribes, Sant Sadurní, Vilafranca i Vilanova es reuneixen per a comentar entre tots l'obra literària d'un autor del territori, enguany Sílvia Romero, l'escriptora #decapçalera de la biblioteca Ramon Bosch de Noya, de Sant Sadurní d'Anoia.\nActualment, el Club de Lectura de Cubelles compta amb una desena de participants. Han tancat el curs amb la seva presència a la V Trobada de clubs de lectura de les biblioteques de l'Alt Penedès i el Garraf. Descansaran a l’estiu, i no serà fins l’octubre fins que tornin a engegar el nou curs. Des de la biblioteca es fa una crida per incrementar el nombre de participants al Club de lectura de Cubelles. Per a rebre informació d’aquesta activitat gratuïta cal que els usuaris s’adrecin al servei, de dilluns a divendres de les 10 a les 13:00h i de 16:00 a 20:00h; i els dissabtes al matí de 10 a 13h.\nEntrevista a la responsable de la biblioteca, Margarida Rosell


Ens aturàvem la Maria Jesús Lorente Ruiz, i l’Antonio Mora Vergés, davant d’aquest edifici senyalat amb els números 4 i 19. Atès el costum universal – que permet orientar-se en qualsevol país – de començar la numeració pel costat més proper a la casa del comú, volem pensar que l’Ajuntament estava al nucli antic en el període 1911-1929 en que s’aixecava aquest edifici. No trobava esmentat enlloc el nom de l’arquitecte i/o mestre d’obres, sou pregats de fer-nos-ho saber a l’email coneixercatalunyagmail.com\nEdificat en un carrer amb força pendent, és un edifici amb una curiosa façana a cinc nivells, sent el nivell més alt una torratxa capçada amb un teulat a quatre aigües amb els ràfecs ben sobresortits.\nLa façana és asimètrica, amb la porta principal a l'extrem més baix. La planta noble s'obre un ampli balcó i a la part de dalt hi ha una galeria de quatre arquets de mig punt. Les obertures són adintellades, d'arc de carpanell rebaixat i d'arc de mig punt, algunes d'elles amb ornament d'obra vista i d'altres amb trencaaigües.\nLes obertures principals tenen les llindes ressaltades amb arquets de maó vist que contrasten amb l'arrebossat blanc del mur.\nLa façana sud, també presenta una composició a diferents nivells. La barbacana és de fusta ornada, coberta amb teula àrab a quatre vessants en tres cossos i a dues vessants en dos cossos.\nEl Noucentisme reivindicava el retorn al classicisme i al mediterranisme; començaven a posar-se límits a la creativitat, i al ensems les bases dels ‘futurs’ règims totalitaris, que fonamentaran en aquests conceptes el seu ‘ideari polític’.


DEBAT PENEDÈS: Qui hi guanya amb la supressió dels drets de plantació?\nQui hi guanya amb la supressió dels drets de plantació?\nDes de fa anys, els portaveus de les empreses elaboradores de qualsevol tipus de vi estan pressionant la Comissió Europea perquè es liberalitzi la plantació de vinya, de manera que es suprimeixi l’actual normativa que impedeix que s’augmenti el nombre d’hectàrees plantades, -a no ser que compris el dret de les que ho estan en un altre lloc- a fi d’evitar tenir més excedents. Aquesta situació és la que tradicionalment ha donat una certa força al sector pagès a l’hora de negociar amb els elaboradors, tot i les dificultats que han tingut sempre els pagesos..\nAra, amb l’excusa de millorar el sector, han aprofitat el conjunt de mesures per fer entrar aquest clau per la cabota i, si bé s’ha allargat uns anys aquesta liberalització, abans de deu anys serà una realitat. Però, què té a veure això amb la millora del vi? Algú entén que durant tres anys es pagui per arrencar vinyes i després es puguin plantar les que es vulguin? Qui les plantarà, si hom no disposa de força suficient perquè et comprin el raïm? Lògicament, les plantaran les empreses elaboradores, principalment les grans, que ja ho estan fent, però ara amb limitacions i pagant drets; després ho podran fer on vulguin i amb la quantitat que vulguin.\nPenso que aquesta situació és doblement preocupant per al Penedès, ja que les empreses compradores de vi o de raïm plantaran el que necessitin (que ja ho han començat a fer), i poden deixar sense cap expectativa els pagesos. Per altra banda, i amb l’argument del canvi climàtic, aquesta plantació es podrà fer en qualsevol lloc emparant-se en les denominacions cava o Catalunya, i tot continuant embotellant al Penedès, posar la comarca a punt per a fer-hi qualsevol requalificació i deixar en intent l’ actual esforç de planificació territorial. És normal que els elaboradors hagin pressionat per canviar les regles del joc dels pagesos? És normal que els poders públics els hagin fet cas? Algú trobaria normal que els pagesos pressionessin per variar les regles del joc dels elaboradors, com ara que haguessin de construir en sòl edificable, no es poguessin beneficiar dels ajuts per a l’agricultura, etc.? Doncs potser ja fóra hora que perquè guanyin els uns no calgui ensorrar els altres.\nPublicat per Jordi Cuyàs a 15:58\nEtiquetes de comentaris: Vinya vi i cava\n14 d’abril de 2008 a les 12:32\nTu el q vols �s viure de l'esquena del pag�s.\n23 d’abril de 2008 a les 15:32


La Marató 2020 estarà destinada a la lluita contra la Covid-19. Font: La Marató\nLa 29è edició de la Marató de TV3 i Catalunya Ràdio, que tindrà lloc el 20 de desembre i estarà destinada a la lluita contra la Covid-19, es posa en marxa amb l’obertura del marcador per poder rebre donatius i la campanya de divulgació i sensibilització, que habitualment engega a l’octubre.\nSota l’eslògan ‘Aquesta Marató toca a tothom’, la Marató 2020 pretén recaptar fons per conèixer més sobre aquest coronavirus i avançar en la recerca per millorar la qualitat de vida de les persones afectades per aquesta malaltia.\nEs tracta d’una edició excepcional, ja que la situació viscuda pel brot de la Covid-19 arreu del món va portar el Patronat de la Fundació La Marató de TV3 a canviar el tema previst per a La Marató d'enguany per dedicar-lo a la Covid-19 i traslladar l'edició de la salut mental a l'any 2021, coincidint amb el 30è aniversari de La Marató.\nEs presenta eslògan, imatge gràfica i espot\nAquesta edició de la Marató serà especial i una de les primeres novetats és la posada en marxa de la campanya de sensibilització i divulgació, amb la presentació de la primera imatge gràfica, l’eslògan i l’espot.\nTV3 i Catalunya Ràdio han dedicat, en els darrers mesos, bona part de la seva graella a la informació sobre la Covid-19. A partir d’ara, i fins al dia 20 de desembre, quan tindrà lloc la jornada solidària, aquesta tasca es continuarà fent amb la mirada posada en La Marató com a eix vertebrador de tot aquest esforç.\nObertura dels marcadors i nou producte solidari\nDes d’avui 16 de juny, la Marató posa en marxa el seu marcador per rebre donatius i anima a aquells que ho vulguin a participar-hi. Les donacions es poden fer a través dels canals habituals.\nla Marató de TV3, Covid19, coronavirus, iniciatives solidàries


Martí Gasull, homenatge i compromís amb la llengua al TNC - VilaWeb\nDimarts 15.01.2013 06:00\nMartí Gasull, homenatge i compromís amb la llengua al TNC\nLa Plataforma per la Llengua ha convocat un acte de record · Ara fa tres mesos i mig que es va morir\nLa Plataforma per la Llengua ha organitzat un acte d'homenatge a Martí Gasull i Roig, fundador i principal ideòleg de l'entitat, mort fa tres mesos i mig en un accident a l'Himàlaia. Serà avui a dos quarts de nou del vespre al Teatre Nacional de Catalunya. L'entitat vol recordar la figura de Gasull i repassar la seva trajectòria personal i professional i el seu paper imprescindible en l'extensió de l'ús social de la llengua catalana.\nL'homenatge combinarà elements audiovisuals vinculats a la trajectòria vital, professional i ideològica de Gasull i actuacions musicals en directe provinents d'arreu dels Països Catalans. També hi intervindran persones que el conegueren directament o indirectament. L'acte serà presentat per Mònica Terribas, amb disseny i producció de Benecé, que també en farà el muntatge audiovisual.\nS'ha dissenyat de manera que serà un homenatge però també un compromís per la llengua catalana. L’acte arriba justament en un moment en què s'han intensificat sentències i atacs de tota mena contra del català, en què es vol posar fi al model d'immersió lingüística a les escoles, blocar el reconeixement de la llengua i impossibilitar un marc jurídic propi. Per això, vol 'fer prendre consciència, a través del record de l'exemple i de la feina feta per Gasull, de la importància de les actituds fermes individuals de tots plegats i de la feina capdavantera i rigorosa’ que fa la Plataforma per la Llengua.\nEl president de la Generalitat, Artur Mas, va lliurar a final d'octubre la Creu de Sant Jordi a títol pòstum a Gasull. El guardó es va concedir a proposta del president, atesa 'la valuosa trajectòria de compromís amb la llengua i la cultura catalanes, des d’una actitud de diàleg que ha permès d'impulsar una presència més efectiva del català en la nostra societat'.\nEn aquella avinentesa, Carme Forcadell, presidenta de l’Assemblea Nacional Catalana, va fer una glossa de Martí Gasull. El president Mas va lliurar la Creu de Sant Jordi als pares del guardonat, Martí Gasull i Maria Pilar Roig, i al germà, Bernat Gasull, que va pronunciar unes paraules. Mas ho aprofità per demanar que el país treballés conjuntament i es comprometés que Catalunya també fes ‘el seu cim' en el camí cap a l’estat propi. Per fer-ho, digué, cal 'seguir l’exemple de mestratge de Martí Gasull i de tants altres catalans, anònims i coneguts' i 'no fer de la baralla entre els propis catalans la norma de conducta'. 'Si aprenem a fer pinya i a agafar forces tots plegats, estic convençut que el Martí podrà dir que va fer uns quants cims', afegí.\nMort en un accident de muntanya a l'Himàlaia\nGasull va morir el 23 de setembre proppassat en un accident de muntanya a l'Himàlaia per una allau en un campament al Manaslu (Nepal). A final del mes passat va rebre un homenatge de comiat de familiars i amics, al tanatori de Sant Gervasi de Barcelona.\nVÍDEO: Contundent intervenció de Joan Tardà al congrés en defensa de la llengua\nOpinió de Bernat Puigtobella: 'Martí Gasull, un activista insubornable'\nOpinió de Tomeu Martí: 'Martí Gasull, des de Mallorca'\nLliurament de la Creu de Sant Jordi a títol pòstum.