Llibre de piades: CURS D'INICIACIÓ A L'ALPINISME HIVERNAL. 8-9 de març 2014\nCURS D'INICIACIÓ A L'ALPINISME HIVERNAL. 8-9 de març 2014\nEl curs previst per al cap de setmana 15/16 es traslladà al 8/9 per ajuntar-lo amb un altre grup i optimitzar els recursos.\nConstava de dos dies pràctics i la meteorologia ens va acompanyar. Un cap de setmana com feia temps que no havia viscut a muntanya, sense un núvol i amb una molt bona temperatura.\nDissabte va ser un primer dia de contacte, de conèixer els companys, repartir material,...però de seguit ens vam posar en marxa cap a muntanya. Deixant els cotxes a dalt de tot d'el Port de la Bonaigua, ens vam dirigir a una zona planera per sota del Tuc de la Cigalera (2.502 mts), que vam fer nostre com a "camp d'operacions".\nVam aprofitar ben bé tot el dia i vàrem fer pràctiques de progressió amb crampons i piolet, autodetencions en caigudes durant tot el matí.\nAutodetenció cap per avall\nAutodetenció cap per avall i d'esquenes, la que més costa de controlar\nPer la tarda, vam realitzar pràctiques de autoassegurances en neu per diferents mètodes, realitzant ràpels i més tard unes nocions de nivologia amb pràctiques de ARVA i rescat en allaus, aprofitant el dia fins les 18.00 h. de la tarda.\nAssegurament d'un company en neu\nDesprès d'un dia intens, tots estàvem cansats i vam pernoctar al refugi del Gerdar, on el tracte es molt cordial i l'ambient de refugi molt acollidor, val la pena.\nAl dia següent a les 6.30 h. tots d'empeus i esmorçant. Desprès de deixar els cotxes al Cap del Port de la Bonaigua, ja feiem les comprovacions d'ARVA de tot el grup i vàrem iniciar la marxa. Es va programar l'ascenció al Tuc del Muntanyó d'Arreu (2.626 mts) i aprofitant que era d'hora vam aprofitar les pistes d'esquí per fer la aproximació.\nDe seguit vàrem tindre de equipar-nos amb grampons i piolet en les primeres rampes i ens vam dirigir cap a la Collada de Montanhon (2.420 mts). Tot seguit, per posar en pràctica tot l'après en el dia anterior, ens vam equipar amb arnès i cordes per realitzar l'aproximació al cim. Realitzant cordades de dos companys vam avançar per terreny nevat i mixte, assegurant-nos i alternant anant de primer i de segon.\nProgressant per la cresta\nLa primera cresta en mixte per molts de nosaltres\nVa ser tota una experiència i les sensacions de vertigen van quedar endarrera per les magnifiques vistes del Parc Nacional, Maladeta i per l'altra banda de la zona de la Pica d'Estats.\nProgressió en mixte amb el Parc Nacional de fons\nEl dia avançava i per no fer massa tard es va anular la pujada al cim i vam començar la tornada, aquesta vegada sí, envoltats d'esquiadors, ja que vam baixar pel sector de les pistes.\nRecuperant forces a la tornada\nVa ser un bonic cap de setmana, disfrutant de la muntanya i de la bona companyia de tots els companys i els monitors l'Angel Villan i en Sidi Gallego.\nAmb tots el companys i els monitors\nDes de aquí una salutació a tots els companys de curs.\nPublicat per Lluis Guerrero a 1:01\nUnknown 20 de març, 2014\nPel que sembla ha sigut una sortida molt interesant,un bon resum del cap de setmana,bon clima i bona companyia,crec que no es pot demanar més.Espero i desitjo poder vindre en unes futures.Carlos......\nCURS D’INICIACIÓ AL GPS.\nCURS D'INICIACIÓ A L'ALPINISME HIVERNAL. 8-9 de ma...\nGraller de Castellet (-116 m.d.)\nPic de la Coma del Forn (2.683m)\nOfrena floral a Claret pujant pel camí vell.\nProspecció al Montsec d'Ares


SOS de l'esport amateur\nLa falta d'un protocol consensuat per a la tornada de les competicions no professionals posa en perill la pròpia supervivència dels clubs || El cost dels tests que exigeix el CSD és inassumible\n© Primer partit amb públic a Espanya - El Barça d'handbol va obrir la Lliga Sacyr ASOBAL amb una ferma victòria a la pista de l'Helvetia Anaitasuna per 18-31. L'aforament estava limitat a uns 800 espectadors com a mesura de precaució per la ...\nLa decisió que va fer pública dimarts el Consell Superior d’Esports reconeixent que encara no hi ha acord en el protocol sanitari per a l’esport no professional està posant els clubs que competeixen a nivell estatal al límit de l’abisme. Les controvèrsies més grans rauen en l’elevat cost de les proves PCR que exigeix el CSD abans de l’inici de les competicions, i després, amb caràcter aleatori i reiteratiu, i tampoc hi ha acord final sobre la qüestió del públic, malgrat que el CSD va fer una última proposta que permetia la presència de fins a 1.000 espectadors a l’aire lliure i 500 en espais tancats.\nAl bàsquet, el Cadí la Seu de la Lliga Femenina, l’ICG Força Lleida de LEB Or i el CB Pardinyes de LEB Plata estan pendents del protocol que encara no els ha remès la Federació. “Si ens cenyim a l’aspecte esportiu, que és el que em correspon, és un problema brutal. Estem en una situació en la qual apareixen positius en equips de LEB Or i LEB Plata que estan en pretemporada.\nAra no és un contratemps, però si passa durant la competició, encara no sabem què hem de fer. Estem pendents que la Federació Espanyola publiqui el seu propi protocol de cara a les competicions”, deia ahir Joaquín Prado, director esportiu del Força Lleida.\nD’aquesta manca d’acord també se’n feia eco el president del Lleida Esportiu, Albert Esteve. “Sant tornem-hi!”, escrivia ahir a Twitter citant la nova reunió fallida d’ahir entre Govern central, COE, federacions i autonomies. En les competicions més modestes, d’àmbit català i local, les preocupacions són altres. Pel que fa al futbol, per exemple, se segueix el protocol marcat per l’FCF arran de les directrius del Procicat i Esports de la Generalitat. Així doncs, el president del CFJ Mollerussa, Jaume Vallverdú, que ja va haver d’aïllar un equip, posa el dit a la nafra.\n“Si això passa en competició, com es farà? A més, sempre pot sorgir la picaresca d’algun equip que al·legui tenir positius per no jugar.” Una apreciació en la qual coincideix Gerard Caro, president de la UE Tàrrega, que fins ahir no va poder jugar ja que es van suspendre quatre partits de rivals amb casos positius. “La clau és la responsabilitat de cadascú. Si el jugador compleix en la seua vida quotidiana tot anirà bé”, afirma Caro.\nEn handbol, segons va assenyalar Txema del Rosal, director esportiu de l’Handbol Pardinyes, la Federació Catalana està complint “al peu de la lletra” el protocol.\n“La nostra federació va ser la primera a publicar un protocol validat per Esports i l’UFEC. És important que l’esport pugui funcionar amb el mínim risc possible, però sabent també que el risc zero és impossible”, va concloure.\n1. Remeis casolans infal·libles (i molt econòmics) per espantar les mosques\n2. Aquestes són les noves limitacions de Bizum que han entrat en vigor\n3. Els ingressos per covid a Lleida continuen baixant\n5. Una persona ferida en un incendi en un pis a Almacelles


Topografia | Tècnic Empordà\nSón molts els treballs executats per Tècnic Empordà en el camp de la topografia, ja que estem especialitzats en l’aplicació de la topografia a la construcció d’edificis i urbanitzacions, treballant amb aparells d’última generació que ens permeten obtenir les dades d’una forma ràpida i fiable.\nAIXECAMENTS PLANIMÈTRICS O TOPOGRÀFICS DE FINQUES RÚSTIQUES I PARCEL·LES URBANES:\nUn aixecament topogràfic consisteix en representar tots els elements singulars del terreny en un plànol, quedant definits per un seguit de punts i al mateix temps aquests defineixen unes corves de nivell que no és una altra cosa que la representació de les diferents seccions del terreny en un interval d’altura. D’aquesta manera, mitjançant un dibuix en planta, es defineixen tots els elements singulars del terreny i al mateix temps es representen les altures o cotes del terreny.\nPROJECTES DE PARCEL·LACIONS I SEGREGACIONS:\nUn projecte de reparcel·lació i segregació consisteix en definir els plànols d’un terreny urbà o rústic amb els límits actuals i fer una nova definició geomètrica amb dues o més finques o parts diferenciades per tal de tramitar una nova escriptura de propietat de la / de les finques resultants.\nDELIMITACIÓ DE FINQUES I AFITAMENTS:\nRealitzem estudis per tal de determinar els límits i superfícies de les finques o parcel·les tot encaixant o trobant la discrepància de la superfície real del terreny, la superfície registral (del registre de la propietat o escriptura) i de la superfície cadastral (que figura al cadastre). Un cop determinada la superfície i els límits concrets, es defineixen els plànols corresponents i es col·loquen les fites a la situació adequada.\nREPLANTEIGS D’EDIFICACIONS I URBANITZACIONS:\nReplantegem les noves edificacions en els terrenys o parcel·les, tot marcant els perímetres de les mateixes, eixos de les fonamentacions, eixos dels murs de contenció i altres elements singulars de l’edificació. En el camp de les urbanitzacions es defineixen els eixos i perímetres dels vials, situació de tots els serveis, cotes i rasants, etc…[:es]\nReplantegem les noves edificacions en els terrenys o parcel·les, tot marcant els perímetres de les mateixes, eixos de les fonamentacions, eixos dels murs de contenció i altres elements singulars de l’edificació. En el camp de les urbanitzacions es defineixen els eixos i perímetres dels vials, situació de tots els serveis, cotes i rasants, etc…[:en]\nReplantegem les noves edificacions en els terrenys o parcel·les, tot marcant els perímetres de les mateixes, eixos de les fonamentacions, eixos dels murs de contenció i altres elements singulars de l’edificació. En el camp de les urbanitzacions es defineixen els eixos i perímetres dels vials, situació de tots els serveis, cotes i rasants, etc…[:fr]\nReplantegem les noves edificacions en els terrenys o parcel·les, tot marcant els perímetres de les mateixes, eixos de les fonamentacions, eixos dels murs de contenció i altres elements singulars de l’edificació. En el camp de les urbanitzacions es defineixen els eixos i perímetres dels vials, situació de tots els serveis, cotes i rasants, etc…[:]


Reserva anticipada d'esquí a Grandvalira Hivern 2017-2018\nRéservez maintenant votre séjour de ski en Andorre\nLa calor de l'estiu ens empeny a pensar en anar a llocs frescos i sentir nostàlgia de l'hivern. I si aprofites aquesta sensació per començar a planificar les teves vacances de neu?\nEt presentem tots els avantatges de reservar amb antelació a Piolets Park & Spa, situat a peu de pistes d'un dels millors sectors d'esquí del Pirineu.\nAmb els seus 210 km de pistes, Grandvalira s'ha consolidat com el domini esquiable més gran dels Pirineus, acollint no només els aficionats a l'esquí, però també a grans competicions dels esports de neu. Especialment, destaca el sector de Soldeu-El Tarter per la qualitat de les seves pistes. De fet, és l'únic sector amb 4 certificats ISO de qualitat dels Pirineus. Un d'ells és el certificat de gestió mediambiental, aconseguit gràcies a la política de protecció de la natura. A Soldeu - El Tarter, la primera capa vegetal de les pistes es conserva tot l'any, i en finalitzar la temporada d'esquí, se sembren llavors autòctones per reparar i recuperar la flora. Unes activitats que fan d'aquest sector, un conjunt de pistes responsable amb el medi ambient.\nPiolets Park & Spa està situat davant del sector Soldeu - El Tarter de Grandvalira, convertint-se en el camp base per a totes les teves escapades d'esquí. Després d'aconseguir el Traveler 's Choice Award l'any 2016, el premi més prestigiós de TripAdvisor, vam iniciar la renovació de les nostres habitacions, per oferir-te el màxim confort durant la teva estada.\nVistes a la muntanya, decoració amb els millors materials, a més del bufet que et sorprendrà amb les seves 8 àrees de showcooking.\nSense oblidar la botiga de material d'esquí i el ski room que tornaran a obrir les seves portes aquest hivern, Piolets Park & Spa és la millor opció per gaudir de les pistes de Grandvalira.\nTu decideixes què et ve de gust fer, nosaltres ho posem al teu abast\nPoc importa si el teu somni és calçar-te uns esquís per primera vegada, o si la teva il·lusió és travessar els nostres boscos fent múixing. Explica'ns què esperes de les teves properes vacances a la neu i farem tot el possible per fer-ho realitat. Reserva d'activitats, classes d'esquí, material per practicar els teus esports favorits, els millors restaurants, tractaments spa a mida... Només tu marques els límits!\nÉs el moment de reservar!\nReserva ja la teva estada amb nosaltres i no et quedis sense habitació aquest hivern! A més, reservar amb anticipació té molts avantatges:\n15% De descompte per la reserva anticipada\n5% De descompte exclusiu reservant per la nostra pàgina web\nNo t'ho pensis més, aprofita els avantatges de reservar a Piolets Park & Spa i vine a Soldeu a gaudir de la neu i de les millors pistes del Pirineu.


Terrassa atorga la Medalla de la Ciutat a la fotoperiodista Joana Biarnés - Canal Terrassa\nToni BernabéData: 15/02/17\nTerrassa entrega la Medalla de la Ciutat a la què va ser la primera dona fotoperiodista d’Espanya, la terrassenca Joana Biarnés. En un acte solemne a la sala de plens aquest dimarts, la fotògrafa ha estat rodejada per amics i familiars, com el seu marit que s’ha encarregat de glosar la seva figura. Jean Michel que ha parlat com a periodista més que no pas com a marit, ha destacat la rebel·lia de la seva dona en la lluita contra el masclisme de l’època, i la dictadura. També ha destacat la seva tasca en esdeveniments com les riuades de 1962.\nUna Biarnés afable i emocionada ha donat les gràcies a qui ha contribuït a la difusió del seu treball. Per la seva banda l’alcalde de Terrassa ha destacat la feina de Biarnés com una gran cronista de la seva època, i llença el repte de recopilar la història dels fotògrafs de la ciutat\nJoana Biarnés és filla del fotoperiodista esportiu Joan Biarnés de qui va heretar l’olfacte periodístic plasmat en imatges. L’any 1962 va publicar un extens reportatge al diari Pueblo sobre les riades de Terrassa. Després es trasllada a Madrid on destaca pels seus reportatges a famosos com els Beatles, Tom Jones, Orson Welles o els espanyols Lola Flores, Salvador Dalí o el Cordobés entre molts d’altres. Als anys 80 deixa la professió pel caire sensacionalista que agafa la prensa, i porta un restaurant a Eivissa. Ara s’instal·la a Viladecavalls i continua fent reportatges fotogràfics, l’últim sobre els usuaris de Prodis.\nTags: Ajuntament de TerrassafotoperiodismeJoana Biarnésjordi ballartMedalla Ciutatterrassa\nLa PAH organitza un taller obert per reclamar les clàusules sòl


15 de desembre de 2020 (18:50 CET)\nBodas de oro paterna 1\nL'Ajuntament de Paterna ha arrancat hui els actes de celebració de les Noces d'Or de 32 matrimonis del municipi. Des de hui i fins al dijous, tindran lloc les tres cerimònies amb les quals el consistori ret homenatge a una trentena de parelles paterneres han complit 50 anys de casats.\nL'alcalde de Paterna, Juan Antonio Sagredo, i el tinent alcalde de les Persones Majors, Julio Fernández, han rebut hui a les primeres parelles participants en els actes que se celebren en l'edifici del Casino de la Plaça del Poble, que va ser reformat íntegrament en 2019.\nLes celebracions d'enguany es realitzen en tres jornades diferents, dimarts 15, dimecres 16 i dijous 17, perquè no coincidisquen totes les parelles en un únic dia i garantir, a més, el compliment de les mesures sanitàries vigents per a evitar la propagació del coronavirus.\nEls matrimonis participants han rebut a la seua arribada al Casino rams de núvia i rams per als nuvis. Després de fotografiar-se en el photocall instal·lat per a l'ocasió, el primer edil i el tinent alcalde Fernández han dirigit unes paraules als assistents. L'alcalde Juan Antonio Sagredo ha manifestat que "és una satisfacció i alegria poder celebrar aquestes noces col·lectives simbòliques i retre-us homenatge per ser exemple de convivència, respecte i fortalesa".\nPer part seua, Fernández ha destacat que "la importància de retre homenatge a aquestes parelles que celebren 50 anys de matrimoni i d'amor durador, i que són un exemple per a tots". Després de l'acte, les parelles han eixit de l'edifici rebuts per una pluja de pètals. Demà i despús-demà continuaran les celebracions de les Noces d'Or de tots aquests matrimonis paterners que compleixen 50 anys junts.


Català-Roca, arquitectura i retrats, al COAC i al Museu Jaume Morera - Bonart\nbonart Lleida - 30/01/14\nCatalà-Roca: Arquitectura. Aquesta exposició, presenta la fotografia d’arquitectura de Català-Roca a partir d’una selecció de 43 obres. Les fotos documenten abastament la modernitat en l’arquitectura dels anys 50-70 a Catalunya, amb especial atenció al Grup R. Destaquen obres d’arquitectes com J.L. Sert, A. Coderch, A. De Moragues, F.Correa, A.Milà, J.Carvajal, R. Garcia de Castro, F. Mitjans, X. Subias, J.F. Barba Corsini, J.M. Martorell, O. Bohigas, D. Mackay, J. Gili, A. Bonet, R. Bofill, J.M. Sostres, C. Ortiz-Echagüe, X. Busquets, J. Puig Torné, J. Pratmarsó i M. Valls, entre d’altres. La seva relació amb l’arquitectura va ser molt estreta. Va fotografiar el modernisme emfatitzant l’esplendor i la riquesa que ens aportava aquell moviment arquitectònic. A través de la càmera va conèixer l’arquitectura del GATCPAC, ajudant enormement a la seva difusió i comprensió. Va ser un dels principals col·laboradors de la revista del Col·legi d’Arquitectes de Catalunya, Quaderns d’Arquitectura i Urbanisme, a partir d’aquesta cooperació va poder treballar amb nombrosos despatxos d’arquitectura. Era molt conscient que la seva feina transcendiria i perquè no poguéssim tenir dubtes de l’època de la foto, les imatges les acostumava a acompanyar amb un testimoni el moment (un tramvia, un cotxe, una farola...). No s’entén l’arquitectura moderna sense la seva aportació. Arquitectura i Català-Roca és un binomi indissociable.\nCatalà-Roca Museu d'Art Jaume Morera COAC de Lleida\nLAWRENCE CORBY A LA GALERIA ARTNUEVE\nL'ARTS SANTA MÒNICA,MOSTRA 40 PROJECTES ARQUITECTÒNICS RE-ACTIVADORS DE LA CIUTAT,\nEL MUSEU DE LA VIDA RURAL INAUGURA "ESCOLTEU AQUEST SILENCI" DE JOAN BROSSA


PUV Objetos celestes para prismáticos (2ª Edición)\nFormat: 18 x 23 cm.\nEn aquesta guia, pensada per a acompanyar-nos en l’aventura de descobrir el cel i concebuda i organitzada per a ser utilitzada durant l’observació, els objectes celestes apareixen agrupats per constel·lacions, i aquestes, al seu torn, per l’època de l’any en la qual són visibles. En cada constel·lació se situen i descriuen els objectes de més interès i bellesa, amb comentaris molt pràctics per a identificar-los i apreciar-ne les característiques més notables. A més dels anomenats objectes de cel profund (cúmuls, nebuloses i galàxies), també ens presenta les estrelles dobles que poden ser separades amb prismàtics i una selecció d’estrelles variables de carboni. La informació sobre les referències històriques i mitològiques de cada constel·lació afegeix un coneixement cultural que complementa la pura contemplació dels astres. Al final del volum s’aborden altres aspectes d’interès científic i s’ofereixen nombroses taules amb dades d’utilitat per a les observacions.


El règim d’Al-Sissi deté activistes i tanca centres culturals\nAl-Sissi somrient en una recent visita oficial a la residència del primer ministre britànic. STEFAN ROUSSEAU / GETTY\nTunisEl règim del mariscal Abdel Fattah al-Sissi està preocupat pel possible esclat d’una nova onada revolucionària el 25 de gener, cinquè aniversari de la revolta que va propulsar la Primavera Àrab, i ha optat per intensificar la repressió d’una oposició debilitada i escapçada. Durant les últimes setmanes, el règim ha dut a terme diverses batudes contra institucions i entitats vinculades a la joventut revolucionària d’aquest gran país àrab, que ha viscut una revolució, un cop d’estat i una contrarevolució en només quatre anys.\nAmb tota l’oposició islamista entre reixes, inclosos l’expresident Mohammed Mursi i el guia suprem dels Germans Musulmans, el règim ha situat en el seu punt de mira l’oposició laica. Les autoritats han arrestat quatre responsables del moviment juvenil 6 d’Abril, que va jugar un rol important en les protestes que van desembocar en la caiguda del dictador Hosni Mubàrak. El moviment va ser declarat “organització terrorista” l’any passat. A més, també han clausurat una sala d’exposicions, un teatre i una editorial molt coneguts en el panorama cultural alternatiu del Caire.\nAquestes accions van coincidir amb un discurs del mateix president Al-Sissi en què va advertir el poble egipci contra una nova revolució argumentant que portaria el país a una situació de caos semblant a la que viuen “alguns països veïns”. Tot i que el règim ha aconseguit suprimir les manifestacions de l’oposició gràcies al recurs a la brutalitat policial, en les últimes setmanes s’ha viscut un marcat augment de l’efervescència a les fàbriques, amb diverses empreses importants paralitzades per les vagues.\nLa falta de llibertats, els abusos policials i la reactivació de les protestes obreres han portat alguns analistes, com la nord-americana Michele Dunne, del Centre Carnegie Endowment, a assenyalar que el context actual és molt semblant al que hi havia el 2010, just abans de la revolució . “Les batudes contra institucions culturals del centre del Caire i la detenció d’activistes formen part d’una campanya de la por de cara al 25 de gener”, sosté Fatma Serag, de l’Associació per la Llibertat d’Expressió i de Pensament.\nNo és la primera vegada que les autoritats sorgides del cop d’estat del 2013 tanquen una institució cultural independent. L’any passat van dissoldre Al-Fan Midan, una entitat que tenia com a objectiu portar la cultura als barris populars organitzant festivals gratuïts en places i parcs públics. A principis de desembre el règim fins i tot va assetjar Alaa al-Assuani, un dels referents culturals del país. Al-Assuani, un escriptor de fama internacional, es va veure forçat a suspendre un seminari a Alexandria per pressions governamentals.\n“Des de fa dos anys, el marge de llibertat d’expressió i de creació s’ha reduït de manera molt substancial”, lamenta Serag. D’acord amb un informe del Comitè per a la Protecció dels Periodistes, Egipte és el segon país en nombre de periodistes empresonats, només superat per la Xina. En concret, almenys 23 reporters es marceixen entre reixes, vuit dels quals arrestats el 2013. Entre els casos més cèlebres internacionalment hi ha Mahmud Abu Zeid, conegut com a Shawkan, en presó preventiva des de l’agost del 2013 pel sol crim d’haver cobert una manifestació de l’oposició islamista.\nL’abast dels abusos policials és tan gran que el règim no ha pogut evitar que alguns casos s’hagin colat recentment a les pàgines de la premsa oficialista. Al mes de novembre almenys nou persones van morir a causa de les tortures a què van ser sotmeses en comissaries i presons, cosa que va generar un moviment de protesta espontani entre els familiars i amics d’algunes de les víctimes. Des de llavors, diversos policies involucrats en els casos més mediàtics han sigut processats o condemnats a penes de presó.\nProbablement es tracta tan sols de trobar caps de turc per calmar la indignació popular i no pas d’un autèntic propòsit d’esmena davant les violacions sistemàtiques dels drets humans. No en va, en alguns casos, els agents van poder fugir en ser posats en llibertat provisional, un rar privilegi en un país que compta per milers les persones en presó preventiva per delictes menors.


Activitats 2018 - Concurs de pesca | Club Nàutic Llançà\nDiumenge, 8 de Juliol del 2018 / Publicat a Categoria 2\nEl Club Nàutic Llançà organitza el concurs de pesca "XXIII Trofeu Ajuntament de Llançà"\nCom ja és tradicional, el primer dissabte del mes d'agost, el dia 04/08/2018 el Club Nàutic Llançà organitza la vint-i-tresena edició del concurs de pesca lliure per equips a bord d'embarcacions "Trofeu Ajuntament de Llançà".\nEl programa començarà a les 07:00 h. amb un esmorzar ofert pel club als participants, a on es donaran les darreres instruccions del concurs. A les 08:00 h. les embarcacions es podran fer a mar per a pescar, i a les 13:00 h. hauran d'haver tornat a port i lliurat les captures a l'organització.\nA continuació es farà la pesada i mesura de les captures, el lliurament del trofeus i regals entre els guanyadors, i el sorteig de l'embarcació neumàtica i motor foraborda entre els participants (no participaran en el sorteig els participants que l'hagin guanyat en una de les darreres cinc edicions).\nLes captures seran lliurades a beneficència.\nPer a participar tant a l'activitat nàutica, com per a prendre part a l'esmorzar, caldrà que feu la corresponent inscripció, prement l'enllaç que figura a continuació. Data límit per a les inscripcions: Diumenge 29/07/2018.\nANUNCI I INSTRUCCIONS\nVolem agrair la col·laboració a l'Ajuntament de Llançà, a la Confraria de Pescadors del Port de Llançà i a l'artista Rafael Borràs (autor dels dibuixos que il·lustren aquesta notícia).\nTambé agraïm el patrocini a les empreses Casa de pesca Eduard, Nàutica Juanola, Nàutic's i Semprecalma.


Un dels derbis de l’handbol català, de la División de Honor Plata, tenia lloc a la Ciutat Esportiva Joan Gamper. Els blaugranes aspiraven a seguir posant pressió al líder, l’Acanor Novas gallec, i els gironins de Sarrià de Ter a sumar punts que els allunyessin de la part baixa de la taula. A la primera part, el control del partit va ser blaugrana tot i que, la UE Sarrià no els va deixar marxar en el marcador. En el segon temps, el Barça B aguantava les escomeses rivals i es mantenia al capdavant de l’electrònic. Els de Roi Sánchez van demostrar ser un equip madur per emportar-se un nou triomf\nEls blaugranes van sortir amb força. Fruit de la concentració inicial es distanciaven (4-0) en els primers 5 minuts de joc, fet que obligava a Salva Puig, entrenador de la UE Sarrià i antic jugador del primer equip blaugrana, a demanar temps mort.\nEl partit era intens, amb dos equips que buscaven les accions amb velocitat d’execució. El marcador s’estabilitzava (7-4) en el minut 14 però les sensacions eren favorables als joves blaugranes de Roi Sánchez. Però poc a poc, els gironins escurçaven distàncies i es situaven (9-8) en el minut 20 de partit.\nEl Barça B no cedia el domini en el marcador als visitants. Les diferències oscil·laven entre 1 i 3 gols, sempre favorables als locals i els primers 30 minuts de joc finalitzaven amb un 14 a 12 que deixava tot obert.\nA la represa, els gironins van prémer l’accelerador i van assolir el primer empat en el marcador (15-15) des de l’empat a 0 inicial (min 34). Aquests primers minuts del segon temps, eren més intensos i gairebé cada atac esdevenia gol.\nEl partit estava igualat, empat a 21 en el minut 42. Passaven els minuts i la UE Sarrià no aconseguia sobrepassar, en cap moment, els joves blaugranes (24-22) en el minut 47. Passaven els minuts i la dinàmica era similar: Un Barça B, que mantenint el cap fred, dominava i una UE Sarrià que insistia en remuntar (29-25, min 53).\nEls locals es trobaven concentrats i còmodes en el joc i, a cada minut que passava, es reafirmava que el triomf restaria a casa. La UE Sarrià va augmentar la intensitat defensiva, però el Barça B, amb el cap fred, es va emportar els punts en joc.\nAquí podeu consultar les dades del Barça B – UE Sarrià (33-29)


Acaba la inhabilitació de Montse Venturós com a alcaldessa de Berga La República\nAcaba la inhabilitació de Montse Venturós com a alcaldessa de Berga\n“Amb una legalitat pròpia, com estava previst amb les lleis aprovades l’octubre de 2017, nosaltres hauríem seguit treballant” afirma\nVista aèria de Berga / ACN\nBerga porta des del 4 d’octubre del 2018 amb alcalde accidental. Ningú va voler agafar les regnes de l’ajuntament quan el jutjat penal número 2 de Manresa va inhabilitar Montse Venturós per no haver despenjat l’estelada durant dos comicis electorals. Ella, però, va assegurar que, tot i que no signaria documents, seguiria al capdavant de la institució. Acabats els sis mesos de condemna, la desobediència proclamada ha estat més simbòlica que efectiva. Així ho reconeix ella mateixa, ja que segons ha explicat a l’ACN ho ha fet vetllant per la “integritat” dels treballadors i evitant “perjudicar” el ciutadà. Diu, però, que si els “estaments superiors que reiteren el dret a l’autodeterminació” haguessin facilitat “les eines”, la situació “hauria estat diferent”. Veïns i comerciants comparteixen que, malgrat que Berga ha viscut en un estat inèdit, la ciutat ha funcionat amb tota normalitat.\n“Berga no ho ha notat perquè el municipi ha seguit funcionant”, diu Venturós. La seva inhabilitació ja ha acabat, però amb ella va perdre l’escó al govern municipal i, per tant, només podrà ser alcaldessa de nou si la candidatura de la CUP que encapçala guanya els comicis del proper 26-M.\nLa mateixa Venturós reconeix que aquest mig any no ha estat fàcil. Les qüestions de transcendència “s’han tractat amb mi igual”, però s’ha optat per evitar anar a més perquè les decisions que es prenguessin “no poguessin quedar invalidades”. També, per “salvaguardar la integritat dels treballadors” municipals, les trobades han comptat sempre amb la presència de “persones electes”.\nCol·lisions de legalitats\nVenturós parla de la desobediència com a “una acció col·lectiva” i agraeix el suport que ha rebut –tant a nivell ciutadà com per part d’algunes formacions polítiques- per seguir exercint “el mandat popular”. No obstant això, reconeix que “amb una legalitat pròpia, com estava previst amb les lleis aprovades l’octubre de 2017, nosaltres hauríem seguit treballant”. El problema recau en què, en el context actual, el xoc amb l’estat espanyol “sense un marc normatiu que t’acompanyi t’impedeix arribar enlloc”. Segons ella, si “haguéssim tingut una legalitat pròpia, la situació hauria estat diferent”. “Però això avui en dia no passa i estem molt més enrere que fa dos anys”, afegeix.\nUna qüestió econòmica\nEls veïns corroboren que no tenir alcalde accidental no ha canviat res. Expliquen els líders veïnals dels Pedregals de Berga, Ramon Fontquerni, i de la Valldan, Joan Pla, que en els darrers mesos s’ha notat més el malestar de la ciutat amb la gestió de la CUP que el fet que Venturós estigués inhabilitada. L’equip de govern ha practicat quatre anys de polítiques austeres per reduir l’elevat dèficit i, en conseqüència, Berga ha patit una davallada de les inversions.\n“Potser s’ha notat més al final que no hi ha calers, això és el que ara copsa la gent”, diu el president dels Pedregals. Tot i mostrar-se comprensiu amb què era necessària “aquesta disminució del dèficit”, creu que “hi ha algunes petites coses que es podrien haver fet”.\nLafede.cat denuncia una “falta de voluntat política” en la creació del Centre Català d’Empresa i Drets Humans\nL’Audiència revoca una interlocutòria que acordava investigar el patrimoni d’Alay i insta el jutge a motivar-ho millor


Nom: PONTETS DINS EL POBLE\nAltres noms: Ponts del Relliquer\nAdreça: Diferents ponts sobre la riera que travessa el poble\nSituats dins del nucli urbà de la població d'Espolla, a la banda nord-oest del terme i a la zona coneguda com el Relliquer, la qual es construí seguint el camí del puig Castellar paral·lel al còrrec del Merdanç.\nEs tracta de dos petits ponts construïts damunt del rec del Merdanç amb la intenció d'integrar-lo al paisatge urbà. Un d'ells està situat a l'extrem de tramuntana del poble mentre que l'altre es localitza a l'inici del carrer del Relliquer. Ambdues estructures presenten un sol arc rebaixat bastit amb pedra desbastada disposada en sardinell i es recolzen a les parets de la riera. Les petites baranes són bastides amb el mateix tipus de pedra, tot i que algunes refeccions són bastides amb maons. Situats dins del nucli urbà de la població d'Espolla, a la banda nord-oest del terme i a la zona coneguda com el Relliquer, la qual es construí seguint el camí del puig Castellar paral·lel al còrrec del Merdanç.\nEs tracta de dos petits ponts construïts damunt del rec del Merdanç amb la intenció d'integrar-lo al paisatge urbà. Un d'ells està situat a l'extrem de tramuntana del poble mentre que l'altre es localitza a l'inici del carrer del Relliquer. Ambdues estructures presenten un sol arc rebaixat bastit amb pedra desbastada disposada en sardinell i es recolzen a les parets de la riera. Les...\nConstruccions bastides en època moderna, entre els segles XVI i XVII.


Inici del projecte AVIMCAP-COVID19 – Catedra DOTS\nEl passat 23 de febrer es va iniciar el projecte AVIMCAP-COVID19: Avaluació de l’impacte de les polítiques públiques de la campanya agrària a Lleida en el marc de la COVID-19. Abordatge multidisciplinar, multifactorial i dels determinants socials de la salut.\ntenint en compte l’afectació per la COVID-19 que va patir Lleida (possiblement, més que la resta de Catalunya) en l’activitat del sector agroalimentari i a l’impacte dels determinants socials de la salut sobre mà d’obra agrícola (especialment al conjunt de treballadors/es temporers agrícoles). En aquest sentit, és necessari un abordatge científic, multifactorial, interadministratiu i institucional. Per això, AVIMCAP-COVID19 té 4 eixos:\n1- Abordatge dels determinants socials de la salut en treballadors de la\n2- Estimació dels recursos necessaris per a la campanya agrària.\n3- Avaluació de l’impacte de les polítiques públiques desplegades per les diferents administracions i del sector en la campanya agrària 2021.\n4- Dissenyar una intervenció social en l’àmbit local que doni resposta als determinants socials de la salut relacionats amb la campanya agrària.\nEls membres de la Càtedra DOTS-UdL participaran activament en el projecte AVIMCAP-COVID19, sobre tot, en el quart eix.\nReunió virtual entre els membres del Projecte RETSASO Presentació de la Càtedra DOTS-UdL al Seminari SI-FEPTS


InicioPortadaNou canvi de jutge en el cas del crim de Susqueda\nEl cas del crim de Susqueda canviarà de jutge en els propers dies segons avança El Punt – Avui. El cas, que s’instrueix fa tres anys, el va iniciar Javier Burgos que al mes de març va obtenir el trasllat que havia demanat.\nAra la jutgessa instructura era Marta Sitges, que properament serà rellevada per un jutge acabat de sortir de l’escola judicial. Serà, per tant, el tercer magistrat del complicat cas dels assassinats dels joves maresmencs Marc i Paula, fet que suposarà un alentiment del procés perquè el nou jutge haurà d’estudiar el cas des de zero.\nPer evitar aquest extrem es va plantejar al Tribunal Superior de Justícia (TSJC) la possibilitat que l’actual jutgessa es quedés com a reforç per assumir el sumari de Susqueda i altres casos pendents, com el de l’accident mortal de l’inflable de Caldes de Malavella o el de les nenes assassinades a Vilobí. Aquesta possibilitat, però, no és viable perquè equivaldria a un nomenament especial que vulneraria el precepte constitucional i el dret fonamental de garantir la presència d’un jutge predeterminat, que no pot ser altre que el nomenat, segons explica al diari el president de l’Audiència de Girona, Fernando Lacaba.\nUna possibilitat més factible és demanar suport a través del que es coneix en el funcionariat com a comissió de serveis -un reforç amb hores extra- un cop el nou jutge s’hagi incorporat. Això ja es va fer el 2018 però cap jutge es va presentar.\nEl perill radica en que el nou jutge demani el trasllat un cop hagi passat el primer any, que és d’obligada permanència.


[REQ_ERR: UNKNOWN] [KTrafficClient] Something is wrong. Enable debug mode to see the reason. Acolliments Familiars - Creu Roja\nL'Acolliment explicat als infants\nArticle publicat al n. 1219 de Cavall Fort\nDescarrega't els punts de llibre\nClick per descarregar retallable\nClick per descarregar punts de llibre\nQuè és l'Acolliment Familiar\nL’ACOLLIMENT FAMILIAR ÉS UN DEURE SOCIAL\nXavier i Teresa. Família acollidora de 2 germans\nQuè més diuen les famílies acollidores?\nEl Servei d’Acolliments Familiars de Creu Roja organitza periòdicament sessions informatives on s’amplia la informació sobre l’acolliment familiar. Aquestes sessions informatives també es poden realitzar a les diferents Oficines Locals i Comarcals de la Creu Roja a la demarcació de Barcelona que col·laboren amb el servei. Vull més informació.\nEts una família acollidora? Digues què és per a tu l'acolliment\nGuia de l'acolliment\nDossier de l'Acolliment\nEn família, per dret.\nLa teva aportació es destina íntegrament a l'acolliment familiar. La teva ajuda fa que més infants puguin accedir al caliu d'una llar.\nEn nom seu, moltes gràcies.\nEts una nena o un nen acollit? Envia’ns el teu dibuix sobre l’acolliment familiar\nQuè ofereixen les famílies acollidores?\nFaciliten un entorn afectiu.\n+ llegir més.\nProcuren el seu desenvolupament relacional.\nS'encarreguen de tenir cura de la seva salut.\nS'ocupen i donen suport a la seva escolarització.\nOfereixen un entorn lúdic i de lleure.\nFaciliten la relació amb la seva família d'origen.\n“ A veure, jo abans de les visites estic una mica nerviós per veure què em dirà per lo del cabell o altres coses...”\nIsaac, 11 anys\nEts una nena o un nen acollit? Envia’ns la teva frase!\n“Estic d’acord (amb l’acolliment permanent), però, si la meva mare ve a Barcelona, podré veure-la algun dia? A mi m’agradaria molt.\nEstic d’acord amb viure fins que sigui gran amb la mama (Jorgina) i el papa (Andreu)”.\nAndrea, 9 anys\nJoan: - Avui m’he quedat sense pati per venir a Barcelona.\nAcollidora: - Sempre li fa mandra venir.\nQuan la visita ja acaba, i se’ls comunica que és l’hora de marxar:\nJoan: - No, jo em vull quedar.\nJoan, 8 anys\nper a entitats i centres educatius\nLes famílies acollidores diuen..\n“Compartir un temps de vida d’uns infants excepcionals. “\n“L’acolliment és un viatge en el qual embarques sabent que no tornaràs mai més a aquell port del qual has partit. HI haurà tempesta, bufaran vents de tramuntana, vents suaus i mar serena. Pots naufragar, però també descobrir i compartir nous horitzons”.\n“L’acolliment és l’acollida i l’acceptació de l’altre, del seu passat que moltes vegades ens és una incògnita, del present, del que de vegades no entenem amb el nostre codi de vida, i del futur que se’ns presenta com una incertesa.”\n“L’acolliment és fer camí al costat de l’altre, dels altres, és acompanyar, acceptar, respectar, compartir les coses que ens anem trobant a mesura que anem caminant”. “Estem compartint una part de camí, amb l’esperança de tenir per sempre més un petit gran record d’aquella personeta que és única”.\n“Quan s’acull un nen, és molt més el que es rep, que allò que es dóna... per tant només em resta donar-te les gràcies per deixar-te acollir per nosaltres”.\nMolts nens i nenes que esperen viure amb una família, encara que sigui temporalment, han viscut situacions familiars i socials difícils, sovint amb carències i sense un entorn protector i segur. Les causes que poden fer que pares i mares no puguin exercir les seves responsabilitats parentals, molt sovint estan relacionades amb temes de salut, de consum de substàncies nocives, de manca de capacitats i de recursos... I, amb molta freqüència, els pares i mares que es troben en aquestes condicions no disposen de xarxa familiar i social que els doni suport.\nLa legislació catalana, en consonància amb les convencions i orientacions internacionals, reconeix l’acolliment familiar com a la primera mesura de protecció a considerar quan es donen situacions de desemparament. La mesura protectora d’acolliment familiar es pot constituir tant amb família aliena com amb família extensa. Altres mesures de protecció són: acolliment en centre residencial d’acció educativa (CRAE), acolliment en centres o unitats d’educació intensiva (CREI), acolliment preadoptiu, mesures de transició a la vida adulta, i qualsevol altra que sigui aconsellable d’acord amb les circumstàncies de l’infant o adolescent. (L14/2010, Art.120).\nQuan per a aquests infants i adolescents es fa proposta d’acolliment familiar però no es disposa de la família adient, el més habitual és que romanguin en els centres esmentats, a l’espera de comptar amb una família acollidora que pugui cobrir les seves necessitats.\nLa relació amb la seva família\nLes visites amb la família d’origen constitueixen una part essencial del procés d’acolliment, donant continuïtat a la relació establerta entre el nen/a i la seva família. L’objectiu de les visites és el d’oferir un temps i un espai en què família i nen/a puguin preservar o refer el lligam afectiu.\nLes famílies acollidores assumeixen el compromís ineludible de respectar i facilitar l’assistència dels nens i nenes a les visites amb la seva família. En molts casos, els contactes periòdics dels nens i nenes amb aquella part de la seva vida que de vegades és viscuda amb un cert patiment, els genera un estat emocional particular, amb mecanismes de defensa que poden anar des de la indiferència i la fredor fins al malestar i la ràbia, amb conductes que poden ser interpretades per la família acollidora amb desconcert i incomprensió. D’altra banda, el contacte continuat, encara que sigui periòdicament, amb els progenitors o amb familiars significatius, pot ajudar els infants a construir el fil conductor de la seva pròpia història vital, i pot ajudar-los en a comprensió de les causes que van originar la separació i en les dificultats persistents que puguin impossibilitar el retorn.\nOficines Locals i Comarcals\nCreu Roja al Barcelonès Nord\nAvda. Alfons XIII 349- 08918\nCreu Roja al Berguedà\nCarrer Barcelona, 26 – 08600\nCreu Roja a Caldes de Montbui- Palau- Solità i Plegamans- Sant Feliu de Codines\nCarrer Anselm Clavé, 5 – 08140\nCreu Roja a Cerdanyola del Vallès-Ripollet-Montcada\nAvinguda de la Creu Roja, 25 -08290\nc. Joan Prim, 38. - 08402\n93 861 12 40\nCreu Roja a Hospitalet de Llobregat\nCarrer Miquel Peiro i Victori, 47 – 08906\nCreu Roja a l’Anoia\nCarrer de Les Comes, 34 -08700\nCarrer Saleses, 10 -08241\nCreu Roja al Baix Llobregat Centre\nAvinguda Valencia, 24 – 08750\nCreu Roja a Mollet – Baix Vallès\nCarrer Enric Roses, 5 – 08110\nCreu Roja a l’Alt Maresme\nc/ Sant Joan, 87- 08397\nCreu Roja a Sabadell\nC/Marqués de Comillas, 97 -08202\n93 726 55 55\nCreu Roja a St.Cugat-Rubí-Valldoreix\nCarrer Sant Juli, 2 - 08173\nCarrer Molí d’En Saborit, 5-7 – 08500\nCreu Roja a l’Alt Penedès\nVILAFRANACA DEL PENEDÈS\nCarrer Eugeni d’Ors, 22 -08720\nQuè és per a tu l'acolliment?\nLa teva definició\nVull aparèixer amb el/s nom/s\nLa teva definició podrà ser publicada i visible en el web.\nEnvia'ns la teva frase\nLa teva frase\nLa teva frase podrà ser publicada i visible en el web.\nSessions informatives per a famílies\nLa població és obligatoria.\nEl nom és obligatori.\nEntitats, empreses i centres educatius\nEl nom de l'entitat és obligatori.\nEnvia'ns el teu dibuix\n1. Fes el teu dibuix i posa-li un títol.\n3. Envia'l a la nostra adreça:\nIndicant a l'assumpte: "Dibuix per al web".\n4. No t'oblidis de posar el teu nom i la teva edat.


Torna la gran cita del cinema ‘indie’ de la nostra ciutat, L'Alternativa, un festival on les pel·lícules de risc són les protagonistes i on trobem pel·lícules per a tots els gustos. La 23a edició tornarà a celebrar-se entre el CCCB i la Filmoteca, amb un programa que ve arriba carregat de bones propostes entre el 14 i el 20 de novembre.\nHi trobarem de nou les dues seccions a competició de l’Alternativa Oficials amb llargmetratges i curtmetratges. També altres seccions que com L’Alternativa Paral·leles presenta diversos homenatges com el que enguany està dedicat a Maurice Pialat i a la productora Les Films du Worso. La secció Panorama estarà dedicada al cinema nacional mentre que el vessant familiar estarà representat per la secció Petit Experiments.\nFinalment, l’Alternativa Hall ofereix hores de programació gratuïta al Hall del CCCB, que aquest any tractarà el candent tema de l’efecte que té el turisme de masses sobre les ciutats.\nPublicat divendres 14 octubre 2016


William Christie broda la Missa en si menor | Elsa Álvarez Forges\nWilliam Christie broda la Missa en si menor\nEl cicle Palau 100 Bach ha tingut una cloenda de luxe, amb un concert encapçalat per un William Christie pletòric que, al capdavant de Les Arts Florissants, van interpretar la gran missa catòlica de Bach, tal com la va anomenar el seu propi fill Carl Philipp Emanuel. Estem parlant de la Missa en si menor, BWV 232. A través d’una interpretació un punt més terrenal que espiritual, Christie gairebé ens va fer oblidar que érem en una sala de concerts per fer-nos endinsar en la bellesa mística i sòbria del cantor de Leipzig.\nÉs conegut que la producció religiosa de Bach inclou molt poques misses, i totes estan escrites segons la litúrgia luterana, que només consta de dues parts: el Kyrie i el Gloria. Són, doncs, misses molt curtes (Missa Brevis). Però el cas de la Missa en si menor és ben diferent, atès que encara ara hi ha misteris al voltant de la gestació d’aquesta obra. Malgrat tenir un número de catàleg prou baix, és una de les darreres obres del compositor, que no va culminar fins al 1749, un any abans de morir. Aquesta missa, a part del Kyrie i el Gloria, consta de Credo, Sanctus, Benedictus i Agnus Dei. És a dir, té l’estructura d’una missa catòlica, com les que se senten habitualment en concert.\nWilliam Christie, abillat de gala amb mitjons vermells, va fer-se càrrec de la direcció de l’obra i alhora va executar-ne les parts de clavecí. Les Arts Florissants, el conjunt que va fundar el 1979, es compon d’una orquestra de dimensions reduïdes que toca amb instruments originals, i d’un cor també reduït, del qual destaca la secció de sopranos, amb unes veus brillants i homogènies que donen rodonesa al conjunt. Malgrat que el Kyrie inicial no va arribar al grau de l’excel·lència –va mancar unitat dins el cor–, ja des de la segona secció, el Christe eleison, Les Arts Florissants van demostrar el seu bon fer en plenitud. Precisament en aquest Christe eleison vam poder copsar una harmonia i una conjunció perfectes entre les veus de la soprano Katherine Watson i el contratenor Tim Mead.\nKatherine Watson va demostrar que és una cantant tot terreny, ja que té una veu que sense ser preciosa és molt dúctil, té un bon registre agut i un de greu i una línia de cant depurada i elegant. Va estar especialment esplèndida en els duos amb altres solistes, en què la seva veu feia que es produís una amalgama prodigiosa. Tim Mead és un bon cantant, però amb una veu un xic estreta a la qual falten harmònics. El seu Agnus Dei, l’ària estrella d’aquesta missa, portat per Christie a un ritme una mica més ràpid del que estem acostumats a sentir, va ser polit i correcte, però li va mancar solemnitat. El jove tenor Reinoud Van Mechelen va exhibir una línia de cant molt bona, però els aguts li van sonar poc timbrats. El baix André Morsch, si bé a la primera ària va semblar que anava faltat de greus, a la segona va cantar considerablement millor, amb una veu més ampla i expandida.\nPerò els protagonistes no van ser els solistes, sinó Les Arts Florissants. Cal destacar-ne les seccions de vent de l’orquestra, que amb instruments originals, toquen amb un so bonic, brillant, gens encarcarat; i especialment cal fer menció de la trompista, Anneke Scott. En l’ària “Quoniam tu solus sanctus” va sortir a tocar la seva part solista al costat d’André Morsch amb un instrument de forma exuberant sense fer cap errada, cosa absolutament meritòria tenint en compte l’enorme dificultat que presenta l’execució amb aquests instruments, que no estan dotats dels mecanismes moderns. I finalment, s’ha de dir que William Christie ens va fer sentir una missa una mica diferent, amb ritmes més ràpids, sense recrear-se en cap de les parts, amb un aire més terrenal, donant més protagonisme a l’estètica musical que a l’espiritualitat d’una obra religiosa. És la seva manera d’entendre aquesta pedra angular de la música i de la cultura occidental, i al públic del Palau li va agradar molt, perquè en acabar els aplaudiments entusiastes van ploure sense parar. Va ser un goig veure un Palau ple amb un públic dempeus, entregat a l’art de William Christie i Les Arts Florissants.\nLes Arts Florissants Palau 100 Palau de la Música Catalana William Christie


LA DONA DEL MIRALL | el Blog de l'Associació de Dones Pal·las Atena\n“Una dona, davant el mirall es duplica. Dues mirades, sovint crítiques, dues maneres de mirar. No sempre, però, s’agraden. El vidre només reflexa la veritat, i a voltes, una voldria ser enganyada. No sempre, el rímel i el maquillatge, arriben a dissimular les arrugues prematures, o la tristor. El mirall parla clar i les dones han après, al pas del temps, a dialogar amb elles mateixes, quan es miren.”\nA veure com he quedat..? .No estic malament del tot. Aquest tallat de cabell m’afavoreix. On tinc el fermall?. No sé si quedarà bé amb aquest vestit. Si, no està malament. Avui he de fer goig, vaig a fer el més gran disbarat de la meva vida. Ho jugo tot a una sola carta. Acabo de complir els 63 i vaig a fer la gran tombarella que capgirarà el meu futur.\nSaps que vaig haver de lluitar, per aconseguir entrar a formar part, de la directiva de l’empresa de construcció de la família. No em volien, per la meva condició de dona. Tenia davant meu, molts cosins que es disputaven els millors càrrecs. Altrament, mai he acceptat que el meu sexe, pogués comportar-me qualsevol limitació. He estudiat i m’he preparat a fons per a treballar al costat del pare. Durant anys no he promocionat i he treballat de secretària al despatx d’un dels arquitectes. He vist com els meus cosins tots anaven prosperant, mentre jo em floria en aquella feina anònima.\nUn dia, mirant-me al mirall, aquest mateix mirall de sempre, vaig advertir un cert aire de frustració que no em va agradar. Si, amiga meva, feia cara d’avorriment, “de clàssica executiva amb empenta”. Els meus ulls blaus s’havien tenyit d’una pàl·lida grisor. Havien perdut aquella tonalitat blava del mar als mesos d’estiu. Tu m’has volgut advertir, més d’una vegada, que m’anava pansint, que no fruïa de la vida. Jo, obsessionada per escalar un alt càrrec, he deixat la joventut enrere, no he tingut pretendents. Quan de tant en tant, algú em volia festejar, potser pels diners?, me’l treia de sobre i santes pasqües. No tenia temps per a perdre i si molt a guanyar, fent carrera empresarial.\nSi, si, m’he sentit molt sola. Sempre de viatge de negocis, d’hotel a hotel, d’avió en avió…. Reunions i més reunions, que m’han apartat d’una vida normal i familiar. Però, ho he aconseguit, sóc la directora general de l’empresa. Tots em respecten i em temen. A les nits, després de mirar-me amb els teus ulls crítics, m’he preguntat més d’un cop, si ha valgut la pena tan de sacrifici. Quan sento aquella coneguda buidor en el meu cos, quan trobo a faltar uns braços que m’estrenyin ben fort, que m’acaronin, aleshores, trec les meves “joguines eròtiques”, cercant el plaer que mai he obtingut de manera natural.\nDoncs bé, estimada meva, aviat no em caldran. Ja tinc parella. M’agafo un any sabàtic i marxo amb ell a donar la volta al món. No te n’havia parlat mai perquè el considerava un més d’aquells homes de negoci que sovint trobava a les reunions. Es diu Enzo Fabrizzi, s’acaba de jubilar i vol que jo l’acompanyi en la seva ruta de plaer. Ben cert és que quan jo arribava, ell s’aixecava immediatament i venia a saludar-me. Era un gest elegant que íntimament agraïa. Alguna vegada me’l trobava en el restaurant del hotel i dinàvem plegats. Però en el meu darrer viatge a Paris, va coincidir que ell, celebrava els seus 65 anys en el sopar de l’empresa. Allí va anunciar-nos que definitivament es jubilava i ho deixava tot a mans del seu fill. Recordo que li vaig dir, tot fent dringar la meva copa de xampany amb la seva.\n– Sabràs viure sense fer res?.\nOh, ja ho crec. He deixat enrere tantes coses per fer que ara recuperaré el temps perdut. Tu estàs contenta de la vida que portes?. Sempre amunt i avall, carregada amb tots els protocols, cercant acords…. Mira que en fa d’anys que et trobo arreu d’Europa.\n– No m’ho he plantejat mai. Tu tens família, però jo no. No sé si….\n– La meva família consta només del meu fill i els meus dos nets. La dona se’m va divorciar fa ja una colla d’anys. Primer de tot, penso fer un viatge de plaer, no de negocis, per tot el món. Començaré rodejant la costa de la Mediterrània, en vaixell. Tot ben lentament, fruint del sol i el mar. Després, en el meu jet particular, aniré fent escales per allà on m’assembli, sense cap ruta establerta, lliure de fer el que em plagui. Un somni, veritat?\n– Tu ho has dit, un somni. Jo visc de les realitats quotidianes.\n– I així et vas pansint de mica en mica. Escolta, puc fer-te una pregunta….indiscreta?. No t’has casat mai?.\n– Doncs, no. Crec, crec que no he tingut temps.\nAleshores va començar a fer un discurs en italià força divertit, clamant al cel i la terra per aquella injustícia. Com una “bella dona” podia viure fora del sagrat vincle del matrimoni?.\n– Jo et feia divorciada, vet ho aquí.\nRecordo que per uns moments va deixar la seva verborrea, agafant dues noves copes que li oferia un cambrer. Tot mirant-me directament als ulls, em va dir….\n– I si m’acompanyessis en el meu viatge?. Tindríem prou temps per a conèixer-nos a fons. Tots dos som ja granadets i podem gaudir d’una experiència única.\nPer poc no m’ennuego amb el cava. Uns copets de la seva mà a l’esquena, em van alleugerir. No sabia quin posat fer… Parlaria seriosament o em prenia el pèl?.\n– Et trobes ja bé?. La meva proposta no és res d’altre món. Tu et demanes un any sabàtic i si t’agrada, fas un cop de cap i renúncies definitivament a la feina. Jo m’imagino que la nostra experiència ens pot dur a viure el nostre futur plegats. I si no va prou bé….com diu en Humphrey Bogart, “sempre ens quedarà Paris”.\nVam sortir a la terrassa i allí continuàrem la conversa. Recordo que la lluna, aquella nit, era més blanca que mai i la flaire de les gardènies em torbaven. Tot d’una vaig pensar que jo encara era verge i aquest pensament em neguitejava. Com podria explicar-li que jo mai….mai…Se’n riuria de mi, senyor!, quina vergonya!. La vergonya, saps, va desaparèixer, quan em va abraçar. Noia, la imaginació queda curta davant la realitat. De seguida vaig dir-li que si. Noia, quins braços, quin tremolor….!\nSi, ara els meus ulls tenen aquella tonalitat del blau del mar dels mesos d’estiu. I tu em dius que em trobes bonica. Doncs be, adéu.\nL’Enzo m’espera al cotxe que ens durà al port on embarcarem al seu vaixell. Crec sincerament, que l’any sabàtic tindrà cua…Em penso menjar el món….\nFora la imatge, el mirall queda sol i trist. Tardarà a que li tornin a parlar. Si més no, un any sencer.\nBONES VACANCES A TOTES !!!


Marc Bataller, convocat per a la Copa Pirineus amb Espanya - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nMarc Bataller, convocat per a la Copa Pirineus amb Espanya\nMarc Bataller, de l'equip mini verd de l'EBSF Paidos Asfe de Sant Fruitós, ha estat seleccionat per la federació espanyola per assistir al Trofeu Pirineus, que es jugarà a les localitat aragoneses de Jaca i Sabiñánigo del 29 d'abril fins a l'1 de maig. La convocatòria s'adreça als nois de menys de 13 anys. El bagenc va ser subcampió d'Espanya en l'estatal celebrat a San Fernando (Cadis), integrat en l'equip de mini de la selecció catalana.\nEn aquesta competició, l'equip amb els nois seleccionats jugarà una sèrie de partits de preparació amb clubs. Bataller té 11 anys i en la lliga juga amb el Paidos Asfe en el nivell A-1 de minibàsquet.


Francès nivell preintermedi (A2-B1) | UIC Barcelona\nAmb el Curs extensiu de francès de nivell preintermedi, nivell A2-B1 del Marc europeu comú de referència per a les llengües (MECR), aconseguiràs un domini lingüístic general de la llengua francesa que et permetrà comunicar-te de manera satisfactòria amb altres parlants. Així mateix, aprendràs a utilitzar expressions d’ús freqüent i a satisfer les necessitats relacionades amb la rutina diària. Per assolir aquests objectius, treballaràs conjuntament totes les destreses bàsiques de la competència comunicativa: comprensió auditiva, comprensió lectora, expressió escrita i expressió oral. A més, el curs cobreix els continguts gramaticals, lèxics, funcionals i culturals bàsics i necessaris per crear contextos comunicatius conduents a l’aprenentatge de la llengua.\nAquest curs s’adreça a tots els alumnes interessats a aprendre francès. Els alumnes es distribuiran en grups per nivells; per tant, encara que tinguis un coneixement bàsic de la llengua, t'animem a inscriure’t a aquest curs. Si vols saber quin és el teu nivell, només has de fer la prova que trobaràs en aquest enllaç. Per completar la prova, cal triar la llengua en la qual vols llegir les instruccions, seleccionar i fer les proves de gramàtica i de comprensió escita de francès, fer una captura de pantalla dels resultats i enviar-la a multiling@uic.cat.


«La Font et mou»: bellugar-se i crear vincles - Regió7\n«La Font et mou»: bellugar-se i crear vincles\nCinc entitats han participat en una nova iniciativa que ha culminat aquesta setmana amb unes olimpíades al barri manresà\nMaria Oller | Manresa\nUn altre dels grups que han participat en la iniciativa\nPersones d'edats i de característiques molt diferents poden coincidir en un mateix projecte. Ho han fet alumnes del cicle formatiu d'Atenció a la Dependència de l'institut Guillem Catà, usuaris d'Ampans, usuaris del Casal Cívic de la Font, gent gran de la residència del barri i l'associació de veïns. Tots ells han protagonitzat la primera edició de «La Font et mou». Des del principi de febrer, s'han trobat cada dimecres per entrenar-se en diverses proves esportives. Aquesta setmana, cinc equips formats per persones de totes les entitats han participat en unes olimpíades que han posat el punt i a part al projecte.\n«La Font et mou» no va sorgir de cap encàrrec, sinó de la motivació de persones de les entitats esmentades, que n'han fet el barri de la Font l'eix vertebrador, i l'activitat física i els participants, els protagonistes. Els organitzadors en destaquen el caràcter integrador, amb la promoció de la inclusió mitjançant l'esport i creant xarxa comunitària. El fet que es trobessin cada setmana ha propiciat la formació de nous vincles intergeneracionals i amb persones de diversitat funcional a través de practicar diferents proves de mobilitat. Cada dimecres, els alumnes del cicle eren els encarregats de dinamitzar els entrenaments.\nLa cirereta, unes olimpíades\nAquesta setmana s'han vist els resultats a les olimpíades. Els participants han competit en proves de punteria, bitlles catalanes i un trivial cognitiu, entre d'altres, pensades per a gent gran i persones discapacitades. En l'acte inaugural, l'alcalde, Valentí Junyent, va valorar la voluntat de sumar esforços d'entitats implicades. Per part seva, el responsable del Programa de Civisme i Valors del departament de Treball, Afers Socials i Famílies de la Generalitat, Jaume Forés, va destacar la importància de projectes innovadors i d'arrelament al territori com «La Font et Mou». Es van repartir les samarretes de cada equip i hi va haver desfilada i una mostra de la prova de bitlles catalanes.\nCada entitat ha treballat amb objectius diferents, de manera que la vuitantena de participants han pogut aportar-se coses uns als altres. «Volem educar els nostres alumnes sobre el terreny i desenvolupar altres competències com, per exemple, treballar la individualitat i les necessitats de cada persona agafant més responsabilitat i autonomia», explica Carol Egea, professora del cicle formatiu del Catà. Els alumnes es mostren satisfets amb el projecte. «Així podem veure el que estudiem a classe de manera més interactiva», comenta la Laura, una estudiant de segon any. A banda de dinamitzar les activitats, els estudiants han donat suport a usuaris que necessitaven atenció especial o han anat a buscar les persones de la residència La Font.\nDes de totes les entitats han valorat molt positivament la formació de nous vincles i la cohesió entre els participants. Queren Rivera, de la fundació Ampans, afegia que volien fomentar l'autonomia i l'autoestima d'usuaris que viuen al barri. I des de la residència La Font valoraven que ha suposat un al·licient en la rutina diària.\nAvui tindrà lloc la cloenda, amb l'entrega de premis i medalles i la presència d'autoritats. Els organitzadors ja es plantegen repetir la iniciativa l'any vinent. Deixant de banda quin equip triomfi, la cooperació, l'activitat física i el treball en equip en seran els guanyadors.


El Parc Central s’omple d’activitats per cercar La Vacuna del Bon Tracte que protegeixi els infants de la violència\nDiumenge al matí es va fer Festa dels Drets dels Infants a Igualada. L’actor Joan Valentí va ensenyar als més petits com elaborar un remei per eliminar els virus de les pors davant la violència. L’objectiu era sensibilitzar i reivindicar el dret de l’infant a tenir un entorn segur a casa, a l’escola i al seu hàbitat proper. Durant l’acte també es va llegir el Manifest dels Drets dels Infants, a càrrec del Consell Municipal dels Infants d’Igualada, que ha estat l’encarregat de confeccionar-lo durant els darrers dies.\nAquest diumenge, al Parc Cantral, hi havia inflables, activitats esportives, jumping i diversos tallers per a sensibilitzar sobre els drets humans. Aquesta és una iniciativa del departament de Joventut de l’Ajuntament que compta també amb el suport del departament de Cooperació i de la Diputació de Barcelona i amb la participació destacada del Consell Municipal dels Infants d’Igualada.


L'Ajuntament condemnat per acomiadament improcedent — L' Opinió de Torrent\nL'Ajuntament condemnat per acomiadament improcedent\nUna sentència obliga a Torrent a pagar 30.000 euros per acomiadar a dues empleades a les quals no se'ls va renovar el contracte al març de 2016\nEl Jutjat social número 1 de València ha estimat aprcialmente la demanda interposada per dues treballadores que van ser acomiadades al març de 2016 el que significa que l'Ajuntament de Torrent haurà de "readmetre a la treballadora amb el pagament de salaris o procedir a l'abonament d'indemnització de 24.856 euros, que se sumarien als 5.949 euros que va percebre a la finalització del contracte, amb el que el total a pagar superaria els 30.000 euros". Aquesta sentència, que ha sigut feta pública pel Partit Socialista mitjançant una nota de premsa ha tornat a crear polèmica entre el partit ara en el govern i el PP, principal partit de l'oposició.\nEls socialistes culpen a les ex-alcaldessa, Mª José Català i Amparo Folgado, de "la seua mala gestió que ha probocado un nou colp a les arques públiques". Segons l'agrupació socialista, es tracta de "un nou marró heretat dels populars que toca les butxaques dels torrentinos". Des dels populars es defensen, la portaveu, Amparo Folgado, recorda que "el PSOE va entrar a governar al juliol de 2015, i els pressupostos de 2016 confeccionats per Andrés Campos, regidor d'Hisenda, incloïen a aqueixa persona, a més van estar fins al 31 de març i un dia després de l'informe de l'interventor no se'ls va renovar, quan se'ls havia dit que no hi havia cap problema".\nA més Folgado va més enllà, "casualment en la reunió de consell d'Idea't que va tenir lloc les 20:00 hores de la vesprada, Guanyant li va preguntar sobre si sabia que hi havia sentència i Campos va afirmar que no tenien informació, i la nota de premsa es va enviar abans de les quatre de la vesprada per l'agrupació socialista".


La núvia d'Europa: Formes de l'ètica\nFormes de l'ètica\nUnits generacionalment –tots dos són nascuts a Barcelona el 1963—, Oriol Izquierdo i Carles Torner ho estan també per una similar posició davant la vida. Escriptors, intel·lectuals, gestors culturals, pertanyen a una generació convençuda de la bondat de l’esforç, dels beneficis de la cultura, dels rèdits de la paraula i, a més, comparteixen, si més no en part, un suau ecumenisme en el que la fe posa un tint de valentia i d’estoïcisme en els judicis sobre la vida i sobre la literatura. Aquests trets comuns poden fer que els lectors veiem, en els seus nous llibres, un horitzó similar i amable (per “amable” vull dir que no és imposat ni combatiu), que ens reclama de pensar altre cop, des del particularisme de l’individu o des de la reflexió social i política, algunes de les formes de l’ètica.\nEl llibre de Torner, La núvia d’Europa, ja avança, des del títol, els paisatges i les preocupacions de l’autor, sempre espectador amatent de la situació del món i de les reflexions que sovint li provoquen els seus contactes, lectures o reflexions amb, o a partir de, les dels intel·lectuals d’arreu. I això gràcies a uns contactes que hem d’entendre com una extensió natural de l’important treball que l’autor ha dut a terme al si del PEN i, els darrers anys, des de l’Institut Ramon Llull. Anna Politkòvskaia, Yael Langella, Joseph Brodsky, Pedro Tamen, David Grossman, Zagajevsky, Milosz…. o indrets com Frankfurt i Sarajevo són noms que apareixen com a referents o excuses dels poemes. En uns casos a través de composicions que els són dedicades explícitament per la relació personal de Torner amb aquestes persones (Politkòvskaia, Langella), en d’altres perquè els poemes són respostes, inspiracions, versions o traduccions derivades d’aquells autors o indrets. L’origen d’aquests diàlegs no condiciona en absolut, però, la forma, que més aviat busca alguna provatura d’impacte, la denúncia o l’explicitació de la relació que ha estat colpidora o que s’ha vist interrumpuda. A destacar, pel seu agosarament dins del deliberat mimetisme, la “Marxa nupcial per a una difunta” en què Torner copia la pauta del famós poema avantguardista de Salvat-Papasseit “Marxa nupcial” per afegir el seu testimoniatge de primera mà de les sospites de la culpabilitat del govern Putin en l’assassinat de Politkòvskaia. També al poema “Rut desvetllada”, dedicat a Maria Mercè Marçal, el to discursiu vol exposar de manera clara la funció de la “veu que vol retre homenatge”, una funció que és, alhora, individual i pública. Els poemes “Baula”, dedicat a Jordi Sarsanedas, o “Destraduir Europa”, de caràcter més programàtic, van també adquirint aquest subtil to de discurs intel·lectual, especiat amb imatges personals, que situa la poesia de Torner en un camp clarament compromès, ètic. Però, com a lector, no estic segur que aquests siguin els poemes més eficaços, en tant que artefactes literaris, del llibre; per a mi, la gran sorpresa de La núvia d’Europa són “Divisa” i “Devora enllà”, on apareix bé una rima fluïda i enjogassada o bé una deconstrucció sintàctica brillant i reeixida.\nMoments feliços, d’Izquierdo, adopta un punt de vista (d’autor) diametralment oposat: la reflexió en veu alta de Torner ha esdevingut ara una sèrie de papers personals. Amb la repetició, sovint amb una puntuació escassa, amb un to que escoltem repetit en veu baixa, la major part dels poemes d’Izquierdo demanen de ser llegits sense massa publicitat. Per dues raons fonamentals: o per poder subratllar-ne millor la ironia i el distanciament o per donar acollida a una forma lírica d’exterioritzar la preocupació o el dolor personal. Dividit en quatre parts, Moments feliços dirigeix una mirada profunda al món, ironitza sobre aquest, es reclou en la intimitat i acaba per cercar en l’escriptura alguna permanència del dol per la filla morta. El to de les quatre parts és, però, reconeixible com una unitat de veu, que s’amara d’escepticisme i de dubte fins i tot en la fe: un “esperar i esperar que arribi l’hora, si arriba”. Entre la visió desencisada de la primera part (“cada nit és més llarg/ aquest camí de sempre”) i la ironia empeltada de Pere Quart de la segona només hi ha el to amb què l’escriptor s’enfronta al món; un poema divertit com “L’estiu a la platja” acaba referint-se al “món que entre tots construïm/ i que tant ens desagrada.”, un salt hàbil que també trobem a “Vestien pells”. Els poemes més intimistes de la tercera part recorden la fugacitat, la bellesa, allò que momentàniament assacia “la set de tant endins”. I a la quarta part hi trobem alguns dels poemes més colpidors del llibre per la força i l’exigència de la modèstia que la veu s’imposa en parlar de la mort, una exigència moral que demana, a parts iguals, coratge i renúncia. Dos llibres que són dos exercicis d’ètica, pública i privada, en uns temps que no ens hi tenen massa avesats.\nFrancesc Parcerisas, "Formes de l'ètica", El país, 18/12/2008\nAquí podreu descarregar aquí la crítica sencera en pdf\nPublicat per Carles Torner a 23:46\nFa deu anys que morí Joan Brossa\nPer dir dalt de la cadira\nEl 2009 serà Nadal tres vegades\nDemà, a les 19:30, a l'Ateneu Barcelonès\nCel de la Immaculada\nSi voleu escoltar Victor Hugo...


Des de l'EFA s'incideix, a més, que hi hagi “una connexió heliportuària permanent” entre el camp de vol de la Seu i el Principat\nAndorra la VellaLa crisi econòmica derivada de la sanitària no hauria de ser un fre per als projectes de construir al país un heliport i un aeroport. Això és almenys el que es desprèn del pla d’actuació que l’Empresa Familiar Andorrana (EFA) ha treballat per posar sobre la taula un seguit de propostes per a la reactivació econòmica. Així, en aquest document es recull la recomanació d’impulsar el projecte d’implantació d’un aeroport nacional, que cal recordar que és una iniciativa que ha impulsat la Cambra de Comerç, Indústria i Serveis, i també es demana que s’implanti i s’habiliti un heliport nacional.\nDes de l’EFA remarquen que l’escenari temporal en què s’haurien d’implementar aquestes propostes són de dos o tres anys, és a dir, que no s’estaria parlant d’una execució immediata. I és que cal tenir en compte que el Govern treballa per redefinir les prioritats en inversió en infraestructures i caldrà veure què és el que passarà, especialment, amb l’heliport, que és la que depèn més directament de l’executiu. De fet, des de l’entitat es va més enllà i no només es demana que es faci aquest heliport sinó que també es posa sobre la taula la demanda que s’habiliti “una connexió heliportuària permanent” entre l’aeroport de la Seu i Andorra.\nI precisament quant a l’aeroport de la Seu d’Urgell, que cal recordar que aquesta primavera ha rebut la certificació per operar vols amb GPS, des de l’EFA es demana a l’executiu que hi hagi un suport i l'impuls a vols regulars des de l’aeroport de la capital alturgellenca amb mercats emissors de potencials turistes.\nL’associació empresarial també defensa la creació d’un consorci per al desenvolupament d’infraestructures. I demana que es mantinguin les inversions en infraestructures actuals. També creuen que cal que es faciliti la iniciativa privada, “amb un eventual cofinançament amb el sector privat”.\nEFA aeroport Heliport


La DUN 2020 a Agroxarxa – Agroxarxa\nLa DUN 2020 a Agroxarxa\nFa un any, et comentàvem que en l’enquesta global de satisfacció que fem anualment als nostres clients, sempre, el servei millor valorat és el de Gestió d’Ajuts (DUN, CGE, Pla de Reestructuració de la Vinya, etc…), enguany ha seguit sent-ho, amb una nota de 4,32 sobre 5.\nMoltes persones encara tenen dubtes sobre que aporta fer la DUN a Agroxarxa. Tot i això, en els últims anys ens hem situat com els referents indiscutibles a Catalunya. Ens consta que tothom ens observa. El volum creixent de DUN’s que tramitem any rere any, unit als comentaris que rebem dels nostres clients ho reafirmen.\nI què destaquen els nostres clients?\nGenerem confiança. La DUN cada cop és més rellevant i s’ha convertit en el pilar central per la gestió de la teva explotació. No et pots permetre fer-la de ‘qualsevol manera’.\nMàxima qualitat i coneixement. Dedicar recursos a fer la DUN bé, és fonamental. D’aquí uns mesos, el que ara et sembla un detall irrellevant pot tenir un impacte importantíssim en algun aspecte futur. Financer, fiscal, legal, patrimonial, ajuts, laboral…\nRecordar-te també que, durant el període DUN, que acaba el proper 30 d’abril, pots demanar ajuts per la modernització de la teva explotació, i també, si ets jove, ajuts per la incorporació al món agrari.\nAbans d’acabar, et volem comentar també, que amb els mateixos valors d’aquest servei, ha nascut el nou servei de Medi ambient i producció alimentària, el qual, ara mateix està treballant molt intensament per poder ajudar-te a donar sortida als requeriments del decret de gestió de la fertilització. Fa poc, vàrem fer un breu resum en aquest article, però no pateixis, quan vinguis a fer la teva DUN, t’informarem adequadament i podràs prendre les decisions que més et convinguin per fer-hi front.\nJa pots demanar hora a qualsevol de les nostres oficines.\najuts, CGE, DUN, DUN 2020, subvencions


Exposició Otium, negotium, bellum. Els ponentins en època de Trajà – iPAT Serveis Culturals\niPAT Serveis Culturals, Uncategorized\nPublicat per iPAT Serveis Culturals el 16 Octubre 2017 16 Octubre 2017\nL’exposició dóna a conèixer el territori de l’interior al segle II dC\nDe vegades, disposar d’un pressupost limitat, una sala d’exposicions petita i representar a un municipi petit pot ser una excusa autocomplaent per no fer polítiques culturals. En altres casos, com el que us presentem, la voluntat de les institucions clarament preval sobre les limitacions.\nPer als que no conegueu Isona i Conca Dellà (des d’ara ja us hi recomanem la visita), és un municipi petit en població (poc més de 1000 habitants) però extens quant a territori (139 km2). La seva ubicació, una conca del Prepirineu, no és només un entorn magnífic, sinó que a més és ric en patrimoni cultural, amb jaciments paleontològics del Cretaci, jaciments aqueològics d’època romana i patrimoni arquitectònic medieval. Fa un parell d’anys ja hi vam col·laborar preparant una ruta que incloïa precisament jaciments paleontològics i restes romanes.\nImatge de la jornada del 5 d’agost de 2017, amb la participació de Projecte Phoenix – Legio VII Gemina de Tarragona.\nCom us explicàvem, aquest petit gran municipi ha assumit enguany el projecte de commemorar els 1900 anys de la mort de l’emperador Trajà, vinculat amb el territori i sota el regnat del qual la ciutat romana d’Aeso (sota l’actual Isona) va viure el seu moment de màxima esplendor. Els actes de commemoració van començar aquest mes d’agost amb la celebració d’una jornada lúdica i didàctica, que iPAT Serveis Culturals vam tenir el plaer d’ajudar a concebre i organitzar. Tot i això, ja estava previst que les commemoracions no acabessin aquí, sinó que tinguessin continuïtat en una exposició.\nÉs en aquest punt on l’Ajuntament d’Isona i Conca Dellà i el Museu de la Conca Dellà van sumar esforços amb altres referents del territori en la recerca i difusió de l’arqueologia romana. Es tracta de l’Ajuntament de Guissona, el Museu de Guissona i el Museu de Lleida. La mostra ha rebut, a més, el suport del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, l’Institut d’Estudis Ilerdencs – Diputació de Lleida i la participació de l’Institut de Desenvolupament de l’Alt Pirineu i Aran. Entre tots, van acordar impulsar una exposició que, de manera senzilla, donés a conèixer com era aquest territori interior en l’època de l’emperador Trajà, al segle II dC.\niPAT Serveis Culturals ha col·laborat amb aquesta iniciativa definint els continguts, triant les peces dels respectius museus que millor il·lustren aquesta època i produint els elements que formen part de l’exposició.\nPanell inicial, que destaca la trajectòria de Trajà.\nCom a punt de partida, vam centrar l’atenció en les ciutats d’Aeso (l’actual Isona, Pallars Jussà) i Iesso (Guissona, la Segarra), sense descuidar referències tant al context general de l’època com al món rural que envoltava els nuclis urbans. Presentem Trajà com un dels emperadors clau de l’Imperi, però fent especial incís en la repercussió que el seu regnat va tenir sobre el territori i la seva gent.\nPlafó dedicat al context territorial i a la realitat urbana d’Aeso i Iesso.\nPer conèixer les ciutats cal, com hem comentat, fer referència al seu context: quina extensió i quina població tenien? Com es comunicaven entre elles? Com s’organitzaven internament? Quins eren els recursos dels quals es nodrien?\nA partir d’aquí, l’exposició aproxima la mirada als aspectes de la vida quotidiana dels habitants d’aquestes ciutats de l’interior: els espais i ornaments de la llar, els productes agropecuaris i la seva translació a la cuina, les rutes comercials…\nCuina i economia.\nUn punt de parada important és la influència de l’exèrcit en el territori, valorant el paper que va tenir en l’ascens de les elits locals i el seu accés a càrrecs arreu de l’Imperi.\nEl panell que acomiada els visitants ens ofereix la visió més humana d’alguns personatges de la zona que coneixem gràcies a l’epigrafia. Dues dones i dos homes d’Aeso i Iesso ens expliquen en primera persona (gràcies a la interpretació dels actors del Grup de teatre els 4 Gats, de Guissona) les seves vides, que són un viu reflex de la societat i la política de la seva època. Els trobem representats en les làpides i pedestals que hi estan dedicats, junt a les quals hi ha uns codis QR que permeten accedir des de dispositius mòbils als vídeos enregistrats. Finalment, al mateix panell s’hi sospesen les semblances i diferències entre el món de Trajà i el nostre segle XXI.\nL’exposició, que es va inaugurar divendres 29 de setembre a Isona, es podrà visitar entre el 29 de setembre al 28 de novembre a l’Ajuntament d’Isona i Conca Dellà en el següent horari:\ndissabtes d’11 a 14h i de 17 a 19 h\ndiumenges d’11 a 14h\nPosteriorment s’instal·larà a la Biblioteca de Guissona de l’1 al 31 de desembre, amb els següents horaris:\ndilluns de 16 a 21h\ndimarts de 10 a 14h i de 16 a 21h\ndimecres de 16 a 21h\ndijous de 10 a 14h i de 16 a 21h\nA més de l’horari d’obertura indicat, en un i altre cas es poden concertar visites per a grups (especialment escolar: Dossier exposició Otium, negotium, bellum) combinades amb la visita a l’exposició permanent dels museus i la realització d’activitats didàctiques. Podeu trobar-ne més informació a:\nMuseu de la Conca Dellà. parc-cretaci.com museucd@parc-cretaci.com 973 66 50 62\nMuseu de Guissona. museudeguissona.cat didactica@guissona.cat 973551414\nEntrada prèvia Commemoració a Isona dels 1900 anys de la mort de Trajà


Una nit de Cap d'Any sense incidències rellevants - Sabadell Informa!\nInici » Notícies » Notícies Generals » Societat » Una nit de Cap d’Any sense incidències rellevants\n2 Gener 2015 a 13:00\nEspadaler agraeix el civisme i la tasca dels servidors públics\nEl conseller d’Interior, Ramon Espadaler, va fer ahir una valoració «molt positiva» del transcurs de la nit de Cap d’Any, tot agraint i posant en valor l’actitud cívica de totes les persones que han gaudit de la celebració fent un exercici de responsabilitat: «Són els que veritablement hem d’agrair que puguem tenir aquest balanç tan positiu», va remarcar el conselller. En la mateixa línia, també va agrair «la feina feta per tots els servidors públics que han estat treballant al servei dels ciutadans perquè aquests hagin pogut gaudir d’aquesta festivitat».\nEspadaler va subratllar que «per segon any consecutiu, no hem tingut cap episodi de cap festa il·legal», cosa que considera «un bon senyal, i ho valorem positivament». També va celebrar que «durant aquesta nit de Cap d’Any no s’hagi hagut de lamentar cap víctima mortal ni ferits greus a les carreteres catalanes».\nPel què fa al cos de Mossos d’Esquadra, durant tota la nit del 31 de desembre van dur a terme un dispositiu especial, que va durar fins l’1 de genera al matí, per tal d’assegurar el bon desenvolupament de la nit de Cap d’Any, amb l’objectiu principal de prevenir fets delictius i la conducció sota els efectes de l’alcohol o substàncies estupefaents: en total, es van desplegar 3.965 mossos d’esquadra, entre les 14h del dia 31 fins les 14h del dia 1 de gener.\nEs van realitzar, des de les 22h de la nit de Cap d’Any i fins les 10h del dia 1, 74 controls de trànsit, que van comportar 1.409 lectures d’alcoholèmia, de les quals 88 van resultar positives. Per una altra banda, es van realitzar 16 controls de drogues, 5 dels quals van resultar positius.\nPel que fa als controls de trànsit realitzats entre les 22.00 h de la nit d’ahir i les 10.00 h d’avui, els Mossos n’han fet un total de 74 a tot Catalunya. En aquests s’han efectuat un total de 1.409 lectures d’alcoholèmia, de les quals 88 han resultat positives. D’altra banda, s’han fet 16 controls de drogues, 5 dels quals han donat positiu. Arreu de Catalunya, els Mossos d’Esquadra van detenir un total de 35 persones; d’aquestes, 5 ho van estar per motius relacionats amb la celebració de la nit de Cap d’Any.\nA Barcelona van resultar detingudes un total de 4 persones per baralles, a la zona del Port Olímpic, i per agressió al porter d’una discoteca de la zona del centre de la ciutat.\nEls Bombers de la Generalitat van treballar en diversos serveis en les darreres hores de Cap d’Any i Any Nou.\nA destacar, un servei a la ciutat de Sabadell, on els Bombers van rebre l’avís d’un incendi als baixos d’un immoble al carrer Ordesa, 21, prop de les onze de la nit. Al lloc s’hi van desplaçar tres dotacions dels Bombers. El foc va calcinar la campana extractora i els armaris del costat, i la temperatura va afectar tota la cuina, i el fum, tot el pis. A les 23.16h el foc ja estava apagat, així que els efectius van ventilar el pis i inspeccionar els altres pisos de l’edifici, ja que l’escala era plena de fum. Els veïns d’un pis de la quarta planta es van confinar al balcó del seu domicili, però cap persona va resultar ferida.\nEn les darreres hores, els Bombers van treballar en una quinzena de serveis per incendis a la llar, i és per això que volen recordar els consells bàsics de prevenció i seguretat a la llar, que es poden consultar a la seva pàgina web.\nEl telèfon d’emergències 112 va atendre, des del vespre del dia 31 i fins les 10h del matí del dia 1, un total de 3.077 trucades relatives a urgències derivades de la nit de Cap d’Any, la majoria d’elles per incivisme, per temes relacionats amb el trànsit i per demanar assistència sanitària.\nUna part de les trucades, fins a 304, es van rebre des del Vallès Occidental.\nEl total de trucades a emergències van resultar per 2.336 incidents – cal recordar que un mateix incident pot originar moltes trucades al telèfon d’emergències – i un 44% d’aquestes es van derivar als Mossos d’Esquadra, un 17% a les diverses policies locals, un 34% al Sistema d’Emergències Mèdiques i un 4% als Bombers de la Generalitat.\nProtecció Civil també va fer un seguiment dels esdeveniments multitudinaris que van tenir lloc per Cap d’Any, sense que es produís cap situació d’emergència rellevant que impliqués l’activació de cap pla de Protecció Civil.\nFinalment, pel què respecta a la situació viària, no hi va haver cap accident mortal ni amb ferits de gravetat en tota la nit del 31 de desembre i el matí de l’1 de gener. Amb tot, el Servei Català de Trànsit recorda la importància d’extremar la prudència al volant o manillar, i no abaixar la guàrdia en els desplaçaments.\n#112 #alcoholèmia #Any Nou #bombers #cap d'any #emergències #Espadaler #festivitat #incendis #incidents #Mossos d'Esquadra #protecció civil #servei català de trànsit #Sistema d'Emergències Mèdiques #trucades\nEl 112 ha gestionat més de mig milió de trucades en el primer semestre de l’any


El Vendrell, contra el Suprem - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 27 de Desembre de 2010. 21:53h.\nPrimer municipi que aprova una moció de rebuig a la sentència sobre el català\nBenet Jané, alcalde d'El Vendrell, en una imatge d'arxiu\nEl Vendrell ha aprovat una moció de rebuig a la sentència del Tribunal Suprem (TS) contra la immersió lingüística en català, i s'ha convertit en el primer consistori català que duu a terme una acció d'aquest tipus. S'han registrat 11 vots a favor (CiU, 5; PSC, 5; ERC, 1), un en contra (PP), quatre abstencions (PxC) i s'han absentat dos regidors de CiU, dos del PSC i un del PP .\nLa moció recorda que el model català d'immersió lingüística "ha estat elogiat internacionalment" per "preservar la llengua i garantir la integració dels immigrants".\nA més, acorda "manifestar el seu desacord" amb les tres sentències del TS, contràries al model català d'immersió lingüística, perquè, segons l'últim informe PISA, ha suposat "un model d'èxit i de coneixement de la llengua pròpia de Catalunya, el català, i també de la llengua castellana".\nEn segon lloc, manifesta el seu suport a la Declaració institucional d'entitats catalanes de la societat civil referent a això, així com al sistema d'immersió lingüística de les escoles catalanes.\nTambé insta el Parlament a manifestar el seu desacord amb les sentències "i a complir la Llei d'Educació de Catalunya", ia comunicar la decisió del ple als grups parlamentaris catalans, al Suprem ia les entitats que van signar l'esmentada declaració institucional -Centre UNESCO de Catalunya , PEN Català, Ciemen, Linguapax, Òmnium Cultural, Federació de Moviments de Renovació Pedagògica de Catalunya, Associació de Mestres Rosa Sensat i la Plataforma per la Llengua-.\nDimecres, presa de possessió dels consellers


Circular Informativa núm. 64 - Febrer 2007\nAlegria, alegria... que això és com el Cirque du Soleil!\nSota la carpa del sol hi ha un país petit i eixerit que viu ple d'alegria i de saltimbanquis que li fan pessigolles a la panxa perquè es passi la vida rient i fent-se ring ring al melic. En aquest circ rialler hi ha de tot: alts càrrecs que acaben de ser nomenats i no saben ni quina és la seva funció, exalts càrrecs que durant anys, a manera que han anat deixant les seves poltrones, han cobrat indemnitzacions il.legals, alts càrrecs que programen com ho faria una agència de viatges tots els xàrters que faran mentre siguin en el seu lloc i subs, vices i secres dels alts càrrecs que els riuen les gràcies. Som al País de l'Alegria... Una mena de Cirque du Soleil on, cada dia, els que en viuen, surten a la pista per distreure el personal i els conviden a cantar la tonada del seu himne preferit que alguns coregen contents i alegrets perquè l'alegria, ni que vingui dels que manen, també s'encomana.\nDiuen que aquest ha estat l'hivern més calent des de l'any 1913. ¿Deu ser per l'escalfor climàtica que, en aquella època llunyana, es quallaven entre altres projectes de futur les Normes Ortogràfiques, el Diccionari de la Llengua i altres bases que ara fan la migdiada, confiant que ningú no els prendrà el pa del cistell? ¿Deu ser que patir fred, com s'ha patit en aquests quasi cent anys des del 1913, ens congela els dits i les eines de pensar i que per això costa tant arribar al final? I si no és això, ¿com s'entén que quan torna a arribar l'hivern més calent, l'eufòria s'apodera dels qui ocupen els llocs de comandament i fan creure als pobletans que tot va més bé que als EUA i al Japó junts? ¿Quan hem viscut més bé que ara?, diuen. I els menys afavorits es miren en resignació, convençuts que només són ells, quatre gats escuats, els que les passen magres.\nTot va bé, doncs, sota la carpa del Cirque du Soleil que és aquest país petitó, però inflat com un paó, que es prepara per anar a Frankfurt amb tota la seva ambaixada cultural al complet, afegint-hi mostres de trossos d'illes, de terrenys del nord, de principats independents, de ciutats amb arbres de poma i arbres de cireres i de exemplars individuals de personatges expropiats de les terres del sud. En boca d'un coreògraf de nom internacional, fill de la Passó d'Esparreguera, Ramon Oller, gairebé com si es tractés d'una "espècie en perill d'extinció" que ha de ser portada a remolc i tota junta a voltar pel món.\nSota la carpa, doncs, del particular Cirque du Soleil que és aquest país petit, estirada per l'home forçut de la colla, el conseller de Cultura de torn, s'hi arrepleguen saltimbanquis, trapezistes, contorsionistes, pallassos, mestres de cerimònies, homes i dones bala, domadors de feres, clowns, comparses i xarangues disposats a no perdre's un mos del pastís que l'amo els ha promès... si són bons nois.\nI ho són. Més que mai. Accepten amb submissió que els concedeixin allò que en diuen subvencions perquè puguin viatjar fora de les fronteres. Però, és clar, pobletans com són, han de demostrar davant de la troupe que guia el poble que allò que volen fer a l'estranger té un interès cultural remarcable, que la trajectòria cultural de qui els ha convidat és digna de ser considerada bona, que allò que aniran a fer a l'estranger tindrà una dimensió internacional, i que la capacitat de difusió de l'esdeveniment que es proposen a portar a terme no tendra parió. A més, han d'acreditar que tenen al dia les seves obligacions tributàries i davant la Seguretat Social. Un cop demostrat, potser els compraran els bitllets d'avió, de tren o de vaixell —ep!, sempre en classe turista!— i podran anar on vulguin pagats però, això sí, els piscolabis, els hotels i les despeses extres se'ls hauran de pagar ells.\nPer això, per compensar, quan la troupe de dalt, des de l'home forçut que estira la corda fins als saltimbanquis, trapezistes, contorsionistes, pallassos i altres comparses viatgen a l'estranger —no se sap ben bé per què— ho fan en vols xàrter de classe preferent, s'allotgen en hotels de primera, passen comptes per les dietes extres i mengen en les millors taules que troben. I així, amb alegria, alegria, les ambaixades culturals i polítiques se'n van a l'Índia o als Estats Units o a la Xina i el Japó per ensenyar al món que el Cirque du Soleil del qual provenen és el paradís del progrés, l'economia, la investigació i la iniciativa empresarial.\nSí que de tant en tant, hi ha algun saltimbanqui o potser algun pallasso de la troupe que, potser perquè ha tornat l'hivern més calent de fa cent anys, s'escalfa i explica que els alts dirigents dels ferrocarrils catalans es van muntar un pla de pensions per no perdre el tren, és clar; que els exalts càrrecs d'organismes deficitaris com la ràdio i la televisió catalanes es van embutxacar indemnizacions milionàries no permeses per la legislació; que els viatges departamentals es cruspeixen bona part del pressupost que tenen per acontentar els pobletans; que mentre s'omplen la boca amb una llei de la dependència, milers de pobletans dependents veuen com es migren les seves esperances de morir dignament; que mentre els parlamentaris s'autoadjudiquen un augment del 2% dels seus sous —sense dir-ho massa alt!—, les nòmines dels pensionistes pugen al ralenti, els ajuts als vidus i les vídues s'escurcen, les hipoteques es disparen, els preus dels habitatges fan la claca del millor país del món i les mitjanes dels augments del cost de la vida no arriben a cobrir les despeses reals de cada pobletà.\nPerò la cultura va bé. A les biblioteques catalanes hi ha cues d'espera, com als hospitals. Per poder accedir a un llibre en préstec cal portar exvots a La catedral que hi ha prop del mar, acompanyat, si pot ser, de l'advocat Falcones, mentre en Ruiz Zafon veu com L'ombra... se la comença a emportar el vent. I és que, l'alegria del món, ni que sigui sota la carpa del Cirque du Soleil d'aquest país petitó, està mal repartida.


9 de desembre del 2019 - Alcaldes\nInici AVUI FA ANYS 9 de desembre del 2019\n9 de desembre del 2019\nFinalitza l’Exposició Universal de Barcelona\nFinalitza l’Exposició Universal a la ciutat de Barcelona. Va rebre un total de 400.000 visitants procedents de tot el món. Va ser la primera de les dues exposicions universals que se celebraren a Barcelona (la segona fou la del 1929).\nMor Jordi Benito i Verdaguer\nMor el barceloní Jordi Benito i Verdaguer, artista català.\nArticle anteriorJordi Hereu: Les tecnologies ens donaran bones respostes, però el que necessitem, cada vegada més, són bones preguntes\nArticle següentPSOE i ERC avancen en una cita secreta a BCN


Memòria històrica: la ruta Robert Capa a Aitona - Frontissa\nMemòria històrica: la ruta Robert Capa a Aitona\nDijous, 23 de setembre de 2021 - 17:51h\nLa memòria (el record d’allò que va passar, de persones i llocs que van ser) requereix la transmissió formal i/o informal, oral o escrita, per no perdre’s en el pas del present i el desig del futur, que és l’objecte de tota vida. Necessita un testimoni que la lligui a l’esdevenir i pugui ser reviscuda, revisada i contrastada per assegurar-ne la pervivència, i un element físic ajuda a difondre-la, comprendre-la i commemorar-la.\nDiferents àmbits universitaris, entitats públiques i privades, associacions culturals i de memorialistes han treballat, i continuen treballant, per elaborar un relat històric contrastat i el més complet possible. En els últims anys s’han materialitzat tot un seguit de publicacions i altres projectes que van des de la localització i dignificació de fosses comunes fins a la senyalització d’espais i rutes per aproximar-nos als escenaris de la guerra civil del segle passat. És un d’aquests projectes fets realitat el que avui vull presentar-vos en aquest espai: la ruta Robert Capa a Aitona.\nJa sabeu que Endre Ernő Friedmann —Robert Capa— va recórrer com a reporter de guerra diferents escenaris d’aquell conflicte. Moltes de les seves fotografies han estat icòniques i, totes, una font d’informació per a les estudioses i aficionades del tema. L’examen minuciós de les fotografies localitzades «prop de Fraga» —segons la descripció que inclou el seu catàleg— i el coneixement exhaustiu dels escenaris bèl·lics del terme d’Aitona, van permetre la descoberta de la major part dels indrets on Capa va enregistrar les imatges de les tropes republicanes en el seu intent de contraofensiva a través de la Serra Brisa fins a Fraga.\nEl Centre d’Estudis Comarcals del Segrià va recollir tota aquesta feina feta, va bastir un projecte escrit per aquesta ruta pel terme d’Aitona i es va aplicar a la tasca de concordar voluntats per aconseguir portar-lo a bon port. L’ajuntament d’Aitona ha fet una bona tasca per aconseguir que l’itinerari que uneix els diferents punts sigui transitable, tot enmig dels bancals de presseguers que ja s’han fet famosos per la seva estesa de flors en primavera.\nCal dir que la sort ha estat de la nostra part, ja que vam poder contactar directament amb Cynthia Young, encarregada de l’arxiu de Robert Capa, quan va ser a Lleida el 2018 com a comissària d’una de les exposicions promogudes per CaixaForum, moment en el qual es va tancar un tracte molt avantatjós pels drets d’utilització de les fotografies en la ruta dissenyada.\nEl 6 de novembre d’aquest any s’inaugura per fi la Ruta Robert Capa a Aitona. Es posen a l’abast aquests indrets amb les imatges esmentades i l’explicació del context bèl·lic que va impulsar el fotògraf a fer un viatge llampec, d’anada i tornada, des de Lleida fins al front que es volia establir a Fraga, passant pels paratges de Serra Brisa amb el monestir de Sant Salvador a l’horitzó.


L’atletisme, protagonista a Sant Feliu, Gavà i Cervelló\nCRISI COVID-19: La comunitat dels Horts Municipals del Prat ofereix les seves collites als col·lectius més necessitats - 01 abril 2020\nCRISI COVID-19: L’Ajuntament de Sant Boi ajuda a la convivència durant el període de confinament - 01 abril 2020\nLa VII Cursa Popular, el XX Cros i la VIII Cursa Solidària se celebraran aquest diumenge 15 de desembre\nSant Feliu de Llobregat acull, aquest diumenge 15 de desembre, la 8a Cursa Popular Ciutat de les Roses, amb recorreguts de 5 i 10 quilòmetres homologats per la Federació Catalana d'Atletisme pel casc urbà de Sant Feliu. La cursa, organitzada pel Club Atletisme La Sansi i l'Ajuntament, té prop de 1.300 inscrits, amb participants també d'altres països. En aquesta edició, la sortida i l'arribada es farà a la pista d'atletisme de Les Grases. La competició s'iniciarà a les 10 h, a la pista d'atletisme, amb les proves de categoria infantil, i a les 11 h tindran lloc les proves absolutes de 5 i 10 km.\nVint anys de Cros\nTambé aquest diumenge 15 de desembre se celebrarà el Cros ‘Ciutat de Gavà, que enguany arriba a la vintena edició. Una prova organitzada pel Club Atletisme Gavà i emmarcada en el calendari de cros de la Federació Catalana d’Atletisme i al Consell Esportiu del Baix Llobregat. La cursa es farà al bosc de La Sentiu.\nLa prova és una de les curses del Baix Llobregat que, per iniciativa del Consell Esportiu del Baix Llobregat, inclou una Volta Solidària. “Una prova no competitiva sense classificació ni resultats que té per finalitat donar l’oportunitat a tothom de participar en la jornada sigui corrent o caminant i compartir l’esforç i les vivències que ens ofereix aquesta pràctica esportiva a l’aire lliure. Tot el fons recaptat anirà destinat als Familiars de Malalts d’Alzheimer de Gavà (FAGA)”, expliquen des de l’organització. Com en edicions anteriors hi haurà tres circuits adaptats a les diferents categories, amb diferents distàncies i dificultats.\nDoble vessant solidària\nD’altra banda, Cervelló celebrarà aquest diumenge la 8a Cursa Solidària, que es va ajornar el passat 20 d'octubre a causa de la pluja. L'esdeveniment, organitzat per l'Ajuntament, compta amb la col·laboració de les AFA dels centres educatius del municipi.\nEs tracta de l’organització de diferents curses dins d'una festa esportiva solidària amb la participació d'infants des de P3 fins a joves de 4t d'ESO del municipi. L'objectiu és promoure els hàbits saludables i els valors educatius de l'esport alhora que es treballa un vessant solidari i social per ajudar a les famílies amb dificultats econòmiques. Totes les curses tindran lloc al carrer Major al llarg del matí, per la qual cosa romandrà tancat al trànsit de vehicles des de les 7 fins a les 15 hores. Cada any hi participen al voltant de 500 corredors d'entre 3 i 16 anys, que començaran a córrer per trams d'edat a partir de les 11 del matí.\nEnguany serà la cursa més solidària que mai, ja que també es podran fer donatius per a la Marató de TV3. Les aportacions dels atletes es fan el mateix dia de la Cursa en el moment de la recollida dels dorsals.\nRedacció / Fotos: La Sansi-Aj. Cervelló-Aj. Gavà\nCRISI COVID-19: L’Ajuntament de Castelldefels crea una oficina de suport a…\nCRISI COVID-19: Sant Boi de Llobregat multiplica gairebé per quatre els…\nLa Plataforma digital Gavà participa, Gavà Decideix, en marxa\nCRISI COVID-19: La comunitat dels Horts Municipals del Prat ofereix les…