El projecte de la Vall Fosca queda paralitzat per la fallida de Martinsa-Fadesa\nLa Vall Fosca no tindrà una nova estació d'esquí aquest hivern. La fallida de la immobiliària que ho havia de fer, Martinsa-Fadesa, ha paralitzat el projecte. La immobiliària tenia el compromís de construir-la amb l'Ajuntament de la Torre de Cabdella i, a canvi, obtenia uns terrenys per urbanitzar la Vall Fosca. El projecte ha quedat aturat i les obres, a mitges.\n25/09/2008 - 13.00 Actualitzat 25/09/2008 - 15.05\nDos mesos després que l'empresa Martinsa-Fadesa presentés el concurs de creditors, les obres per a la construcció de les pistes d'esquí a Filià, a la Vall Fosca, continuen paralitzades. Un telecadira a mig construir és un dels primers signes visibles que les grues ja fa una setmana que no treballen. El projecte per a la Vall Fosca incloïa, a més de la pista d'esquí de Filià, edificar 900 vivendes, una desena d'hotels, una zona de spa, un centre de convencions i un aparcament subterrani per a 2.000 places. La fallida de l'empresa ha deixat el projecte paralitzat i les obres a mitges.\nAra els veïns de la zona només esperen solucions. "Jo crec que hi haurà, per part de l'empresa, del govern, de la Generalitat o d'alguna persona particular", alguna solució, "perquè això s'ha de continuar". "Perquè és necessari per a la vall i perquè hi ha molta cosa feta", ha explicat a TV3 l'hoteler Josep Maria Llebot, de l'Hotel Montseny.\nMés pessimista s'ha mostrat Assumpta Codinach, de l'Associació Vall Fosca Activa, quan ha declarat que de "solució no n'hi ha cap". Codinach ha demanat a l'administració que faci un seguiment exhaustiu a l'empresa immobiliària per "exigir que torni a posar a lloc tot el que han fet malbé."\nEl principal problema es presenta pel que fa a la nova pista d'esquí, les obres de la qual ja havien començat. En canvi, les obres de la zona residencial i d'oci no s'havien iniciat encara, ja que l'Ajuntament de la Torre de Cabdella precisament va posar com a condició per a iniciar-les, la finalització de la pista.\nEl regidor d'Urbanisme de l'Ajuntament de la Torre de Cabdella, Lluís Peroy, ha afirmat que "esperem que continuïn les obres de la pista. A veure què diu el jutge, esperem que tot vagi endavant, aquest projecte no el donem per acabat, està parat", ha conclòs.\nA Espui també han quedat a mig edificar un centenar de pisos i un camp de golf acabat però amb les portes tancades, obres també de Martinsa-Fadesa però que no formaven part del complex Vall Fosca Resort.\nPelegrinatge a la Meca amb més mesures de seguretat i una forta tempesta de sorra\nA la Vall Fosca, no s'hi construeix


Cuidar la boca per no patir pneumònia – CUIDAR LA BOCA\nLa pneumònia és una patologia inflamatòria dels pulmons. D’acord amb l’etiologia es classifica en primària i secundària, i poden ser causades per bactèries, virus, fongs, al·lèrgies, trastorns circulatoris, lesions dels bronquis, inflamacions tòxiques i superinefeccions bacterianes.\nLa pneumònia bacteriana afecta més a l’esdat adulta, i les bactèries causals solen ser estreptococs, pneumococs i estafilococs, entre altres.\nA la boca hi ha més de cent tipus de bactèries diferents, i una de les predominants és l’estreptococs mutans, que es transmet per contacte salival.\nSegons un estudi del Dr. Samit Joshi, s’ha demostrat que hi ha una relació directa entre la mala higiene oral i la predisposició a la pneumònia, ja que les bactèries s’alimenten de les restes de menjar que no s’ha eliminat, evolucionen i creixen afectant diferents òrgans, entre ells els pulmons.\nL’estreptococs és la bacteria predominant en la formació de caries, i és possible eliminar-la (i reduir el risc de caries) consumint mel d’abella natural. D’aquesta manera reduïm la possibilitat de patir pneumònia bacteriana.\nEl Dr. Joshi ha observat que mitjançant una bona higiene oral, i no tant sols eliminant l’estrepcotocs, es redueix considerablement el risc de patir pneumònia, ja que eliminem el substrat pel desenvolupament de les bactèries.\nPrenent una cullerada sopera de mèl al dia (sense dissoldre en cap substància) i mitjançant un bon raspallat dental i de la llengua, l’ús del fil dental i, si és precís, l’ús d’un col·lutori adequat, podem reduir considerablement el risc de patir pneumònia.\narasa, caries, cuidar la boca, higiene oral, pneumonia


ESTIULA | última ronda\nEl vers és un territori. El poema explora un bosc i Estiula és paratge i paisatge alhora. És el darrer llibre de poesia de Lluís Calvo (Saragossa, 1963) que després del seu celebrat Col·lisions (Ed. 3 i 4, 2009) ens trasllada a la gènesi de l’experimentació i també al fruit natural de la creació poètica en estat pur. Allò que són els versos d’aquest volum de poesia és l’origen i el resultat líric i vital del que ara podem llegir a les pàgines del llibre i també del que resta adscrit al terreny d’Estiula, municipi de Les Llosses (Ripollès), que adquireix la categoria de “microcosmos de la natura total”. D’aquesta excel·lent manera ens descriu Estiula, a l’epíleg de l’obra, en Jaume Pont. És un text indispensable com a síntesi i anàlisi crítica del que podem percebre i admirar en la poesia calviana.\nLa lectura d’aquesta obra és un gaudi i una recerca. És una contemplació i alhora una revelació de la llengua de la qual el jo poètic n’és l’instrument i la veu. La natura ens anuncia, ens suggereix, allò que l’ésser humà podrà escoltar, definir, fer créixer en si mateix i en els altres. Els altres, entesos com la comunitat de persones, habitants i membres de la nostra cultura, lligada al territori, a la llengua, a la tradició real i poètica alhora, romànica i romàntica, moderna i modernista, i a l’anhel d’universalització des d’allò concret i real, és a dir, humà i poètic. Realitat i poesia és una fusió adquirida i treballada per part de Lluís Calvo, que al llarg de la seva trajectòria poètica ens l’ha fet palesa el seguit de llibres de poesia i veritat que ha anat publicant l’autor des del 1987 amb Veïnatge d’hores. L’obra és un compendi de llengua creadora i creada, llegida i escoltada des de les veus de la terra i transcrita pel jo poètic, per Lluís Calvo, que ha sabut descriure la realitat amb la creació i recuperació de mots de la terra, de la comunitat, de la tradició. En aquest excel·lent llibre de Poesia hi podem trobar l’exemple i el model de com es crea una llengua literària i de com la llengua és el territori de la comunitat. L’autor introdueix un seguit de neologismes que reprenen el batec del passat i confirmen també l’adveniment inesgotable d’una col·lectivitat en expansió, la nostra com a comunitat cultural i catalana. Des del vers de marbre pur i irradiador de llum d’Ausiàs March al geni creatiu de la llengua de Víctor Català, des del mot connotat al vers creador de sentit permanent.\nUn dels poetes que més bé el coneix, com a escriptor i com a home, és el Jordi Valls i ens el descriu amb les paraules següents: Calvo no és un autor usual, no conec cap escriptor com ell. A cada llibre ens sorprèn, ens embolcalla amb la seva particular manera d’afrontar la poesia, la veritat. Inconformista, rebel i estèticament perturbador, un autor que fa del món rural i de la tradició el punt d’inflexió d’una actitud, contundent, punk: “qualsevol veracitat que no ragui en els mots/ és sempre falsa”. No hi ha termes mitjos en aquesta aposta, no hi ha cabuda a la mediocritat. És una carrera al tot o el res (http://felixorbe.blogspot.com/2011/12/estiula-o-el-gran-combat.html).\nEstiula és un gran llibre de poemes. És una mostra del treball inesgotable de construir un territori i una llengua des del paisatge i des del procés creatiu com a creació i recreació augmentada del sentit primigeni d’una llengua. El jo poètic adquireix la parla i la fascinació per treure l’entrellat indòmit del nostre paisatge, immediat i llegendari, i alhora de les motivacions humanes que van des de l’escriptura d’un sentiment a la recerca de sentit de l’instant pur compartit. Som: Un somni astut, que vola i xiula i canta, / ens aplega en un calze amagadís / que s’alça en nom del Tot. (…) Fórem com ell, un dia, / i ara en busquem l’éncís. Tan fràgil i llisquent / que abans que poguem heure’l, ja és pols enmig dels dits. És inevitable de connectar i relligar l’experiència poètica de Lluís Calvo a l’experiència creadora bessona de Carles Riba en el seu poema Tot és excés del Segon llibre d’Estances (La Mirada, 1930) en què el jo poètic assaja la manera de transcriure l’instant pur, el que relliga passat i present des del silenci creador de la natura.\nAquesta entrada s'ha publicat en Diaris el 26 de desembre de 2011 per ricard99.\n← EL PORT DEL NOU MÓN LA NOIA D’AIRE BLAU →


Sant Feliu de Guíxols agafa color per Setmana Santa – Ràdio Sant Feliu 107.0 FM\nSant Feliu de Guíxols agafa color per Setmana Santa\nBy Paul Marca|2021-04-13T09:02:28+02:007 d'abril de 2021|Sense categoria|0 Comentaris\nEl període vacacional per excel·lència de la primavera, Setmana Santa, ha portat aquest 2021 centenars de visitants a Sant Feliu de Guíxols. No són pocs els qui han optat per l’eclèctic programa d’activitats que el municipi del Baix Empordà tenia preparat, un ventall de propostes per a tots els públics que s’ha traduït en un alt percentatge d’ocupació de places hoteleres i una empenta important per al sector de serveis i la restauració.\nD’entre les opcions destacaven La ruta del brunyol, l’àmplia oferta gastronòmica de la ciutat, iniciatives com la Botiga al Carrer, activitats familiars com l’Hora del Conte de la biblioteca municipal i la possibilitat de pernoctar en algun dels establiments hotelers de la localitat. Respecte d’aquest últim punt, la majoria d’establiments de l’hostaleria ganxona que han obert han registrat més d’un 70% d’ocupació, mentre que prop d’una desena d’hotels han tingut una ocupació del 100% dels seus llits al llarg de tota la Setmana Santa o en el punt més àlgid de les vacances.\nEn aquest sentit, la regidora de Turisme de l’Ajuntament de Sant Feliu de Guíxols, Núria Cucharero, apunta que “són dades molt positives” que permeten “donar una mica d’aire a un sector molt afectat per la pandèmia i les mesures per a combatre-la”. Segons la mateixa edil, ara és moment de “restar a l’espera de com evoluciona el context per a poder afrontar la propera temporada d’estiu“. “Desitgem que d’aquí a llavors la vacunació s’hagi fet extensiva a la majoria de la població i que això possibiliti l’aixecament progressiu de restriccions”, conclou Cucharero.\nL’Oficina de Turisme també nota un augment de consultes\nL’Àrea de Turisme del consistori guixolenc ha facilitat el nombre de consultes que l’Oficina de Turisme de Sant Feliu va haver d’atendre al llarg de Setmana Santa, un total de 209, dada que s’acosta molt a les 222 peticions que van aclarir el 2019 -encara en temps de prepandèmia- durant aquest mateix període vacacional de l’any. Tanmateix, el que sí que ha canviat aquest 2021 ha sigut la procedència de les persones que han acudit al punt d’informació turística: de les 209 consultes, 194 van ser de visitants provinents d’algun punt de Catalunya, quelcom que representa un 93% del total. L’any 2019, en canvi, les consultes de visitants catalans a l’Oficina de Turisme van ser el 60% del total.\nEl que sí que s’ha notat enguany ha sigut l’absència del turisme internacional, per bé que la Setmana Santa de 2019 una de cada tres consultes al punt d’informació van ser de gent procedent de fora d’Espanya. La darrera Setmana Santa, en canvi, les visites de turistes internacionals van representar només un 6% del total de consultes a l’Oficina de Turisme de Sant Feliu de Guíxols.


Hui es reprenen les obres del mercal del Grau de València, el primer\nLa rehabilitació de la històrica llotja del Marítim conservarà l'arquitectura original\nInterior del mercat. EPDA.\nEl regidor de Comerç de l'Ajuntament de València, Carlos Galiana, ha anunciat que el pròxim dilluns es reprenen de nou les obres del mercat municipal del barri del Grau de València. Després de modificar-se el contracte per a l'execució de l'obra, amb una ampliació del pressupost degut a una sèrie de problemes inesperats, sorgits durant els treballs de rehabilitació del recinte, i d'haver-se comprovat que l'obra i les instal·lacions es troben adequadament, l'Ajuntament engega de nou la part final de les obres.\n"Cal recordar que el mercat del Grau de València és el més antic de tota la ciutat. Després d'anys de deteriorament i abandó per part dels governs del Partit Popular, per fi tornarà a ser un centre reconegut dins del barri i de la ciutat. L'Ajuntament de València ha dissenyat un projecte de rehabilitació que combina la història amb la innovació i aspectes més moderns", ha explicat Galiana.\nAixí, la rehabilitació de la històrica llotja del Marítim conservarà l'arquitectura original. "Es tracta d'aconseguir un espai revitalitzador, obert, i que convide a acostar-se tant a realitzar la compra de producte fresc i de qualitat com a passar estones de descans i relax en els seus diferents espais oberts", ha dit el regidor Galiana. Per a això, s'han dissenyat nous elements, com a zones verdes i obertes, on els usos propis del mercat es combinen amb els culturals.\nEl mercat comptarà amb 19 parades on s'apostarà per la venda de productes frescos i de proximitat. A més, també s'ha dissenyat un espai multifuncional per a conferències, concerts, teatre infantil. En este espai, les associacions de veïns i confraries de barri tindran un lloc on reunir-se.\nEl mercat del Grau va ser el primer mercat modern a obrir a la ciutat de València. Exactament l'any 1902, dissenyat per l'arquitecte Rafael Alfaro, es va inaugurar com un recinte modern de València per a eixe moment. Es va construir, amb un tipus de construcció industrial amb una estructura d'acer, que van crear unes cobertes amb una lleu inclinació, que ara s'han recuperat per complet.\nSe aplazan los conciertos de 'La mejor música del cine' el 13 y 14 de marzo debido a la situación sanitaria\nLa Asociación de Familiares de Enfermos de Alzheimer de Valencia conmemora el 8M con la edición de 'Mujeres en la memoria'


El racó d'en Janot: recicla i restaura: de maig 2015\nRestaurem una antiga cadireta-caminador\nAquest mes el meu objectiu ha estat recuperar una vella cadireta-caminador amb rodetes de principi de segle XX, una autèntica joia.\nPrimer s’ha realitzat una bona neteja amb un producte desengreixant. Tot seguit s’ha fet un tractament acurat anticarcoma, sobretot a les parts baixes de la cadireta que estaven especialment degradades pels corcs.\nA les parts que estan en contacte amb el terra s’ha fet un massillat amb una massilla de poliuretà de dos components per tal de recuperar millor la peça.\nHan calgut alguns arranjaments de fusteria: recuperació de la fusta que serveix de base arran de terra i també s’ha fet un travesser nou per substituir el que estava trencat just allà on el petitó o petitona posa els peus.\nEl proper pas ha estat un afinat general amb paper de vidre. Un cop fet això s’han tenyit les parts noves de fusta per igualar-les amb la resta.\nEn relació al dibuix que hi ha just en el cul on s’assenta la criatura, s’ha netejat amb delicadesa i s’ha afinat molt lleugerament per aconseguir realçar una mica més la imatge que és preciosa.\nDel seient en sí cap en sota la fusteria s’ha hagut de tenyir amb 3 capes perquè ha estat la zona on més intervencions s’han fet. A la resta de cadireta amb una sola capa n’hi hagut prou, aplicant-la molt suau i respectant el color mel original.\nTambé s’han repassat totes les ratlles fosques decoratives, característiques del mobles d’aquella època, per realçar-les.\nFinalment s’ha començat el procés de vernissat:: han fet dues capes de vernís. Entre capa i capa he passat fregador d’alumini fi i ho he ben aspirat. El vernís aplicat ha estat setinat barrejat amb mat perquè el resultat final no fos exageradament lluent.\nPublicat per J. Busquets a 12:24


Tota la informació del nou Nexus 6P | PCatalà\nJa és oficial el Nexus 6P, el nou phablet de Google. Aquesta vegada ha estat Huawei l’encarregat de fabricar, substituint a Motorola i convertint-se de pas en el primer fabricant xinès a fer un Nexus.\nEl Huawei Nexus 6P es presenta com la resposta de Google a aquells que demanen un Nexus amb molta bateria, amb aspecte premium i que intenti lluitar contra la resta de la gamma alta. Caldrà esperar a les primeres anàlisis, però les especificacions que ofereix aquest Nexus 6P són molt prometedores.\nHuawei té l’oportunitat de liderar aquest any el projecte Nexus amb una phablet de pantalla 5,7″ QuadHD AMOLED, amb un disseny metàl·lic molt prim i un disseny amb una protuberància posterior que difícilment passarà desapercebuda.\nA l’interior del Nexus 6P tenim el potent Snapdragon 810 v 2.1 que intenta evitar els problemes de sobreescalfament. Acompanyant veiem 3 GB de RAM LPDDR4 i una bateria gegantina de 3450mAh, la més gran en un smartphone Nexus.\nDe la mateixa manera que el seu germà petit, el LG Nexus 5X, tenim un sensor d’empremtes posterior que funciona extraordinàriament ràpid. També comptarem per primera vegada amb USB Type C, que està cridat a trobar-se en la majoria dels Android a partir d’ara. Finalment, aquest Nexus 6P és el primer a afegir l’opció de 128GB.\nPantalla de 5,7 “QHD AMOLED\nDisseny unibody metàl·lic\nUSB Type C i lector d’empremtes.\n3450mAh amb càrrega sense fil\nEl nou Nexus 6P estarà disponible en colors blanc, negre i daurat. Està des d’avui mateix a Google Store del Regne Unit, EUA, Irlanda, Canadà i Japó des de 499 dòlars el model de 32GB. 549$ per 64 GB i 649$ per al de 128GB.\nEl Nexus 6P ja es troba a la Google Store: mostra un preu que comença en els 649 €, per a la versió de 32GB de memòria interna, i podem apuntar-nos a la llista d’espera, per a ser notificats en el que estigui a la venda. I sí, el preu en euros és més alt degut a que el preu que mostren en dòlars és sense IVA, i com a més a Espanya tenim un IVA tant petit…\nQuè us sembla el nou Huawei Nexus 6P?


Venda a l'engròs de fàbrica i proveïdors integrats de filtres d'alta eficiència | kejia\nL'eficiència de filtració de les ones integrades d'alta eficiència que passa substituïble del filtre d'alta eficiència integrat es compon de caixes de pressió estàtiques H13 i 14 i filtres d'alta eficiència sense diafragma. El perfil d'alumini s'utilitza com a caixa de pressió estàtica i la caixa està equipada amb un filtre d'alta eficiència sense diafragma. Té els avantatges d’una ventilació forta, un aspecte preciós, instal·lació i substitució còmodes, manteniment senzill, menys inversió, pes lleuger i gruix prim. De vegades, quan la planta superior de la sala neta està limitada per l’alçada de l’edifici o es requereix un disseny compacte, es pot seleccionar el filtre integrat d’alta eficiència substituïble.\nDescripció del material material del filtre: eficiència del filtre de paper de fibra de vidre ultra fi h13-h14: h13-h14, H13: 9997-9999% @ 0.3um, h1499995-99999% @ 0.3um (MPPs) caixa de filtre: caixa de marc d'alumini de 150 mm de gruix material de la placa de coberta posterior: placa d'alumini o placa galvanitzada material de compensació de corrent: malla de perforació altra configuració: interior enganxat amb aïllament PEF de 15 mm de gruix Diàmetre de la brida d'entrada de cotó: generalment mida del filtre de 250 mm o 300 mm: segons els requisits reals dels clients , gruix de referència d'alumini: 150 mm.\nLes condicions de funcionament i els paràmetres de resistència al vent del filtre integrat d’alta eficiència d’un sol ús s’utilitzen àmpliament a quiròfans de l’hospital, laboratori, sala farmacèutica, microelectrònica, equips de pel·lícula i fibra òptica i processament d’aliments i altres entorns de treball amb requisits de neteja elevats. Està compost pel segon filtre postnatal, que utilitza el perfil d'alumini com a caixa de pressió estàtica. El filtre rebutjat té una ventilació forta, un aspecte preciós i una millor instal·lació. La precisió de permeabilitat de les partícules superiors a 0,3 és superior a 9,99. La caixa està feta de xapa d’acer galvanitzat o d’acer inoxidable, amb una capa d’aïllament ignífuga a l’exterior i un filtre reemplaçable d’alta eficiència sense tauler de partició a l’interior. El filtre està format per paper transparent de fibra de vidre ultra-fi, amb poca resistència inicial, gran vent, poc espai ocupat i estructura compacta, baix cost d’inversió, fàcil instal·lació i manteniment, l’estructura de l’exercitador: segellat de carn i intenteu evitar l’olor de l’entrada i de la sortida, i 2, de mida petita, pesades a la llum interior. S'adopta una caixa d'aliatge d'alumini anoditzat per facilitar la seva manipulació i instal·lació. 3. El diàmetre de tuyere és de 250, 300m i 350. Les condicions de funcionament del filtre integrat d’un sol ús d’alta eficiència i la relació entre el flux d’aire i la resistència. 2. La instal·lació d’un filtre integrat d’un sol ús d’alta eficiència s’ha de fer després de la instal·lació del conducte d’aire. La prova de bufat a l'interior s'hauria de dur a terme i la instal·lació s'hauria de dur a terme després que el flux d'aire i la neteja compleixin alguns requisits, per tal de perllongar la vida útil del dispositiu d'alta velocitat. 3. Per tal de garantir la vida útil del dispositiu d'alta velocitat, es recomana que l'aire passi pel pas previ no menys de F8 (colorimètric 90% 95%) abans d'entrar.\nAnterior: Netejador de sala blanca\nPròxim: Purificador d'aire Cartutx de filtre\nFiltre Hepa de cartutx\nCartutx de filtre PP


Copieu el text de tots els missatges d’error de Windows - Windows\nCopieu el text de tots els missatges d’error de Windows\nQuè feu quan apareix un missatge d’error de Windows que no coneixeu? Anoteu-lo perquè pugueu cercar el missatge d'error a Internet?\nMantingueu el missatge d’error obert i obriu una finestra del navegador per investigar-lo? Què passaria si hi hagués un mètode més fàcil que us permetés copiar el text d’error complet amb una sola drecera?\nAquí ve. Alguna vegada has intentat prémer CTRL + C quan apareix un missatge d'error de Windows? Sé que no ho vaig fer fins fa poc perquè mai vaig pensar que seria possible copiar el missatge d'error d'aquesta manera.\nEt puc dir que pots copiar qualsevol missatge d’error de Windows, per molt que sigui, amb la coneguda drecera de teclat CTRL + C i enganxar-la a qualsevol editor mitjançant CTRL + V. Ho sento si sóc l’únic un que no ho sabia, però esperem que ajudin almenys a uns nois que no sabien que això era possible.\nAquí teniu un exemple. Quan intenteu matar el procés csrss.exe al Gestor de tasques de Windows, se us demanarà el missatge següent.\nSi premeu Ctrl-C mentre que l'indicador és la finestra activa, els seus continguts textuals es copiaran automàticament al Portapapers de Windows.\nCom es veu això? Fes un cop d'ull...\n[Títol de la finestra]\nGestor de tasques del Windows\n Eliminar les dades no desades i desactivar-les. [Apagar] [Cancel·lar]\nTota la informació està copiada i podeu utilitzar-la per obtenir més informació sobre l'error o utilitzar-la en articles o com a part d'un procés de documentació.\nCal tenir en compte, tot i que, només podeu utilitzar la funció si Windows funciona. Això no funcionarà si Windows encara no s’ha iniciat, de manera que no podeu copiar el text d’una pàgina de pantalla blava d’aquesta manera, per desgràcia, o bé apareixerà un missatge d’error abans que s’hagi carregat la interfície de Windows.\nPerò sempre que trobeu amb un missatge d’error, proveu-lo ja que us pot estalviar molt de temps.\nUs suggereixo que enganxeu el contingut del missatge d'error en un document de text i que copieu el títol primer si heu de buscar-lo més endavant a Internet.


Entrevista amb el Trio Mozart de Deloitte\nInici>Repàs a la premsa>Entrevistes>Entrevista amb el Trio Mozart de Deloitte\nElena Rey, violí / Mikolaj Konopelski, violoncel / Noelia Fernández, piano. Format a l'Escola Reina Sofia i guanyadors del Concurs Permanent, són a punt de començar una gira per diferents associacions de Catalunya\nFa poc vau guanyar el Concurs Permanent de JM. Com el vau viure? Quins records us porta?\n- Per a nosaltres fou una bona experiència i una oportunitat per a posar-nos a prova.\nEl treball previ al concurs fou intens i molt enriquidor.\nL’ambient entre els concursants fou molt bo i l’estància a la ciutat molt agradable.\nHeu fet bastants concerts al nostre circuit arrel d’aquell premi. ¿Com valoreu la projecció que suposa aquesta part del premi?\n- L’aprenentatge sobre els escenaris és molt important, i gràcies a Joventuts Musicals estem tenint moltes oportunitats de tocar. Actualment hi ha molts concursos que donen diners com a premi, però n’hi ha molt pocs que ofereixin tants concerts com Joventuts Musicals, que són allò realment important per a un músic.\n- El que suposa presentar-se a un concurs, tant la preparació, com el concurs en sí són una molt bona forma de créixer com a grup. És una situació extrema on posar-se a prova i a la vegada una manera de poder obrir-se portes. En aquests temps és molt difícil trobar una vida professional sense passar per concursos.\nEl vostre grup es formà a l’Escuela Reina Sofía. Teníeu ja la intenció de fer música de cambra abans d’això?\n- A tots tres sempre ens ha agradat molt la música de cambra i cada un hem tocat en diferents grups. Tot i que la nostra unió a l’escola fou de forma casual, des del principi ens vam trobar molt còmodes tocant junts.\n- A Espanya hi ha molt bons grups de cambra que estan servint de gran motivació per a la nostra generació. Encara que no hi hagi tanta tradició musical com en altres països centreeuropeus, cada cop hi ha més festivals de molt bona qualitat i la música clàssica està arribant cada cop a més gent.\n- Anem a concerts sempre que podem, no només de música de cambra i intentem escoltar versions i artistes diferents, com el trío Beaux Arts o el Greenwich Trio.\nEns fascina el Quartet Casals, no només per la seva qualitat, sinó també per la trajectòria que han portat fins aconseguir convertir-se en uns dels millors quartets d’Europa. Són una gran motivació per a nosaltres.\nCom és el dia a dia d’un grup de cambra jove al nostre país?\n- Cadascú de nosaltres té els seus compromisos i no ens dediquem exclusivament al trio. Pensem que el primer pas per a què un trio funcioni i pugui créixer és que el nivell de cadascú dels seus membres sigui alt. Per una part intentem tocar molt com a solistes que ens dóna una base sòlida tècnica i musicalment, i també fem altres tipus de música (en orquestra, grups de música contemporània, etc) per a enriquir-nos en el major àmbit possible.\nDesprés, quan assagem, és imprescindible que cadascú estigui cent per cent preparat per a aconseguir el major rendiment.\nQuin és l’origen del nom del vostre grup?\n- El nom ens ve donat per l’escola, que adjudica sempre els grups nous que es formen. Trio Mozart és el nom que ens va posar l’Escola, i Deloitte és el nostre sponsor.\nCom definiríeu els trets distintius del vostre trio?\n- És difícil definir-se des de dins... Nosaltres intentem ser honestos amb el que fem i treballar al màxim. Som tres persones molt diferents que ens hem format en llocs completament diversos. (Astúries, Barcelona, Berlín, Girona, Katowice, Varsòvia...) i ara intentem compenetrar-nos sense perdre els trets personals de cadascú.\n- És complicat seleccionar entre l’ampli repertori que hi ha per a la nostra formació. En aquesta ocasió hem escollit un programa variat, amb obres molt diferents entre sí i a la vegada bastant significatives dins de la música composta per a trio.\n- Ara mateix, a part de les gires de Joventuts Musicals, tenim diversos concerts programats per a aquesta temporada, com ara a Madrid amb obres de Chopin en el teatro Canal el 8 i 10 de desembre; A part d’això, ja estem preparant un programa molt interessant dedicat a Xostakovitx (els dos trios i les romances per a veu i trio) amb la soprano Galyna Gurina, que farem a l’Auditori de Barcelona el dia 2 de febrer i al Festival de la Zubia (Granada) el dia 10 de febrer.\n- Ens agradaria seguir evolucionant dia a dia, madurar com a grup.\nAviat començarem a preparar nous programes que volem tenir en el nostre repertori, com els dos trios de Schubert i el Triple concert de Beethoven, que són obres imprescindibles per a un trio que pretengui ser professional.


XARXA ANTIESTIGMA HOSPITALET: d’octubre 2016\nLa Xarxa Antiestigma col·labora amb el Centre Municipal Ana Díaz Rico en la propera sessió de CINEMA AL BARRI. El divendres 28 d'octubre a les 18:30h, es projectarà la película "Una historia casi divertida" i es farà un debat després.\nCraig és un adolescent de 16 anys que ha sigut ingressat recentment en un hospital psiquiàtric degut a una depressió. La sala per a joves està temporalment tancada i haurà d'instal·lar-se a la zona d'adults. Allà, Bobby, un altre dels pacients, es convertirà en el seu protector i l'ajudarà a conèixer els talents ocults i vrtuts de la resta de pacients.\nPublicat per Club social el Roure a 15:34 Cap comentari:\nPublicat per Club social el Roure a 13:20 Cap comentari:


Imperi Austríac - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Emperador d'Àustria)\nL'Imperi Austríac fou un estat creat el 1804 i format per un conjunt de territoris sota dominació austríaca. L'estat durà oficialment fins al 1867, quan es transformà en l'Imperi Austrohongarès.\nHimne nacional: Volkshymne\n48° 12′ N, 16° 21′ E / 48.200°N,16.350°E / 48.200; 16.350Coord.: 48° 12′ N, 16° 21′ E / 48.200°N,16.350°E / 48.200; 16.350\nAlemany, hongarès, romanès, txec, eslovac, eslovè, croata, serbi, italià, polonès, rutenià\nCompromís austrohongarès de 1867\nFerran I d'Àustria\n2 Creació de l'Imperi Austríac\n4 Territoris de l'Imperi Austríac\nL'Imperi austríac va formar part de la Confederació Germànica a partir del 1815, quan el Congrés de Viena va restablir les fronteres d'Europa després de la derrota de Napoleó Bonaparte i va reorganitzar la forma i la ideologia polítiques de l'Antic Règim.\nDesprés de diversos intents fallits de reforma constitucional, l'Imperi austríac es va transformar en l'Imperi Austrohongarès com a conseqüència directa de la derrota soferta a la Guerra Austro-Prussiana, per la qual perdria el Regne de Llombardia- Venècia i tota influència en els estats alemanys a favor de Prússia. Amb la signatura del Compromís Austrohongarès del 1867 sota el regnat de Francesc Josep I naixeria la monarquia dual en la qual es concediria igualtat d'estatus als territoris hongaresos.\nL'Imperi d'Àustria (en alemany: Kaisertum Österreich) va ser un imperi successor modern fonamentat en un romanent del Sacre Imperi Romanogermànic, que es va centrar en el que és l'Àustria d'avui i que oficialment va durar des del 1804 fins al 1867. Va ser seguit per l'Imperi austrohongarès, que va ser proclamat després de proclamar l'Emperador d'Àustria també rei d'Hongria, una acció diplomàtica que va elevar l'estat del Regne d'Hongria dins de l'Imperi Austríac, com a resultat de la monarquia austrohongaresa de transacció de 1867. L'Imperi Austrohongarès (1867-1918) va ser dissolt pels vencedors al final de la Primera Guerra Mundial i es va descompondre en nous estats independents.\nEl terme "Imperi d'Àustria" també es fa servir per a les possessions dels Habsburg abans del 1804, que no tenia nom oficial col·lectiu, encara que Àustria és més freqüent, el terme d'Àustria-Hongria també s'ha utilitzat.\nL'Imperi Austríac va ser fundat pel monarca Habsburg, emperador Francesc II (que va esdevenir l'emperador Francesc I d'Àustria), com un estat que abastava terres dins i fora del Sacre Imperi Romanogermànic. Aquesta va ser una reacció a la proclamació de Napoleó Bonaparte del Primer Imperi Francès el 1804.\nÀustria i algunes parts del Sacre Imperi Romanogermànic van començar la campanya contra França i els seus aliats alemanys durant la Tercera Coalició que va portar a l'aclaparadora derrota d'Austerlitz a principis del desembre del 1805. En aquest mateix mes, una treva estava en converses.\nPosteriorment, Francesc II va acceptar l'humiliant Tractat de Pressburg el desembre de 1805, que en la pràctica va significar la dissolució de la llarga vida del Sacre Imperi Romanogermànic amb una reorganització dels territoris perduts d'Alemanya en una empremta de Napoleó en un estat precursor del que va esdevenir l'Alemanya moderna, aquestes possessions nominalment havien estat part del Sacre Imperi Romanogermànic dins dels límits actuals d'Alemanya, així com altres mesures de debilitament d'Àustria i dels Habsburg. Certes possessions austríaques a Alemanya van passar a França i als seus aliats, el rei de Baviera, el rei de Württemberg i l'Elector de Baden. Les demandes d'Àustria en els estats alemanys es van rebutjar sense excepció.\nUna conseqüència que es va produir vuit mesos després, el 6 d'agost de 1806, és que Francesc II va dissoldre el Sacre Imperi Romanogermànic, a causa de la formació de la Confederació del Rin per França, ja que no volia que Napoleó fos el seu successor. Aquesta acció va ser reconeguda per George III del Regne Unit que també era l'Elector de Hannover, que també havia perdut els seus territoris alemanys al voltant de Hannover, que havien passat a Napoleó. La part demandant anglesa va ser resolta per la creació del Regne de Hannover, que es va dur a terme pels hereus britànics fins a l'ascensió de la reina Victòria, després de la qual es va dividir entre la família reial britànica i Hannover.\nTot i que el càrrec d'emperador era electiu, la Casa d'Habsburg havia mantingut el títol des del 1440 (amb una breu interrupció) i Àustria va ser el nucli dels seus territoris.\nDesprés que Àustria fou derrotada en la guerra Austroprussiana de 1866, i va sortir de la Confederació d'Alemanya, l'Imperi Austríac es va transformar en l'Imperi austrohongarès per la transacció de 1867, que va concedir al Regne d'Hongria i a les terres hongareses igualtat de condicions amb la resta d'Àustria en el seu conjunt.\nCreació de l'Imperi AustríacModifica\nEs van dur a terme canvis en la configuració de la naturalesa de l'Imperi Austríac durant les conferències a Rastatt (1797-1799) i Ratisbona (1,801-1.803). El 24 de març de 1803, el recés Imperial (en alemany: Reichsdeputationshauptschluss) va ser declarat, que va reduir considerablement el nombre de territoris administratius de 81 a 3 i de les ciutats imperials de 51 a 6. Aquesta mesura estava destinada a substituir la vella constitució del Sacre Imperi Romanogermànic, però la conseqüència real del Recés Imperial va ser la fi del Sacre Imperi Romanogermànic. Tenint en compte un canvi significatiu, Francesc II va crear el títol d'Emperador d'Àustria, i els seus successors van anar abandonant el títol d'emperador del Sacre Imperi Romanogermànic a partir del 1806.\nLa caiguda i la dissolució de l'Imperi es va veure accelerada per la intervenció francesa a l'Imperi, el setembre de 1805. El 20 d'octubre de 1805, un exèrcit austríac encapçalat pel general Karl Mack von Leiberich va ser derrotat pels exèrcits francesos prop de la ciutat d'Ulm. La victòria francesa va resultar en la captura de 20.000 soldats d'Àustria i de molts canons. l'exèrcit de Napoleó va obtenir una nova victòria en la Batalla d'Austerlitz, el 2 de desembre de 1805. A la llum d'aquests esdeveniments, Francesc es va veure obligat a negociar amb els francesos del 4 de desembre al 6 de desembre de 1805. Aquestes negociacions van concloure amb un armistici el 6 de desembre de 1805.\nLes victòries franceses van encoratjar governants de certs territoris imperials per fer valer la seva independència formal de l'Imperi. El 10 de desembre de 1805, el príncep elector de Baviera, que era duc, es va proclamar rei, seguit per l'elector duc de Württemberg, l'11 de desembre. Finalment, el 12 de desembre, el marcgravi de Baden se li va donar el títol de Gran Duc. A més, cada un d'aquests nous països van signar un tractat amb França i es van convertir en aliats francesos. El Tractat de Presburg entre França i Àustria, signat a Presburg (avui Bratislava, Eslovàquia) el 26 de desembre, va ampliar el territori dels aliats alemanys de Napoleó, a costa de la derrotada Àustria.\nEl 12 de juliol de 1806, la Confederació del Rin es va establir, comprenia 16 països i sobirans. Aquesta confederació, sota la influència francesa, va posar fi al Sacre Imperi Romanogermànic. El 6 d'agost de 1806, fins i tot Francesc va reconixèr el nou estat de coses i va proclamar la dissolució del Sacre Imperi Romanogermànic.\nQuan, l'11 d'agost de 1804, Francesc II va assumir el títol del primer emperador d'Àustria, l'imperi es va estendre des de l'actual Itàlia a l'actual Polònia i els Balcans. La composició multinacional de l'Imperi la il·lustra el fet que la seva població es componia d'alemanys, txecs, polonesos, romanesos, hongaresos, italians, ucraïnesos, croats, eslovacs, eslovens, serbis, i nombroses nacionalitats més petites. L'emperador d'Àustria no només va governar com a tal, sinó que també exercia el títol de rei d'Hongria, Bohèmia, Croàcia, Eslavònia i Dalmàcia, i va comandar l'exèrcit multinacional de l'Imperi, sent l'estil Kaiserliche-Königliches Armée (Imperial de l'Exèrcit Reial). L'Imperi tenia una estructura centralista, tot i que cert grau d'autonomia es va deixar a Hongria, que va ser governat per la seva pròpia dieta, i el Tirol.\nEls anys 1804-1815 en la política exterior d'Àustria es van determinar de manera significativa per les Guerres Napoleòniques. Després de Prússia, va signar un tractat de pau amb França el 5 d'abril de 1795, Àustria es va veure obligada a portar la càrrega principal de la guerra amb la República Francesa per gairebé deu anys. Aquesta situació va portar a una distorsió de l'economia austríaca que va contribuir a fer que els austríacs veiessin la guerra d'una manera altament impopular. Pel que fa a l'estat d'ànim esmentat, l'emperador Francesc II es va negar a participar en la propera guerra contra la França napoleònica durant molt de temps. D'altra banda, Francesc II no va abandonar la possibilitat de venjar-se de França i per tant va entrar en un acord secret militar amb l'Imperi Rus, al novembre de 1804. Aquest conveni fou per assegurar la cooperació mútua entre Àustria i Rússia en el cas d'una nova guerra contra França.\nUna aparent manca de voluntat d'Àustria per unir-se a la Tercera Coalició va ser superat pels subsidis britànics. Una derrota decisiva a la Batalla d'Austerlitz va posar fi a la presència austríaca en la Tercera Coalició. Tot i que el pressupost d'Àustria va patir per les despeses de la guerra i la seva posició internacional es va debilitar considerablement, l'humiliant Tractat de Presburg va donar temps per enfortir l'exèrcit i l'economia. D'altra banda, un ambiciós Arxiduc Carles, juntament amb Johann Philipp von Stadion, van dur a terme una nova guerra contra França.\nL'Arxiduc Carles d'Àustria va exercir com a Cap del Consell de Guerra i comandant en cap de l'exèrcit austríac. Dotat de les competències ampliades, que va reformar l'exèrcit austríac a la preparació per a una altra guerra. Johann Philipp von Stadion, el ministre de Relacions Exteriors, personalment odiava a Napoleó, a causa d'una experiència de la confiscació de les seves possessions a França per Napoleó. A més, la tercera esposa de Francesc II, Maria Ludovika d'Àustria, d'acord amb els esforços d'iniciar una nova guerra. La derrota de l'exèrcit francès a la Batalla de Bailén a Espanya el 27 juliol de 1808 va desencadenar la guerra. El 9 d'abril de 1809, un grup austríac de 170.000 homes van atacar a Baviera.\nMalgrat les derrotes militars, especialment d'alta magnitud com les pèrdues en les batalles de Marengo, Ulm, Austerlitz i Wagram, i per tant la pèrdua de territori al llarg de la Revolució Francesa i les Guerres Napoleòniques (el Tractat de Campo Formio el 1797, Presburg el 1806, i de Schönbrunn el 1809), Àustria va jugar un paper decisiu en l'enderrocament de Napoleó en les campanyes de 1813-1814.\nA l'últim període de les Guerres Napoleòniques Metternich va exercir un alt grau d'influència sobre la política exterior en l'Imperi Austríac, una qüestió nominalment decidida per l'emperador. Metternich inicialment va recolzar una aliança amb França, l'organització del casament entre Napoleó i la filla de Francesc II, Maria Lluïsa, però per la campanya de 1812, s'havia adonat de la inevitabilitat de la caiguda de Napoleó i es va dur a Àustria a la guerra contra França. La influència de Metternich al Congrés de Viena va ser notable, i no va esdevenir l'estadista de primera classe a Europa, sinó el virtual governant de l'Imperi fins al 1848, l'any de les revolucions, i el sorgiment del liberalisme, que van provocar la seva caiguda política.\nTerritoris de l'Imperi AustríacModifica\nL'Imperi Austríac, entre 1816 i 1867.\nRegne de Bohèmia (Königreich Böhmen)\nRegne d'Hongria (Königreich Ungarn)\nRegne de Dalmàcia (Königreich Dalmatien)\nRegne de Galícia i Lodomeria (Königreich Galizia und Lodomeria)\nCroàcia i Eslavònia (Königreich Kroatien und Slawonien)\nEl Regne Llombardovènet (Lombardo-Venezianisches Königreich)\nArxiducat d'Àustria (Erzherzogtum Österreich)\nDucat de Caríntia (Herzogtum Kärnten)\nDucat de Carniola (Herzogtum Krainer)\nDucat de Salzburg (Herzogtum Salzburg)\nDucat de Silèsia (Herzogtum Schlesien)\nDucat d'Estíria (Herzogtum Steiermark)\nDucat de Bucovina (Herzogtum Bukowina)\nDucat de Sèrbia i Tamisa Banat (Woiwodschaft Serbian und Tamisch Banat)\nVanat de Temesvar (Temescher Banat)\nGran Principat de Transilvania (Großfürstentum Siebenbürgen)\nMarcgraviat de Moràvia (Markgrafschaft Mähren)\nComtat del Tirol (Gefürstete Grafschaft Tirol)\nComtat de Gorizia i Gradisca (Grafschaft Görz und Gradisca)\nEstat de Vorarlberg\nMarcgraviat d'Ístria (Istrian)\nFins a la Revolució de 1848 els únics propietaris de la terra eren els nobles. La reforma agrària de 1852-1853 per part de la corona va tractar de crear una nova classe social de camperols propietaris en la qual recolzar-se enfront de la noblesa magiar. La reforma va ser, però, un fracàs. Les noves possessions eren, en general, massa petites per a sustentar a la pagesia que, sense experiència en el mercat, sense crèdit accessible i a causa de la depressió agrícola de finals del segle xix es va veure abocada a vendre les seves propietats als terratinents i a tornar a una situació de dependència molt similar a l'anterior reforma.\n↑ Stilwell, Alexander. The Trafalgar Companion (en anglès). Osprey Publishing, 2005, p. 33. ISBN 1841768359.\nSkřivan, Aleš, 1999. European Politics 1648–1914 [Evropská politika 1648-1914]. Prague, Czech Republic: Aleš Skřivan.\nThe empire of Austria; its rise and present power (Third millennium library)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Imperi_Austríac&oldid=25919407»\nDarrera modificació: 5 gen 2021 a les 11:47\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 5 gen 2021 a les 11:47.


Holiday Home Residencia El Arenal 01.2 Miami Platja Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nL'Hospitalet de l'Infant, Miami Platja, Espanya - Veure al mapa\nMés informació sobre Holiday Home Residencia El Arenal 01.2\nConvenientment situat a Miami Platja, Holiday home Residencia El Arenal II Hospitalet de és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Holiday home Residencia El Arenal II Hospitalet de és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de piscina exterior, jardí. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Holiday home Residencia El Arenal II Hospitalet de la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Miami Platja.\nNúmero de Identificación Fiscal: HUTT000010\nCal que informeu el Holiday Home Residencia El Arenal 01.2 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interhome t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. En arribar, cal abonar un dipòsit de 200 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Número de llicència: HUTT000010


Competició sanciona Ibrahimovic i Guardiola amb un partit i el Barça recorrerà a Apel·lació - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nCompetició sanciona Ibrahimovic i Guardiola amb un partit i el Barça recorrerà a Apel·lació\nEl Comitè de Competició de la Federació Espanyola de futbol ha decidit sancionar amb un partit Zlatan Ibrahimovic per la targeta vermella que va veure dissabte passat en el partit contra l'Almeria. El Comitè també ha sancionat amb un partit Pep Guardiola, que l'àrbitre també va expulsar durant el partit. D'aquesta manera, Ibrahimovic no podrà jugar aquest diumenge contra el València al Camp Nou i Pep Guardiola haurà de dirigir el partit des de la graderia. El Comitè, per tant, no ha fet cas de les al·legacions que va enviar el club blaugrana en què es demanava l'anul·lació de les targetes. El Barça presentarà un recurs davant el Comitè d'Apel·lació.\n29/05/2010 - 10.15\nEl Comitè de Competició ha sancionat Ibrahimovic amb un partit per haver-se comportat de forma violenta amb un contrari. A la resolució, el Comitè considera que Ibrahimovic va utilitzar una violència inacceptable. El Barça havia al·legat que l'acció del davanter suec no era una puntada de peu, que hi va haver provocació i que el jugador contrari va simular una lesió. El Comitè ha desestimat aquestes al·legacions: assenyala que Ibrahimovic incorre en una acció punible, la provocació no treu gravetat a la reacció del suec i la reacció del rival no té transcendència perquè a l'acta ja s'assenyala que va poder continuar el partit amb normalitat.\nA més, a Guardiola l'han sancionat amb un partit de suspensió per haver protestat de forma insistent a l'àrbitre o a un dels assistents. La resolució no s'ha pres per unanimitat: hi ha hagut un vot discrepant del portaveu Alfredo Flórez. A les al·legacions, el Barça denuncia que l'àrbitre va atribuir a Guardiola expressions que no van existir. El Comitè apunta que les imatges aportades no recullen tota la seqüència de la protesta de Guardiola. El Comitè de Competició considera que hi ha hagut escarafalls en la protesta, falta de respecte a l'assistent i un to de veu inacceptable. El Barça pot presentar recursos davant el Comitè d'Apel·lació i, en cas que no tirin endavant, davant el Comitè espanyol de Disciplina Esportiva per demanar la suspensió cautelar de la sanció.\nEls serveis jurídics del club blaugrana treballen ara per preparar el recurs que enviaran en les pròximes hores. Aquest dijous es reuneix el Comitè d'Apel·lació. El Barça vol evitar que Ibrahimovic no pugui jugar contra el València aquest diumenge i que Guardiola hagi de dirigir el partit des de la graderia.\nHenry absent i Puyol marxa abans d'hora\nEl vestidor del Barça, tranquil i confiat


Una marxa de torxes multitudinària a Montjuïc recorda l'execució de Lluís Companys\nTura deixa la militància del PSC i de Moviment d'Esquerres\tTura deixa la militància del PSC i de Moviment d'Esquerres\nDimiteixen set membres del consell ciutadà de Podem a Catalunya\tDimiteixen set membres del consell ciutadà de Podem a Catalunya\nCleries, al senat espanyol: 'Visca Catalunya lliure!'\tCleries, al senat espanyol: 'Visca Catalunya lliure!'\nValeo decideix mantenir la planta de Martorelles\tValeo decideix mantenir la planta de Martorelles\nXavier Sala i Martín i Germà Bel se les tenen amb Jordi Cañas a Twitter\tXavier Sala i Martín i Germà Bel se les tenen amb Jordi Cañas a Twitter\nBaños diu que no han negociat encara amb JxSí el "qui" i que "no s'han mogut ni una coma" en el veto a Mas\tBaños diu que no han negociat encara amb JxSí el "qui" i que "no s'han mogut ni una coma" en el veto a Mas\nERC recorda que proposar Mas president és un compromís electoral i insisteix en ser discrets durant les negociacions\tERC recorda que proposar Mas president és un compromís electoral i insisteix en ser discrets durant les negociacions\nCastelldefels plora la mort de Jordi Miralles i n'abraça el llegat com a "lluitador incansable de les llibertats"\tCastelldefels plora la mort de Jordi Miralles i n'abraça el llegat com a "lluitador incansable de les llibertats"\nLa resposta contundent de la CUP a Manos Limpias, a l'estil 'Braveheart'\tLa resposta contundent de la CUP a Manos Limpias, a l'estil 'Braveheart'\nEl govern espanyol s’irrita amb les concentracions de suport a Mas\tEl govern espanyol s’irrita amb les concentracions de suport a Mas\nUna marxa de torxes multitudinària a Montjuïc recorda l’execució de Lluís Companys\nUna marxa de torxes molt més nombrosa que no els últims anys ha servit aquesta matinada per a commemorar el setanta-cinquè aniversari de l’afusellament del president de la Generalitat Lluís Companys a mans de l’exèrcit franquista. La marxa ha sortit a les sis del glacis de Santa Elena del castell en direcció a l’indret on fou executat el president de la Generalitat.\nA l’acte, organitzat pel partit de Companys, Esquerra Republicana de Catalunya, s’han sentit discursos de dirigents d’aquest partit, com ara el president del grup municipal a Barcelona, Alfred Bosch:\nBosch ha començat recordant les últimes paraules de Companys adreçades a la seva muller, Carme Ballester: ‘No admetis plors ni condols. Aixeca’t i lluita. Aquest mort et dignifica.’ I ha afegit: ‘Aquestes són les últimes paraules del president Lluís Companys a la seva estimada Carme Ballester, la seva muller. Però estic segur que són extensibles al conjunt de persones que ell estimava: a la seva família, als més desvalguts, a la gent que patia i al seu país, a la seva Catalunya, que també va patir una tragèdia enorme. Avui som aquí per a commemorar una mort que dignifica. Les últimes paraules de Companys també les fem nostres. Va ser per damunt de tot un lluitador.’\nVegeu fotografies d’aquesta marxa de torxes tan impressionant:\nTornarem a lluitar, tornarem a sofrir, tornarem a vèncer #Companys75 pic.twitter.com/k8qHm54Bkx\n— assembleasmxi (@assembleasmxi) October 15, 2015\nAvui som més que mai en memòria del president Companys #Companys75 #Companys75anys #LluísCompanys pic.twitter.com/x7P49hlfiD\n— JERC Sarrià SGervasi (@JERC_SSTG) October 15, 2015\n#Companys75 #RecordemCompanys pic.twitter.com/iZh3BgXQwg\n— Francesc de Dalmases (@francescd) October 15, 2015\nMés gent que mai. Més força que mai. Més a prop que mai. També per honorar-te, ara farem la República. #Companys75 pic.twitter.com/69r2jwEB09\n— Gerard Gómez d Moral (@gerardgomezf) October 15, 2015\nAl fossar de Santa Eulàlia la gent d'@Esquerra_ERC cada any homenatgem al President. Avui encara més amb #Companys75 pic.twitter.com/1YJ2YXGSvH\n— Guillem Clapés 1138 (@guillemclapes) October 15, 2015\n@assembleasmxi #Companys75 pic.twitter.com/ba8m1mcthZ\n— Jordi Soler #YPG (@jsoler63) October 15, 2015\nMés tard, a dos quarts de nou, es faran ofrenes florals a la tomba de Lluís Companys, situada al fossar de la Pedrera del cementiri de Montjuïc. La primera serà la d’ERC, amb una intervenció d’Oriol Junqueras.\nTambé hi passarà el president de la Generalitat, Artur Mas, just abans d’anar a declarar al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya com a encausat per la consulta del 9 de novembre passat.\nDiada en memòria de les víctimes de la guerra i la repressió franquista\nEnguany, el govern ha proclamat el 15 d’octubre Dia Nacional en Memòria de les Víctimes de la Guerra i de la Repressió Franquista, arran de l’única execució al segle XX d’un president elegit democràticament a l’Europa occidental.\nLa diada compleix la llei 13/2007, de 31 d’octubre, del Memorial Democràtic, sobre el reconeixement memorial necessari a totes les víctimes, com també a les nombroses resolucions del Parlament de Catalunya en relació amb la guerra del 1936-1939 i la dictadura feixista.\nEn el context d’aquest dia nacional, la Generalitat organitza un acte d’homenatge obert a la ciutadania al Palau de la Generalitat, que començarà a les set del vespre amb un minut de silenci en record de les víctimes.


Notícies - MES es mulla per la llista Junts pel Sí i per la Via Lliure de l'Onze de Setembre\nMES es mulla per la llista Junts pel Sí i per la Via Lliure de l'Onze de Setembre\nComençant per l'esquerra, Ferran Villaseñor i Jaume Espina\nel 23/jul/15 Josep Gimeno Política PDF\nMES s'implicarà en la llista Junts pel Sí i en la participació de la manifestació de l'Onze de Setembre a l'avinguda Meridiana. Els socialistes sobiranistes veuen en la candidatura una bona eina per aglutinar vots independentistes.\nMES tindrà representants a la llista impulsada per CDC, ERC, Òmnium i l'ANC. El delegat del partit a Sant Cugat, Jaume Espina, ha tret importància al fet de compartir papereta amb Artur Mas.\nl'entrada d'ERC-MES al govern municipal de CiU, el regidor del partit, Ferran Villaseñor, ha respost que són escenaris polítics diferents.\nOrganització a Sant Cugat i implicació nacional\nMES ha aprofitat la roda de premsa per donar a conèixer l'organització interna local i com participa als òrgans nacionals del partit. Jaume Espina és el delegat del partit a la ciutat i és l'encarregat de coordinar l'executiva local. En paral·lel, quatre militants -Francesc Osan, Joan Gaya, Àlvar Roda i Ferran Villaseñor- són membres del consell nacional de MES. Villaseñor també està present a la direcció nacional de la formació.\nSegons el partit, hi ha 18 militants de la formació a Sant Cugat, la majoria dels quals són exmembres del PSC, i esperen arribar almenys a la trentena a finals d'any. A tot Catalunya, MES té 106 regidors. Un d'ells és Ferran Villaseñor, que comparteix grup municipal amb dos representants d'ERC, amb la qual es van presentar en coalició. MES ha fet un balanç positiu de la relació amb els republicans a àmbit local.


Campanya ‘L’Alcalde més a prop’ de Paterna | València Extra\nLa campanya ‘L’Alcalde més a prop’ acosta l'Ajuntament al barri de Mas del Rosari-La Coma\nL’Alcalde de Paterna, Juan Antonio Sagredo, ha visitat La Coma- Mas del Rosari amb la iniciativa municipal “L’Alcalde més a prop” per conéixer de primera mà les necessitats i manques dels residents d’aquest barri.\nEl primer edil, acompanyat d’un nodrit grup de veïns i veïnes, ha realitzat un recorregut per diferents zones del barri i ha dut a terme més de 20 atencions, en la seua majoria relacionades amb el manteniment i la neteja del barri.\nEls ciutadans i ciutadanes que s’han desplaçat fins al carrer Picanya, on s’ha situat el punt d’informació, han proposat a Sagredo, entre altres coses, una major freqüència dels serveis de neteja, més punts de reciclatge i han demanat més campanyes de conscienciació sobre la recollida d’excrements canins.\nDurant la trobada, Sagredo ha manifestat el seu compromís de seguir treballant en la millora de serveis al barri i ha explicat que “des del Govern municipal s’està redactant ja el plec de condicions perquè l’obertura del supermercat siga el més atractiu possible per a les empreses que vulguen instal·lar-se al barri”.\nA més, l’Alcalde ha recordat, entre les mesures que s’han dut a terme des del consistori per promoure el desenvolupament del barri, l’obertura de l’Escola Pública d’Adults, tancada per l’anterior govern popular, la millora de les zones verdes i la construcció de dos parcs canins, un al final del carrer Silla, i un altre entre el carrer Vinaròs i el carrer Ares del Maestrat.\nDe la mateixa manera, el primer edil també s’ha referit a altres millores com els 2,3 milions d’euros que es van destinar per rehabilitar habitatges i l’entorn urbà del barri, l’obertura del menjador escolar del CEIP La Coma els 365 dies de l’any o la subvenció al Club de Futbol Casas Verdes.\nAmb la propera visita al barri de Bovalar (Camp Olivar, Cases Verdes i Santa Gemma) dimarts que ve, 13 de juny, l’Alcalde haurà acostat l’Ajuntament a tots i cadascun dels 9 barris de Paterna per conéixer, de primera mà, les impressions i necessitats dels seus veïns/es.


Productes artesans i de matances, principal reclam de la Fira de Tardor\nEl fred no impedí que centenars de persones visitassin el poble\nM.RAMIS. Sa Pobla.\nL'artesania popular típica de les Illes Balears i els productes de matances van centrar l'atenció de molts dels visitants i ciutadans de sa Pobla durant la jornada d'ahir, en què se celebrava la Fira de Tardor del municipi.\nLes paradetes oferien a provar els seus productes a tots els que passaven per allà, i molts dels visitants no van dubtar alhora de comprar les diferents varietats de les matances, que a moltes llars realitzen aquest mes, com llonganisses, botifarrons o varia negra. A més, a la plaça del municipi hi havia diferents estants amb mostra i venda de productes artesans d'arreu de les Illes. No faltaven les ximbombes de sa Pobla ni els brodats de punt mallorquí.\nEl fred que feia ahir i el plovisqueig constant no van impedir que centenars de visitants s'apropassin fins a sa Pobla per passejar per les paradetes de la Fira de Tardor i aprofitar per comprar entre la diversitat de productes que s'oferien.\nAixí, a les zones habilitades per l'Ajuntament s'hi podien trobar una gran varietat de productes propis de les Illes Balears, i no sols gastronòmics. A més de sobrassades i llonganisses, olives o formatges de tota casta, i arròs pobler, la maquinària agrícola, les flors o els animals també van ser presents a la cita anual.\nLa plaça del municipi es va convertir ahir en un mostrador d'artesania, paradís pels amants dels productes populars, i en la millor plataforma per donar a conèixer al visitant forà alguns dels productes artesanals més típics i arrelats a les Illes Balears.


De Colors i Sucre: PASTÍS DE LLIMA\nNo m'agrada fer coses massa complicades. Crec que si heu vist les entrades anteriors del blog ho haureu comprovat. Amb això no vull dir que no m'agradi entretenir-me en la decoració dels pastissos o en fer-los d'una altra manera més original. Però si la recepta és massa complicada... ni m'ho plantejo.\nDes de fa més d'un any faig una col·lecció en fascicles de Planeta de Agostini sobre pastisseria. En ells s'expliquen algunes receptes i la manera en que es poden decorar. Evidentment sempre es pot fer d'una altra manera, i la majoria de les vegades només agafo les indicacions com a suggeriments, i faig les coses d'una altra manera. A la meva manera. Sí, som així de rebel!\n- 12 galletes tipus "Digestive"\n- 55 gr de mantega fusa\n- 400 gr de llet condensada\n- el suc i la pell de 4 llimes\n- 300 gr de nata per muntar\n- 1 cullereta petita de sucre en pols\nPosem mans a l'obra!\n1- Picau bé les galletes. Dins la Thermomix no duren senceres ni un sospir! Un cop estiguin ben picades, mesclau la mantega fusa. Engreixau el motlle on fareu el pastís i repartiu la mescla. Aplanau-la bé amb l'ajuda d'una forqueta o de la mà.\n3- Mentre, bateu bé els vermells d'ou. Un cop estiguin ben batuts afegiu la llet condensada i mescleu tot molt bé. Ratllau la pell de les llimes i exprimiu el suc i afegiu-ho a la llet condensada i els vermells d'ou.\n4- Vesau aquesta mescla dins el motlle sobre la galleta picada. Escampau-ho i allisau-lo amb l'ajuda d'una espàtula.\nUn cop estigui fet, l'heu de deixar refredar dins la gelera unes quantes hores. Si podeu, és molt millor deixar-la tota la nit.\nPD1: Aquesta recepta és molt bona d'adaptar per a celíacs, ja que només s'ha de tenir en compte que s'han de canviar les galletes de tipus Digestive normals per unes sense gluten.\nEtiquetes de comentaris: celíacs, diabètics, llet condensada, llima, nata, RECEPTES DOLCES\nAnònim 17 de desembre de 2014 a les 11:27\nJoana Maria Melis 19 de desembre de 2014 a les 20:29


Perspectives més positives a curt termini, reptes a llarg termini | CaixaBank Research\nPerspectives més positives a curt termini, reptes a llarg termini\n7 abril 2015 | Informe mensual - Conjuntura\nLa composició del PIB del 4T mostra la millora en l'avanç del creixement de la zona de l'euro. El PIB va créixer el 0,3% intertrimestral, amb una contribució positiva del consum de les llars (0,1 p. p.), de la inversió (0,2 p. p.) i del sector exterior (0,2 p. p.). La despesa pública va tenir una contribució nul·la, i la variació d'existències va restar 0,2 p. p. a la demanda interna. Destaquen el bon to de la inversió, que va créixer el 0,4% intertrimestral després de mantenir-se en terreny negatiu durant els dos últims trimestres, i l'evolució positiva de la demanda externa, impulsada per la depreciació de l'euro. Per països, la disparitat entre les taxes de creixement es reflecteix en el desglossament del PIB de les dues economies més grans de la zona de l'euro: d'una banda, Alemanya va créixer el 0,7% intertrimestral, amb molt bons registres de la inversió i del consum privat; de l'altra, França va créixer només el 0,1%, amb l'únic suport de la despesa pública i amb la inversió en terreny negatiu.\nL'OCDE millora les perspectives de creixement del PIB de la zona de l'euro fins a l'1,4% el 2015 i el 2,0% el 2016, tres dècimes per damunt de les previsions del novembre. L'organització internacional va revisar a l'alça el creixement dels principals països, gràcies, sobretot, als efectes positius que generaran la caiguda del preu del petroli i la política monetària expansiva del Banc Central Europeu (BCE). Apunta, però, que els dos factors són temporals. L'OCDE adverteix que, per fer sostenible aquest creixement a llarg termini, és necessari acompanyar els suports temporals de reformes estructurals. Per països, destaca la revisió d'Alemanya (+0,6 p. p.), fins a l'1,7% el 2015, a causa de la solidesa del creixement durant l'últim trimestre i de l'ajuda dels factors temporals esmentats.\nEls indicadors d'activitat mostren una acceleració de la recuperació en el 1T 2015. L'índex PMI compost de la zona de l'euro va marcar màxims de quatre anys i se situa en els 54,1 punts al març, gràcies, en especial, a les bones dades del sector serveis. Així mateix, l'índex de sentiment econòmic va mantenir una tendència clarament alcista. El màxim exponent d'aquesta tònica positiva és Alemanya, on tant l'índex PMI compost com els índexs IFO (índex d'activitat empresarial) i ZEW (índex sobre les expectatives d'inversors i analistes) van millorar al març, la qual cosa consolida el país germànic com a locomotora del creixement europeu. A França, per la seva banda, l'índex PMI compost es va mantenir en zona expansiva, tot i que la dada del març va trencar la tendència alcista dels dos últims mesos. Malgrat el lleuger deteriorament d'alguns indicadors, les dades del primer trimestre de l'economia gal·la són coherents amb un creixement moderat del PIB.\nLa demanda interna acompanyarà la millora de l'activitat. Els indicadors de demanda es van disparar durant el 1T 2015 i van mostrar la fortalesa del consum privat. El descens del preu del petroli permet un estalvi gens menyspreable a les llars i facilita que augmentin el consum en altres béns. Així ho reflecteixen les vendes al detall de la zona de l'euro, que van créixer el 3,7% interanual al gener, el registre més alt des del 2005. Les dues economies més grans de la zona de l'euro protagonitzen aquesta tendència: Alemanya i França van registrar un augment del 5,4% i del 4,1%, respectivament. El bon to es reflecteix, també, en la confiança del consumidor, que se situa ja en nivells previs a la crisi.\nL'ocupació millora en el 4T 2014, impulsada per les bones dades d'activitat. L'ocupació va augmentar a la zona de l'euro el 0,1% intertrimestral en l'últim trimestre del 2014. Les diferències per països són considerables, ateses les situacions dispars dels mercats laborals i dels respectius patrons de creixement. Així, en països com Espanya, on es van destruir molts llocs de treball durant la crisi, però on la recuperació ja ha agafat velocitat, el creixement de l'ocupació és elevat: va créixer el 0,7% intertrimestral en el 4T 2014. D'altra banda, Alemanya, prop ja de la plena ocupació, va experimentar un increment del 0,2%. A França, l'atonia en el creixement es reflecteix també en l'ocupació, que es va mantenir sense canvis. Les expectatives per al conjunt de la zona de l'euro, després d'un 2014 dubitatiu, van millorar durant el 1T 2015, en particular al sector manufacturer. Per la seva banda, la taxa d'atur presenta una evolució similar, ja que ha reculat fins a l'11,3% al febrer. Per països, destaca la baixa taxa d'atur d'Alemanya, que se situa en el 4,8%. Les expectatives d'atur indiquen que la millora es mantindrà en els pròxims mesos.\nLa situació del mercat laboral, desigual entre països, es reflecteix en els costos laborals. En països amb una taxa d'atur elevada, no s'observa pressió a l'alça sobre els costos laborals. Per exemple, van recular el –0,3% interanual a Itàlia i només van créixer el 0,1% a Espanya. D'altra banda, a Alemanya, on l'economia s'apropa a la plena ocupació, hi ha més pressió a l'alça sobre els salaris, i així ho reflecteixen els costos laborals, que van augmentar el 2,0% interanual en el 4T. No obstant això, al conjunt de la zona de l'euro, la moderació salarial va continuar i els costos laborals van créixer l'1,1% en relació amb el mateix trimestre de l'any anterior. La contenció salarial, juntament amb l'evolució del tipus de canvi euro-dòlar, que, després de vorejar gairebé la paritat, va tancar el mes de març en 1,07 dòlars per euro, impulsa la demanda externa. Al gener, el saldo per compte corrent acumulat de 12 mesos es va situar en 247.000 milions d'euros (el 2,4% del PIB), el 23% per damunt de la dada del gener del 2014, sobretot per la millora en el saldo comercial de béns i en el saldo de rendes. De cara al 2015 i el 2016, la millora hauria de continuar a mesura que els efectes de la depreciació de l'euro tinguin el màxim efecte.\nLa inflació repunta al març tot i mantenir-se en terreny negatiu. La inflació general de la zona de l'euro va pujar dues dècimes al març, fins al –0,1%, recolzada per la menor caiguda del preu dels components energètics (sobretot els carburants). La inflació subjacent, després d'augmentar una dècima al febrer, va tornar a baixar fins al 0,6% al març. Aquesta evolució s'explica pel comportament de la inflació subjacent d'Itàlia, que es va reduir quatre dècimes al març per la caiguda dels preus dels serveis i dels béns industrials.\nLa tempesta grega no amaina i les perspectives de creixement empitjoren. L'augment de les dificultats de l'economia hel·lena s'ha reflectit en els canvis de les previsions de creixement del consens d'analistes. Des de l'anunci de les eleccions, al desembre del 2014, fins al març, el creixement del PIB previst per al 2015 s'ha revisat en set dècimes a la baixa. Les negociacions entre les institucions europees i el Govern grec segueixen un camí tortuós. Per bé que, al febrer, es va aconseguir una pròrroga del programa de rescat, fins que no s'arribi a un acord satisfactori sobre les reformes estructurals que cal dur a terme i fins que el Govern grec no les comenci a implementar, no es desemborsaran els 7.200 milions d'euros pendents del rescat. Sense aquest desemborsament, l'Executiu hel·lè tindrà seriosos problemes per afrontar els pagaments del mes d'abril. El temps passa volant, i és important que les dues parts continuïn les negociacions per portar-les cap a bon port.\nA la zona de l'euro, malgrat les bones dades observades durant el 1T 2015, els desequilibris macroeconòmics augmenten, segons la Comissió Europea. Així, als riscos a curt termini provocats per la crisi grega s'hi afegeixen els reptes a llarg termini. La Comissió, malgrat el to més positiu de l'economia europea, avisa que cal afrontar les reformes estructurals si es vol garantir el creixement a llarg termini. En l'informe recent sobre desequilibris macroeconòmics, la Comissió ha augmentat de tres a cinc el nombre de països amb desequilibris excessius que requereixen una intervenció decisiva en l'últim any, mentre que el nombre de països amb desequilibris lleus s'ha reduït de set a sis. Per països, Alemanya presenta un desequilibri lleu, a causa d'un superàvit per compte corrent massa elevat. França i Itàlia, dues economies amb desequilibris excessius, tenen un deute i un dèficit públic elevats i pateixen una greu pèrdua de competitivitat exterior. Cal destacar que, ni en l'informe actual ni en el publicat fa un any, no s'identifica cap país sense desequilibris. La Comissió també fa una avaluació del seguiment de les seves recomanacions i de les mesures adoptades fins al moment per corregir els desequilibris existents. Al voltant del 47% de les recomanacions s'han implementat poc o gens i només el 3% s'han aplicat de forma íntegra. La conclusió és clara: cal agilitar l'agenda reformadora perquè el creixement de la zona de l'euro es consolidi de manera duradora, ja que els suports temporals dels quals gaudeix ara no es mantindran per sempre.


Ulisses i el cinema — Alamar\nUlisses i el cinema\nGairebé 3.000 anys després del naixement del cant èpic de l’Odissea, Ulisses, el primer aventurer de la Història, continúa fascinant. Descobrim, a través de la pel·lícula, els origens de l’anomenada civilització occidental.\nEl poeta cec anomeat Homer, del qual poc se sap, escrigué en grec arcaic L’Odissea i la Ilíada, les seves dues obres fonamentals (perquè són fonaments de tota la narrativa occidental) que encara avui sedueixen a guionistes i productors cinematogràfics. A través de les imatges reconstrueixen, en general més malament que bé, una època obscura, la dels orígens de l’anomenada civilització occidental, la nostra civilització, la nostra cultura, sobretot la cultura mediterrània.\nLa primera novela d’aventures\nÉs més que dit i sabut que l’Odissea és la primera novel·la d’aventures i que el seu protagonista, Odisseu (Ulisses per als llatins), és el primer aventurer, d’admirable astúcia, d’inesgotable acció. Recorre la mar Mediterrània, superant els perills amb què es topa, o aquells en què cau de quatre potes, tractant de retornar, després de la guerra de Troia, a la seva illa, a les seves terres, de les quals és rei, i a la seva família, deixada temps enrere.\nManuscrit del cant I de l’Odissea, British Museum.\nEn Ulisses, en l’Odissea, s’inspiraren, més bé copiaren a grapats, els guionistes de la coproducció cinematogràfica italo-franco-americana, Ulisses, de 1954, sota la direcció de Mario Camerini, un realitzador més que experimentat i que ni abans ni després dirigiria una obra tan remarcable. I és que el film aleshores causà sensació entre els públics de tot arreu.\nA Itàlia va ser el més taquiller de la temporada 1955, i no només perquè el personatge Ulisses era interpretat per Kirk Douglas, que ja era actor de renom; o perquè Penèlope, la seva pacient i fidel esposa, era la famosa Silvana Mangano, que es desdoblava en el personatge de la captivadora Circe; ni perquè l’actriu emergent, Rossana Podestà, en el paper de Nausica, enlluernava amb la seva bellesa, ni perquè el que feia del seu pare, Antínous, fos Anthony Quinn, sempre sòlid d’aparença i d’interpretació…, sinó perquè el geni del vell Homer, les aventures del vell Odisseu, a la fi sortien del llibre minoritari, i a través de la màgia del cine arribaven al gran públic.\nI tant si va ser per exigències de la síntesi narrativa, com per a eludir l’increment del pressupost de la producció, el fet és que els guionistes canviaren l’ordre del relat original, suprimiren episodis, en modificaren alguns altres, tot conservant, això sí, el bessó de la genuïna i èpica lluita del personatge Ulisses per a superar els successius perills que un pic i un altre li enviaven els déus, entossudits que no arribàs mai a Ítaca, la seva illa.\nEls estudis de Cinecittà\nO sigui, que no comença el film amb la reunió que celebra la caterva de déus de l’Olimp al final de la guerra troiana, tal com narra el cant primer d’Homer, sinó amb la seqüència en la qual l’esposa d’Ulisses i el seu fill, Telèmac, lamenten la llarga absència de l’espòs i pare, del qual res saben des que partí a aquella guerra amb les hosts de Menelau. És una escena d’interiors, com es diu en termes cinematogràfics, rodada en els estudis de Cinecittà, a Roma, lloc on es rodarien la resta d’escenes que no exigien l’aire lliure.\nS’inaugurava així de bell nou l’ús dels grans estudis cinematogràfics de Roma, per a filmar les pel·lícules que serien conegudes sota el nom genèric de “peplum”, referint-se a les ambientades en l’època clàssica, grega o romana, i destinades al gran consum.\nDecorats de Cinecittà. Fotografies de Carole Raddato i Jean-Pierre Dalbéra\nEn una segona seqüència, aquesta en exteriors, la princesa Nausica, que viu ben lluny d’Ítaca (viu a l’illa que avui es diu Corfú), trobarà Ulisses inconscient, tirat a l’arena de la platja. És un nàufrag i ha perdut els companys amb els que navegava, ha perdut la memòria, no sap ni què nom, però poc després, ja en braços de la princesa i amb la mirada posada a la mar Mediterrània, començarà a recordar les aventures viscudes…\nLa primera que contarà i que veurem, serà la de l’enfrontament amb Polifem, el gegant d’un sol ull… a qui enganarà per a salvar-se i salvar els seus companys després d’emborratxar-lo amb el vi que acaben de destil·lar, i de cegar-lo amb un pal de punta endurida pel foc.\nVestíbul de Polifem a la Villa Romana del Casale, Sicília.\nAixí que el film va de flash-back a flash-back, desenvolupant els successius episodis més entretinguts de l’obra homèrica, tot aturant-se ben intencionadament en alguns d’ells, com és el cas de la passió amorosa que viuen Ulisses i la maga Circe a l’illa Eea, que més o manco cau cap al Mediterrani occidental, a la ribera de la regió del Lazio italià, això diuen els que saben de mitologia.\nla nostra mar apareix una i altra vegada al llarg del film, en la calma del lluminós blau i en els amenaçants grisos de les ones furients, convertint-se en un protagonista més.\nA Ulisses i els seus els veurem també navegant en plena tempesta, ell fermat al pal del vaixell per a poder sentir els encisadors i a la vegada malignes cants de les sirenes, mentre els seus companys, aferrats als rems, s’han tapat amb cera les orelles per a no dirigir el vaixell fins als punxeguts esculls de la costa.\nI és que la nostra mar apareix una i altra vegada al llarg del film, en la calma del lluminós blau i en els amenaçants grisos de les ones furients, convertint-se en un protagonista més, perquè abasteix i fins i tot agombola tan atraient mitologia d’homes i dones, de semideus, i de grans déus i deesses, vivint tots els primers balboteigs de la narrativa transformada en cinema.\nText de\tAntoni Mª Thomas\nFotos de Daniel Tur, Carole Raddato i Jean-Pierre Dalbera.\nEstas llegint: Ulisses i el cinema


Global icon-chevron-right Espanya icon-chevron-right Barcelona icon-chevron-right Sant Joan 2016 a Barcelona\nSant Joan 2016 a Barcelona\nRevetlles populars, festes a discoteques, fogueres, tradició, coques de Sant Joan... tot el que necessites per celebrar la nit més curta de l'any\nSant Joan, solstici d'estiu... és igual com li diem però tots sabem que la nit del 23 al 24 de juny és la nit més curta de l'any i que s'ha de sortir per celebrar-ho, com és tradició!. Pels qui esteu cansats d'anar any rere any a la platja i trobar-la sempre plena de gom a gom, estareu contents de saber que Barcelona ofereix molt més. Hi ha grans plans alternatius per poder continuar celebrant la revetlla com Déu mana.\nSant Joan és una festa bàsicament popular, de viure al barri, per això, no ens podem oblidar de les revetlles que ompliran els carrers i places de la ciutat amb ball, música, sopars populars i foc. Per exemple, a Horta ho celebren amb un concert de revetlla gratuït al Parc de les Rieres d'Horta (23 h), mentre que al barri Gòtic no s'estan de res. Al carrer Josep Pijoan hi trobareu sarau des de les 20.30 h amb una batucada, que seguirà amb una barbacoa. A partir de les 22 h començarà la música, que no pararà fins a les tres de la matinada.\nSi les cercaviles us engresquen, a les cinc de la tarda en sortirà una des del carrer de Blai, 1 que acabarà a la plaça dels Ocellets.\nA Sant Antoni també apostes per la tradició més pura, amb l'arribada de la Flama del Canigó, que encendrà la foguera al carrer de Viladomat amb Floridablanca, on també hi haurà revetlla.\nAl Raval, la festa està a la plaça de Josep M. Folch i Torres, on hi han programat havaneres amb el Grup Mar Brava (19 h, amb rom cremat), a les 20 h serà l'encesa de la foguera amb la Flama del Canigó i una hora més tard començarà el sopar de carmanyola. La revetlla amb discomòbil serà a les 23 h.\nSi sou per Gràcia, us trobareu amb revetlles i fogueres gairebé a cada pas, com per exemple a les places del Sol (19 h) i la Virreina (20 h).\nAl barri de la Vall d'Hebron, a més, celebren la seva festa major, que culminarà amb una gran revetlla.\nRevetlles a Sant Andreu\nI per què a Sant Andreu, si de revetlles populars en fan també a l'Eixample, a Ciutat Vella i a Gràcia? Doncs perquè a banda que l'escenari ens agrada, està lluny del centre i de la marea de guiris -també autòctons- suats i borratxos.\nDe revetlles al districte de Sant Andreu en fan tres: una a la plaça del Congrès, una altra a la plaça de Can Fabra i una més a la plaça dels Jardins d'Elx. El programa de totes tres places té punts en comú: foc, música i beguda són tres elements indispensables, després cadascuna té les seves particularitats. A la plaça del Congrés, per exemple, és on fan més activitats infantils, a partir de les 18 h. A Can Fabra els protagonistes són el foc i la música. A partir de les 20 h hi ha una cercavila de percussió a càrrec dels Tabalers de la Satànica, amb correfoc, arribada de la flama i encesa de la foguera incloses. De 22.30 a 1 h agafa el relleu la banda RaggaTunning, un clàssic de festes majors de poble, especialistes en la recuperació de 'hits' estiuencs que han passat a la història per aclamació popular.\nA la plaça dels Jardins d'Elx, on també arriba la fama de Canigó, proposen que cadascú porti de casa el seu sopar, mentre l'organització s'assegura que hi hagi beguda i ball -amb música a càrrec del DJ George Gee- per tothom.\nMés informació sobre Sant Joan\nLes festes populars que trobareu per tota la ciutat\n45 hores de metro per a Sant Joan\nInformació sobre el transport públic la nit de la revetlla\nCoses per fer el 24 de juny\nEls millors plans per fer a Barcelona i aprofitar el dia de festa


L’Ajuntament de Cornellà ordena de nou tancar la discoteca Capitolio - Ajuntament de Cornellà\nL’Ajuntament de Cornellà ordena de nou tancar la discoteca Capitolio\nL’Ajuntament de Cornellà ordena de nou tancar la discoteca Capitolio https://www.cornella.cat/ca/actualitat/notes-de-premsa/NotaDePremsa93 https://www.cornella.cat/@@site-logo/00-portada-ajcornella_03.png\nCornellà també demana que els Mossos d’Esquadra reprenguin el dispositiu de vigilància especial a la zona d’oci de Famades\nL’Ajuntament de Cornellà ha tornat a decretar el tancament provisional de la discoteca Capitolio, per infringir la normativa d’aforament màxim permès i incomplir la normativa sobre el personal i sistemes de control d’accés. El consistori ja havia decretat el tancament d’aquesta sala fa uns mesos, però la setmana passada, segons una resolució que l’Ajuntament no comparteix, la jutgessa encarregada del cas va dictaminar mesures cautelars contra el tancament i la discoteca va tornar a obrir.\nLamentablement, la matinada del diumenge 17 de juny, els voltants de la discoteca van ser novament escenari d’incidents que van conduir a la mort d’un jove. A més del recurs d’apel•lació presentat al TSJC en disconformitat amb la resolució judicial, l’Ajuntament ha demanat parlar amb la jutgessa per explicar l’historial d’infraccions de la sala.\nPel que fa al decret de tancament, la discoteca Capitolio té un aforament permès de 356 persones i es va comprovar en el moment del mesurament que hi havia dins 566 persones. Des de l’any 2007, l’Ajuntament ja ha obert fins a 4 expedients sancionadors contra la discoteca per infraccions similars, que van conduir al primer decret d’alcaldia ordenant el precinte de la discoteca.\nLa decisió va ser recorreguda pels representants legals de la sala i la jutgessa encarregada del cas va aixecar el tancament dijous passat, al•legant que calia protegir els llocs de treball que genera la discoteca, per sobre d’altres consideracions.\nAixí mateix, el consistori també ha demanat a la conselleria d’Interior que els Mossos d’Esquadra reprenguin el dispositiu de vigilància especial a la zona d’oci del sector Famades, durant l’horari de funcionament i sortida de les discoteques de la zona. Aquesta petició reitera l’acord del ple municipal que es va aprovar el mes d’abril amb el suport del PSC, ICV-EUiA i el PP, i l’abstenció de CiU.\nDurant l’any passat va funcionar de manera preventiva un dispositiu que exercien conjuntament els Mossos d’Esquadra, els Grups de Suport (ARRO) i la Guàrdia Urbana de Cornellà, amb l’objectiu d’evitar conductes incíviques i molèsties a les zones residencials més properes. Els Mossos d’Esquadra se’n van retirar de forma unilateral el mes de juliol, i el mes de setembre el dispositiu no es va reprendre, tot i que el balanç havia resultat positiu.\nL’Ajuntament considera que, tot i no haver obtingut cap resposta a la petició municipal, fets com el del passat cap de setmana posen en evidència la necessitat de reforçar els dispositius de seguretat de l’entorn. La setmana vinent, s’ha convocat una reunió extraordinària de la Junta Local de Seguretat per avaluar la situació.\nCornellà de Llobregat, 22 de juny de 2012


Blog de Juan Parralejo: Les Aules per a la Gent Gran\nLes Aules per a la Gent Gran\nAhir sortia publicat al diari Avui aquest article que defineix molt be una iniciativa molt engrescadora, innovadora i amb molt de futur: Les Aules per a la Gent Gran. Ripollet és un dels municipis que forma part d’aquesta interessant xarxa amb un èxit de participació que ha superat totes les previsions.\nUNA INICIATIVA CULTURAL QUE MOU MILERS DE PERSONES ARREU DEL PAÍS\nAntoni Dalmau / EScriptor\nNo tot són debats agres ni males notícies, esclar. I no tota la vida pública del nostre país es redueix a les gestes esportives, a les peripècies dels famosos o a les controvèrsies polítiques, ara que l'obstinat virus preelectoral ja ho contamina tot (més que normalment, vull dir...). Al costat de la superfície més aparent i més visible de les coses, sovint en passen algunes d'imperceptibles que, sense platerets ni bombo, constitueixen una esplèndida notícia, fins i tot un exemple. Concretament, fa temps que vull parlar d'una realitat cultural catalana que m'omple sincerament d'admiració. De fet, i malgrat la seva transcendència, ningú no en parla gaire en veu alta, a desgrat de mobilitzar milers de persones, d'una manera certament discreta. Es tracta del que podríem designar com a Aules per a la Gent Gran.\nVET AQUÍ QUE, APROXIMADAMENT un cop a la setmana, a mitja tarda, i en una distribució geogràfica realment impressionant per tot el nostre territori, milers i milers de persones, majoritàriament dones i majoritàriament d'una certa edat -aquesta és la realitat-, acudeixen amb una puntualitat extrema a algun local públic del seu municipi per escoltar una conferència. No es tracta dels socis de cap entitat convencional, com ara un ateneu o un centre excursionista, sinó de gent que paga una modesta quota per tenir accés a aquesta via de coneixement, de reciclatge, de culturització. Amb tota la intenció, els temes de què s'hi tracta són d'allò més variats, des del món de les humanitats fins a la salut, passant pels viatges o la ciència. A vegades les conferències es complementen amb concerts o representacions. El nivell, com és natural, és una mica fluctuant, però es busca per damunt de tot una divulgació que resulti accessible per al màxim nombre d'assistents, que acudeixen a la conferència setmanal amb un bagatge personal lògicament molt divers.\nPOTSER ELS QUE S'HO MIREN DE LLUNY se'n poden fer una idea equivocada, però convé advertir-ho de seguida: no es tracta d'un simple entreteniment, una manera civilitzada de passar la tarda per a jubilats que tal vegada no saben què fer, ni tampoc un ensenyament estrictament reglat, que finalitza quan s'assoleix un determinat nivell i tothom se'n torna a casa seva. Tot al contrari: és una autèntica revolució cultural, una dosi regular de coneixements que s'administra de forma lleu però sistemàtica, que eixampla els horitzons de la gent, que contribueix a això que ara està tan de moda: la formació permanent, el reciclatge. Per això, i encara que a vegades es vinculi a alguna universitat, no és aquesta la via d'actuació principal o, si més no, única de les aules catalanes, que ofereixen algunes variants en el seu model concret. Al capdavant de l'organització, persones entusiastes que contacten amb els conferenciants, que administren els diners, que dediquen hores i esforços a garantir que tot rutlli, que tot vagi com una seda. I tot hi va, com una seda: el qui això signa en dóna testimoni, ja que l'han cridat una colla de vegades... Per damunt de l'estructura local, les aules s'associen en l'Agrupació d'Aules de Formació Permanent per a la Gent Gran de Catalunya (AFOPA), que al seu torn forma part també d'una associació de caràcter internacional.\nNO SÉ SI AQUESTA INICIATIVA ÉS GAIRE USUAL fora de Catalunya, ni pretenc oferir-ne un retrat exhaustiu en aquest article de diari. Pel que m'han dit, sembla que caldria buscar-ne l'antecedent en les Universités du Troisième Age que el professor Pierre Vellas va endegar a França a l'inici dels anys setanta del segle passat. En qualsevol cas ens honora, perquè la força i l'arrelament que té entre nosaltres és realment impressionant. Val la pena posar-lo com a exemple d'una tasca silenciosa i encomiable que a mi em recorda dos altres àmbits ben diferents en què, tanmateix, els catalans ens hem sabut distingir: la xarxa de les publicacions periòdiques i les emissores de ràdio i televisió d'abast local i comarcal, dos corrents poderosos que han assolit en els anys de la nostra vida democràtica recent una expansió que ningú no hauria estat capaç d'imaginar. Si completem aquest triplet relativament jove amb la força tradicional, molt més antiga i consolidada, que representa el nostre amplíssim teixit associatiu, tenim un país que, més enllà de l'autoflagel·lació constant amb què a alguns els agrada castigar-se, qualsevol diria que és ben travat i complet: la societat civil que s'organitza, que canalitza les seves inquietuds culturals, que no es resigna a esperar que els poders públics li ho facin tot. En aquest sentit, el model sembla realment impecable: les administracions hi són al darrere, per ajudar i per empènyer sempre que convingui, però la capacitat d'organització i decisió pertany a la gent que s'agrupa amb un objectiu comú, que decideix què vol fer i com ho vol fer, de manera que les intromissions ideològiques o polítiques hi resulten francament difícils.\nREALMENT, ELS ÀMBITS DE SOCIABILITAT canvien i els hàbits de la gent també. D'altra banda, la vida s'allarga i cada vegada hi ha més gent que té al seu davant la perspectiva d'ocupar una àmplia franja de temps amb activitats que li mantinguin l'esperit amatent i li omplin les hores i els dies de sentit. Per això és difícil de predir quina serà l'evolució que anirà seguint aquesta iniciativa plural, cada cop més estesa, cada vegada més rica, que conviu de forma natural amb el simple entreteniment, amb els serveis voluntaris i les ajudes solidàries de tota mena, amb els viatges de la tercera edat, amb les obligacions de caràcter familiar. Però constatar que entre tots hem estat capaços de crear un instrument de formació i de cultura que trenca la solitud individual, que fa apagar unes hores la televisió per sortir al carrer a trobar-se amb altra gent i mirar d'aprendre alguna cosa que no saps, resulta realment reconfortant...\nNotícia publicada al diari AVUI, pàgina 22. Dimecres, 3 de febrer del 2010\nPublicado por Juan Parralejo a las 11:40\nAhora no es el momento de políticas populistas


Inaugurat el centre d'autonomia personal a Villanueva de Viver | | Notícies Dígitals\nInaugurat el centre d’autonomia personal a Villanueva de Viver\n14/09/2020 centre autonomia personal, villanueva de vier\nVillanueva de Viver s’ha marcat l’objectiu de convertir les seves limitacions en fortaleses i garantir futur i qualitat de vida als que vulguin seguir vivint en la localitat. Aquest dimarts 15, la població inaugurarà un dels seus projectes més ambiciosos que té per objecte assegurar la cobertura i prestacions necessàries “als que ens han donat la vida i avui volen seguir gaudint del seu poble amb les garanties d’estar ben atesos”.\nAixí ho ha expressat l’alcaldessa de Villanueva de Viver, Amparo Pérez Benajas, una de les artífexs de l’estratègia “Vull viure al meu poble” que contempla, entre altres aspectes, l’atenció sociosanitària dels majors de la localitat. “El centre d’Autonomia Personal les portes s’obren el dia 15 és una instal·lació que oferirà als nostres majors i veïns amb algun grau de discapacitat dels recursos especialitzats i serveis que responguin a les seves demandes sanitàries, psicològiques, socials, d’oci i orientació, així com formatives “.\nUna cartera de serveis dirigida a “els nostres més grans” que garanteixi la seva “rehabilitació personal, familiar i social, atenent a cada un d’ells d’una manera global”. “En pobles com el nostre hi ha una taxa d’envelliment notable. Volem que aquesta circumstància no sigui un motiu per obligar la gent gran a traslladar la seva residència i per això vam crear l’estratègia “Vull viure al meu poble”, un pla integral que atén a tots els nostres majors des d’una perspectiva global, perquè fer-se gran és compatible amb seguir vivint en el nostre poble “.\nAmb aquesta filosofia, aquest dimarts Villanueva presentarà el Diagnòstic Sociosanitari de l’Entorn Rural, en el marc de la inauguració de el nou centre d’Autonomia Personal. “És un treball que hem realitzat en col·laboració amb l’Escola Andalusa de Salut Pública i la Fundació Pilars-Atenció Integral Centrada en la Persona. Els resultats inicials i l’estratègia de el projecte sociosanitari “Vull viure al meu poble” s’exposaran aquest dimarts amb l’objectiu d’exposar a tots els nostres veïns les línies de treball que estem desenvolupant perquè fer-se gran sigui compatible amb gaudir de la vila que ens ha vist créixer “.\n“Aquest és un projecte que ha nascut de la il·lusió de poder seguir gaudint del nostre poble. I fer-ho sense límit d’edat. I per aconseguir-ho és fonamental que treballem totes les necessitats dels nostres veïns i que aquestes es vegin ateses amb garanties i recursos de qualitat. El benestar de tots és el nostre màxim objectiu “, ha explicat Pérez Benajas.\n“Els que hem gaudit el poble des de nens volem que Villanueva de Viver segueixi sent el millor poble on viure. I per això confiem que aquest projecte integral “, a què han etiquetat amb el hashtag #masvillanueva,” atengui totes les necessitats i freni la despoblació, aquesta amenaça que afecta tots els petits pobles que, com el nostre, disposen d’escassos recursos econòmics i s’esforcen per garantir serveis, prestacions i, en definitiva, benestar i futur. I estem convençuts que ho aconseguirem “, ha declarat l’alcaldessa.\n← José Martí mostra la seua disposició a col·laborar amb la Colla del Rei Barbut en la traducció del Tombatossals\nEl més destacat de hui dilluns 14 de setembre de 2020 a la Comunitat Valenciana en imatges →


Saltats i Volats modifiquen la competició entre colles - somlaLlagosta\nSaltats i Volats modifiquen la competició entre colles\nL'entitat L'Engreskada deixa d'organitzar activitats per festa major\nDivendres, 7 de setembre de 2018 | 15:25h\nEnguany els membres de les dues colles, Saltats i Volats, tornaran als anys 70\nUn dels trets característics de la festa major llagostenca dels últims cinc anys ha estat la competició entre les colles de Saltats i Volats organitzada per L'Engreskada, una entitat que "va néixer per donar un impuls a la festa, animar-la i engrescar tots els veïns a participar-hi", explica Eva Miguel, membre de l'entitat.\nAquest any, però, la quinzena de membres de L'Engreskada no organitzaran la tradicional competició entre colles, que aquest any hauria arribat a la 6a edició. "Cada vegada som menys i organitzar aquests actes és una feinada; a més, molts dels organitzadors també volien participar en les proves, així que aquest any no ens implicarem en la festa major de la mateixa manera", diu Miguel, qui avança que L'Engreskada sí que prepara "dues activitats sorpresa" per als pròxims mesos.\nDavant d'això, Saltats i Volats suprimiran la competició tal com s'entenia fins ara, però continuaran dinamitzant la festa amb diverses activitats. "Aquest any no hi haurà una colla guanyadora al final de la festa, però sí que hi haurà proves puntuables", apunta José Conde, president de Volats. "En el veredicte donarem petits premis individuals per les proves disputades, però no se sumaran punts per tenir un resultat final", afegeix.\n"L'objectiu és passar-ho bé amb els veïns del poble i fer caliu, no volem centrar-ho tot en la competició", afegeix Sílvia Mora, presidenta de Saltats, qui explica que aquest any també es donarà cabuda als nens i nenes perquè participin de les activitats. "Fins ara només podien participar-hi els adults, i ara volem que siguin activitats obertes a tothom, esperem que agradi", diu.\nEntre les activitats en què participaran Saltats i Volats, que organitzen totes les activitats de manera conjunta, hi ha la cercavila prèvia al pregó, dissabte a les 19.30 h, en aquesta ocasió ambientada en els anys 70. "Animarem la cercavila amb vestits, música i carrosses de la dècada dels 70", apunten des de les colles.\nDilluns a la tarda hi haurà per primera vegada un gran tobogan aquàtic urbà al carrer Nicolás Longarón, davant de l'escola Safa, on les colles preveuen alguna sorpresa. De 16 a 17.30 h podran participar-hi les persones vinculades a Saltats i Volats, mentre que de 17.30 a 19 h el tobogan estarà obert per a tots els veïns. Per participar-hi –les places són limitades– cal recollir tiquet gratuït el mateix dia a l’estand Infocolles. Es recomana portar roba de bany i està prohibit portar inflables aliens a l’organització.\nI dimarts (17 h) serà el torn de la gimcana Humor naranja, que es disputarà a la plaça de la Sardana i en què els integrants de les colles competiran en diversos reptes a l'estil de les mítiques proves d'Humor amarillo.\nFinalment, el veredicte final de Saltats i Volats es donarà a conèixer dimarts a les 21 h a l'espai de concerts del Centre Cultural, enguany amb una modalitat de premis diferents als anys anteriors. "Aquesta també serà una manera de diferenciar-nos de les competicions de proves entre colles que es fan a altres pobles de l'entorn", apunta finalment José Conde.


ETA es declara una 'organització desarmada'\tETA es declara una 'organització desarmada'\nEl portaveu parlamentari del PNB, Aitor Esteban, ha renunciat a presentar una esmena a la totalitat del pressupost espanyol, però ha recalcat que encara no hi ha un acord tancat. La decisió s’ha adoptat quan el president espanyol, Mariano Rajoy, hagi intervingut directament en les converses entre el govern i els nacionalistes bascos. ‘El president és decisiu’, ha reconegut Esteban en conferència de premsa.\nTanmateix, el líder del PNB al congrés espanyol ha assenyalat que no es pot descartar, encara, que els nacionalistes votin a favor de les esmenes a la totalitat presentades pels altres grups de l’oposició, que es debatran i votaran la setmana vinent. Tot dependrà, ha explicat, de les negociacions d’aquest cap de setmana.


dimecres, 26 de novembre de 2014 12:19\nEntitats de la ciutat contra la violència de gènere\nL’Associació de Dones Clara Campoamor juntament amb ARRAN, La Màquia , el col·lectiu Roads Together i la col·laboració de Dodo Produccions van celebrar un acte a la Rambla\nLa Rambla de Gavà va ser l’escenari, aquest dimarts d’una altre de repulsa a la violència masclista en la celebració del 25 de novembre. L’associació de Dones Clara Campoamor juntament amb els col·lectius ARRAN, La Màquia, i l’Assemblea de Joves Feministes Roads Together van fer lectura de diversos manifestos contra aquesta xacra social, es van encendre espelmes en record a les víctimes i el grup de teatre Dodo Produccions va fer una petita actuació escenificant un episodi de violència masclista.\nDes de l’Associació de Dones Clara Campoamor, la seva presidenta Carmen García explica que “l’acció pretén reflectir el nostre compromís vers aquest problema que malauradament encara està molt present en la nostra societat, i lluny de resoldre’s crec que empitjora perquè amb la crisi econòmica moltes dones no poden denunciar ni separar-se”. García també es mostra preocupada per l’increment de les violacions “ja que només en el darrer any, s’han comptabilitzat més de 250 casos atesos en les urgències d’un sol l hospital de referència de Barcelona. Per tant no podem abaixar la guàrdia”.\nLa psicòloga de la l’Associació de Dones Clara Campoamor, Irene Blasco, explica que “cal treballar molt perquè, tot i que han baixat les denúncies, això no vol dir que hi hagi menys casos” i reafirma “el problema resideix en els valors de la joventut. Per això, cal incidir en l’educació i la prevenció fent xerrades als instituts”.\nL’acte va cloure amb una actuació de guitarra i la projecció, en pantalla, del nom de les 53 dones que han estat víctimes d’aquesta xacra en el darrer any.\nDarrera actualització de dimecres, 26 de novembre de 2014 12:41