El daltabaix del PSOE i Podem: és extrapolable a unes eleccions espanyoles?\nLa manca d'una alternativa d'esquerres i la poca capacitat del PP, Vox i Ciutadans d'atraure nous votants són incògnites en unes futures eleccions a l'estat\nEls resultats de les eleccions gallegues i basques han estat un cop per als partits que integren el govern espanyol. El PSOE i Podem han vist com, en comptes de treure rèdit electoral de la gestió al capdavant de la crisi de la Covid-19, ara són en una posició més feble. Galícia en Comú s’ha quedat sense representació, Elkarrekin Podem ha perdut la meitat dels escons i el PSOE no ha atret aquest vot, sinó que s’ha mantingut amb un dels resultats més dolents de la seva història. En canvi, BNG i EH Bildu s’han consolidat com els grans referents de l’esquerra en els territoris respectius.\nAra sorgeixen algunes qüestions importants com, per exemple, de quina manera s’expliquen els mals resultats, si són extrapolables a unes eleccions espanyoles i si això fa perillar la continuïtat del govern de Pedro Sánchez.\nDe la formació de les confluències a Podem al govern espanyol\nLa política d’aliances de Podem a Galícia ajuda a explicar l’enfonsament que ha sofert enguany la formació. El 2012, dos anys abans del sorgiment de Podem, es constituïa Anova-Irmandade Nacionalista, una escissió del BNG encapçalada per Xosé Manuel Beiras, que era partidària d’una regeneració política i un front ampli sobiranista i d’esquerres. El nou partit va irrompre amb força al parlament gallec el mateix any, tot superant el BNG, amb una candidatura conjunta amb Esquerra Unida i amb l’assessorament d’un jove Pablo Iglesias.\nL’èxit electoral es va repetir en les eleccions municipals del 2015, amb la formació de confluències que es van apoderar de batllies com les de Sant Jaume de Galícia, Ferrol i la Corunya. Podem, sense una base sòlida, no es va presentar, però va donar suport a la candidatura. El màxim punt de suport va arribar en les eleccions gallegues del 2016, amb la configuració d’un partit instrumental, En Marea, que aglutinava no tan sols Anova i Esquerra Unida, sinó també Podem i les confluències municipals. Va ser segona força, amb catorze escons i un 19% dels vots.\nEl BNG va obtenir el pitjor resultat d’aquells darrers vint-i-cinc anys, i va començar un procés de renovació, amb Ana Pontón com a nova dirigent.\nTanmateix, durant la legislatura, es van fer evidents les divisions al nou espai polític. Un sector d’Anova va tornar al BNG, i els membres del partit instrumental En Marea, encapçalats per Luís Villares, es van desvincular de la coalició i es van presentar en solitari a les eleccions espanyoles d’abril del 2019, sense obtenir representació. El partit Anova va decidir de no presentar-se, i Podem i Esquerra Unida, amb un discurs clar de coalició d’àmbit estatal, van configurar Galícia en Comú.\nResultats de les eleccions al parlament gallec entre el 1993 i el 2020.\nEn les eleccions d’enguany, han repetit la fórmula de Galícia en Comú, incorporant-hi novament Anova, ara amb un paper menor, i amb un discurs sobiranista a l’ombra del de Podem. Marea Galeguista, amb els membres d’En Marea, també han quedat fora del parlament, amb 2.863 vots (0,22%).\nEn una situació contraposada, el BNG ha regenerat el discurs, ha recuperat una part dels votants –el CIS recollia que havia atret gairebé un quart dels votants d’En Marea– i ha arribat als sectors més joves, cosa que ha fet que el partit hagi aconseguit el millor resultat en escons de la seva història.\nEls factors que expliquen el resultat de Podem són diversos. Un primer, en clau interna de país. Com explica l’escriptor Suso de Toro en una entrevista a VilaWeb, Podem no ha estat capaç d’articular un discurs centrat en Galícia, ha mostrat una ‘mentalitat madrilenya i colonial’ i ha fet un discurs social sense tenir en compte les dinàmiques pròpies i la qüestió territorial. A la vegada, en un àmbit més estatal, no ha tret rèdit electoral de mesures com l’ingrés mínim vital, sinó que ha mostrat que l’entrada de Podem al govern espanyol no havia estat cap sacsejada: es mantenen la reforma laboral i la llei mordassa, i continuen sense investigar la monarquia ni fer-ne cap consulta.\nEl PSOE, en mínims històrics\nA diferència de Podem, el PSOE, amb quinze escons a Galícia, ha mantingut un suport similar al de fa quatre anys. Amb tot, és un dels resultats més baixos de la història i a molta distància dels vint-i-cinc del 2005 i el 2009 i dels vint-i-vuit de 1989.\nFa només uns mesos, a començament d’any, els sondatges preveien que els socialistes obtinguessin més o menys vint escons, amb un màxim de vint-i-dos. Tanmateix, el suport s’ha anat reduint fins a repetir els resultats d’ara fa quatre anys. Recordem que l’any passat el partit va obtenir cent vint escons al congrés espanyol i va arribar a ser la força més votada a Galícia per primera vegada d’ençà de la transició. En canvi, el 2016 només n’havia aconseguit vuitanta-cinc. Els socialistes, doncs, no han tingut la capacitat d’aprofitar la davallada de Podem i ara mateix semblen més a prop dels resultats de fa quatre anys que no pas dels de l’any passat.\nEl retorn al suport de fa quatre anys el recull el darrer sondatge de GAD3, l’empresa d’opinió que més l’ha encertada les darreres cites electorals, i que preveu que el PP (cent vint-i-u) obtindria més escons que no pas el PSOE (cent disset) si avui es fessin eleccions espanyoles. Tanmateix, el darrer baròmetre del CIS no mostra aquesta projecció, i manté un suport similar, o fins i tot superior, del que va obtenir al novembre.\nUna tendència similar al País Basc\nEl resultat electoral del País Basc ha estat força similar al gallec. Podem ha perdut la meitat dels representants, el PSOE ha tret un resultat similar al de fa quatre anys, EH Bildu ha despuntat com a referent de l’esquerra i el PNB ha mantingut la centralitat.\nEl 2016, Elkarrekin Podem, amb Pili Zabala, germana d’una víctima dels GAL, com a cap de llista, va obtenir onze parlamentaris, tot quedant per davant del PP i del PSOE. I en les eleccions espanyoles del 2016, el partit va ser la primera força.\nResultats de les eleccions al parlament basc entre el 1994 i el 2020.\nNo obstant això, ha perdut pes de mica en mica. A Podem i els socis no els ha funcionat el fet de rendibilitzar la presència al govern espanyol i posar l’accent en les polítiques socials sense tenir en compte les reivindicacions nacionals. Un fet que va marcar la darrera campanya va ser quan Podem va anunciar que s’oposava a investigar Felipe González i els GAL, argumentant: ‘Tothom sap què va passar.’ Tot i la rectificació posterior, van rebre dures crítiques i el partit va mostrar un posicionament de conformitat amb el règim polític actual.\nUna part important dels qui van votar Podem fa quatre anys ara s’han inclinat per Bildu (6%) i el PNB (4%). En canvi, el descens és constant entre l’espanyolisme. Dels trenta-nou parlamentaris del 2009, després de la il·legalització de l’esquerra independentista basca, s’ha passat a vint-i-set el 2012, divuit el 2016 –vint-i-nou amb Podem– i als disset d’enguany, vint-i-tres si hi afegim Podem.\nQuè es pot esperar en unes eleccions espanyoles?\nL’enfonsament de Podem a Galícia i el País Basc, tot i que s’explica en part per la incapacitat de fer un discurs diferenciat a cada territori, i l’existència d’una alternativa d’esquerres consolidada, com el BNG i EH Bildu, també respon a qüestions compartides arreu de l’estat espanyol. Les tensions internes són evidents i ho evidencia el fet que Podem té ara mateix més gestores autonòmiques que dirigents triats pels militants.\nD’ençà de la fundació del partit, se n’han anat la majoria dels dirigents crítics, la direcció espanyola ha intervingut direccions regionals, i s’han judicialitzat les primàries en diversos territoris. Dels dirigents amb un discurs més diferenciat del de la direcció espanyola a Catalunya, Albano-Dante Fachín va dimitir com a secretari general arran de la intervenció estatal en contra de la direcció catalana; a Andalusia, Teresa Rodríguez ha abandonat el partit; i al País Basc, Pili Zabala també va anunciar fa dos anys que deixaria la política.\nL’ex-dirigent Íñigo Errejón, ara cap de Més Madrid, ha dit que Podem ja no existeix, i que hi ha ‘una cosa anomenada Unides Podem i que té els mateixos resultats de sempre d’Esquerra Unida’. Critica, a més, el centralisme de la formació, i vaticina que ‘l’alternativa popular serà confederal i plurinacional o no serà’. En l’àmbit programàtic, el partit apel·lava en un començament a canviar el règim del 78 i a transformar l’estat espanyol. Tanmateix, s’ha adaptat a les institucions, sense fer-hi canvis significatius i apuntalant el govern espanyol sense discutir ni la monarquia ni el model territorial, i esquivant l’autodeterminació i la situació dels presos polítics.\nEls territoris amb reivindicacions nacionals i amb més ànsies de canvi van situar les coalicions de Podem per davant del PSOE, però justament és aquí on hi ha hagut ara una reculada més gran. A més, el canvi de discurs ha causat el trencament d’aliances que s’havien format amb partits ben organitzats, com Compromís i Més per Mallorca, i en menor mesura Esquerra Castellana i Equo.\nEn dades, el partit ha passat de setanta-un escons el 2016 als trenta-cinc de l’any passat. El gran dubte ara és si el partit començarà un procés de renovació i, en cas que no ho faci, si en unes futures eleccions es crearà una alternativa clara en alguns territoris, si els votants més d’esquerres hauran de triar entre continuar votant Podem, inclinar-se per formacions minoritàries o bé optar per l’abstenció.\nEn el cas del PSOE, la situació és similar a la de Podem. Sense una alternativa clara, amb Ciutadans amb un suport mínim i el PP amb un discurs escorat a la dreta que l’allunya del centre, aconsegueix d’atraure votants amb l’argument repetit abans de totes eleccions que ‘si no els votes, governarà la dreta més extrema i reaccionària’.


L'hospital s'acosta a les xifres que es van registrar durant el pic de la pandèmia | cedida\nL'hospital de Figueres, obligat a posposar intervencions a causa de l'augment de pacients per Covid-19\nEl centre hospitalari s'acosta a les xifres que es van registrar durant el pic de la pandèmia\nRedacció 19/10/2020 22:14h\nL'hospital de Figueres ha decidit posposar les intervencions que requereixin ingrés i que no siguin ni urgents ni oncològiques davant l'augment de casos de Covid-19. El centre prioritzarà la cirurgia major ambulatòria que no requereixi ingrés amb l'objectiu d'alliberar llits. A hores d'ara, el centre té 36 pacients ingressats per coronavirus i 11 professionals positius.\nUnes xifres que s'acosten a les que va registrar durant el pic de la pandèmia. L'hospital també ha ampliat aquesta setmana la seva capacitat «al màxim» i ha habilitat els 150 llits de què disposa. A més, s'ha doblat la guàrdia dels professionals del servei de Medicina Interna per donar resposta a l'increment de pacients ingressats a la planta d'aïllament per la Covid-19 i a la Unitat de Monitoratge (per a malalts semicrítics).\nFinalment, també s'ha reforçat el servei amb la contractació de tres professionals del torn de nit del Laboratori Clínic de la Fundació Salut Empordà per poder gestionar la demanda de proves PCR.\nLa resta de mesures de l'hospital de Figueres\nTotes aquestes accions se sumen a les que el centre ja va anunciar la setmana passada. Entre elles, l'eliminació de la franja de visita de la tarda als pacients ingressats. Es manté, en canvi, la franja matinal, de les 13 hores a les 15 hores, en la qual també s'aprofita per facilitar la informació mèdica del pacient.\nA més, s'ha tancat la terrassa i s'ha restringit l'accés a la cafeteria, que només resta oberta per als professionals. Per als usuaris externs i els acompanyants que ho necessitin, s'ofereix l'opció de demanar menjar per portar.\nSimón reconeix que pot ser que s'estigui «en fase d'ascens»\nEl director del Centre de Coordinació d'Alertes i Emergències Sanitàries, Fernando Simón, ha reconegut que els darrers dies s'ha vist un lleuger increment dels casos de Covid-19 i ha avisat que és possible que la tendència vagi a l'alça. «No estem evolucionant tan bé com voldríem, la incidència és molt alta i els últims dies hem vist un increment global més gran del que esperàvem», ha dit Simón aquest dilluns a la tarda.\nPer una altra banda, ha afegit que pot ser que s'estigui «en fase d'ascens» de la mateixa manera que està passant a altres països europeus. En aquest sentit, ha demanat a la ciutadania molta prudència i ha advertit que si es volen evitar «mesures molt més dures i dràstiques» s'ha de fer cas a les restriccions.\n«Està clar que anar amb mascareta i mantenir la distància amb els amics no és la cosa més agradable del món però és el que hem de fer per evitar mesures molt més dràstiques que afecten molt més a la vida social», ha argumentat. També ha detallat que el grup d'edat que ha tingut un major increment de contagis ha estat els joves d'entre 15 i 19 anys.\nSalut Alt Empordà Figueres


13 agost 2020 10:19\n#NoVagiPerDit | 06 desembre 2019\nEl passat dijous dia 6 de desembre, l'organització juvenil Mallorca Lliure va realitzar una acció de protesta davant la nova sucursal de la cadena Fnac a Palma. L'acció era en favor del petit comerç i de la llengua catalana. L'acció va durar pocs minuts, amb la realització d'una fotografia davant l'establiment amb els cartells reivindicatius i la posterior atenció als mitjans que s'hi varen acostar. Ni xiulets, ni crits, ni pintades, una acció més que pacífica.\nQuan alguns dels joves que havien participat a l'acció caminava pel carrer Francesc de Borja Moll, membres de la policia espanyola es varen aturar i els varen demanar la identificació.\nEls policies varen identificar tres joves del grup i una quarta persona per haver realitzar una fotografia de la situació des de l'altra banda del carrer. Mentrestant, els policies varen sermonejar els joves: que no servia de res manifestar-se, que res canviarà, que els joves haurien de protestar a les xarxes socials i no al carrer, que sense permís de gravació no poden fer-los fotografies...\nTambé varen amenaçar amb denúncies pels qui pengessin fotografies de la identificació a les xarxes socials: «si veo las fotos en Internet, yo personalmente te denunciaré».\nDijous era 5 i no 6\nPer sa llibertat no es toca, fa 8 mesos\nEn es carrer tothom pot fer les fotos que vulgue. És espai públic i lliure, per més tricornis que hi circulen.


Solidaritat i ERC carreguen contra Llanos de Luna pel seu pronòstic d'una "Catalunya independent pobra"\nLa rèplica a les contundents afirmacions de la delegada del govern espanyol a Catalunya sobre el gris futur que li depararia a una Catalunya independent no s'han fet esperar. Per a Solidaritat per la Independència, una Catalunya independent seria el setè estat més ric d'Europa en PIB, mentre que ERC destaca el "nerviosisme" que demostra el govern espanyol amb aquesta mena de declaracions.\nRedacció 08/04/2012 - 12.03 Actualitzat 09/04/2012 - 08.42\nEl secretari general de Solidaritat Catalana per la Independència (SI), Uriel Bertran, ha assegurat que les declaracions de la delegada del govern espanyol a Catalunya, Maria de los Llanos de Luna, es fan "des del desconeixement i la mentida". De fet, Bertran ha replicat que una Catalunya independent hauria estat el 2011 el setè estat més ric de la UE, només superada per Luxemburg, Holanda, Irlanda, Dinamarca, Àustria i Suècia. Per afirmar-ho, es basa en les dades de l'Idescat, que situen el PIB per càpita de Catalunya de l'any 2011 per sobre de la mitjana de la UE.\nA més, SI defensa que, sense el "el robatori fiscal que patim a mans de l'Espanya de Llanos de Luna, l'economia catalana podria estar creixent de forma molt notable, incrementant els nivells de riquesa de Catalunya".\nUriel Bertran ha assegurat que "el PP recorre a la desesperada al discurs de la por per intentar retenir Catalunya dins d'Espanya quan el fet de mantenir-nos dins d'Espanya és el que ens està enfonsant i empobrint com a país".\nEn aquesta línia també s'ha manifestat la portaveu d'ERC, Anna Simó, que creu que les declaracions de la delegada del govern espanyol a Catalunya, María de los Llanos de Luna, a l'emissora Cope demostra que "estan nerviosos" i que "la ideologia espanyolista i centralitzadora encega el rigor" de l'exdiputada catalana.\nSimó ha replicat a De Luna que "Catalunya seria un dels països més rics per si sol" si se'n proclamés la independència de l'estat espanyol. "Si l'Estat no tingués Catalunya, potser la situació seria molt diferent, i la pobresa no hi seria si fóssim independents aquells que veiem com el 10% del seu PIB és espoliat any rere any". Simó ha atribuït el discurs de De Llanos sobre la dificultat d'integració europea al lobby FAES.\nSimó ha recordat que "fa un any, un exdirigent de l'FMI diu que sort en té l'estat espanyol de tenir Catalunya dins les seves fronteres, davant de la situació econòmica que patim".\nA més, la portaveu dels republicans ha rebutjat la tesi que una possible independència de Catalunya dificultés la integració del país als tractats europeus: "Quan un país ha format part de la UE, automàticament passa a ser-ne membre via l'ampliació interior". Així ho demostra un estudi de l'Aliança Lliure Europea, que comparteix també l'Scottish National Party.\n"La FAES fa la seva feina, però els que estem treballant per la independència hem d'aportar arguments més enllà de les idees del discurs de la por del PP i la FAES", ha dit Simó. Creu que el seu missatge "es basa en una actitud colonial i prepotent de qui se sent amo d'un poble". Per tot plegat, Simó ha defensat que s'impulsi una consulta popular sobre l'autodeterminació "aquesta mateixa legislatura".


Anatomia d’una presa – Agència Catalana de l'Aigua\nAquest post es concentra en explicar els diferents elements, perquè quan algú et parli d’una presa puguis desgranar-la mentalment i saber com es diuen cadascun d’aquests elements i quines són les seves funcions.\nEn relació a una presa podem parlar, en una primera categorització, de dos grans elements: el vas de l’embassament i la presa.\nEl vas de l’embassament correspon a tot aquell espai delimitat per la presa i les parets o talussos de la vall on es va decidir situar la infraestructura. És a dir, l’espai que serà ocupat per l’aigua emmagatzemada.\nEmbassament de La Baells en construcció\nLa presa és la paret o obra civil que té com a missió principal de retenir l’aigua. Pot haver estat construïda amb formigó, amb terres o amb altres materials, i per la seva forma de treballar a nivell estructural pot ser de gravetat, de tipus volta, de contraforts, de terres o combinacions vàries per resultar en una presa de tipologia mixta.\nParet de la presa de Sau\nAnalitzem quines són les parts que composen la presa…\nParts de la presa\nLa coronació és la part superior de la presa, aquella per on podem caminar, com en el cas de l’embassament de Foix o per on poden circular vehicles, com en el cas de la Llosa del Cavall.\nEls elements o òrgans de desguàs són aquells que han de permetre l’alliberament de l’aigua continguda. Poden variar en funció de cada presa però quan els classifiquem parlem de:\nSobreeixidor de superfície. És aquell que permet alliberar l’aigua, de forma natural, quan el nivell d’aquesta, a la cara d’aigua amunt de la presa, arriba al nivell on es troba el llindar del sobreeixidor. És el cas de la presa de l’embassament de la Llosa del Cavall, com veiem a la següent imatge:\nSobreeixidor de superfície de la Llosa del Cavall\nLes comportes són els elements mecànics que permeten alliberar de forma controlada el cabal d’aigua que s’estimi convenient amb motiu d’una avinguda o per maniobres de control i seguretat. El més comú es trobar-les a la part superior de la presa, centrades o desplaçades a un dels costats, com a element de regulació dels sobreeixidors que en disposin (per exemple, la presa de la Llosa del Cavall té un sobreeixidor de llavi fix, és a dir, no regulat per comportes, mentre que la presa de la Baells sí té un sobreeixidor regulat per comportes).\nEls desguassos de mig fons i fons són aquells elements que permeten l’alliberament de les aigües acumulades a diferents nivells, en funció de l’estat de la qualitat de l’aigua. Aquests òrgans de desguàs profunds (el sobreeixidor és un òrgan de desguàs superficial) també serveixen per a reduir el nivell de l’aigua de l’embassament per reduir l’empenta hidrostàtica de l’aigua davant potencials i eventuals anomalies estructurals de la presa. Sense òrgan de desguàs profund seria impossible rebaixar el nivell de l’embassament.\nDesguassos de fons i mig fons de l’embassament de Darnius Boadella\nEl vas esmorteïdor dels cabals desembassats té una especial complexitat, doncs és el responsable de restituir i aniquilar l’energia de l’aigua abans d’arribar al riu, evitant erosions al peu de la presa. La seva funció d’aniquilació d’energia de l’aigua és bàsica en el disseny i seguretat de la infraestructura.\nDents de serra. Dissipadors d’energia\nEn aquesta darrera imatge veiem també aquests dents de serra que tenen com a funció dissipar l’energia de l’aigua que impacta contra la base de la presa per evitar possibles descalçaments.\nEn algunes preses, el sistema d’aniquilació d’energia està composat per dents com les anteriors, per trampolins, per tolls d’aigua estil piscines o per combinacions de varis d’aquests.\nLa cimentació, a la part inferior de la presa, és aquella que està en contacte amb el terreny i que ha de suportar el propi pes de l’estructura, així com els esforços que la presa transmet per la força produïda per les aigües emmagatzemades i pels efectes de la temperatura ambiental. Les seves dimensions poden variar en funció de la presa, però podem parlar que la seva amplada en sentit longitudinal del riu pot anar del 20 als 70 metres.\nAltres elements que podem trobar-nos en algunes preses són aquells destinats a la producció d’energia elèctrica o afavorir el pas de fauna piscícola.\nDerivació o canal per a la conducció d’aigua cap a les turbines de producció elèctrica. L’aprofitament de l’aigua emmagatzemada com a font d’energia neta i renovable és una necessitat cada cop més gran com a eina contra l’escalfament global. En el cas de la presa de Susqueda trobem una derivació que condueix les aigües des de la presa fins a la central hidroelèctrica existent.\nCentral hidroelèctrica de Susqueda . Imatge de @ jolhelena\nEscala de peixos. Per a la millora de la connectivitat fluvial\nCom has pogut comprovar, hi ha un munt d’elements en un embassament. Un repàs detallat donaria per molts posts però ara segur que ja coneixes millor alguns d’aquests elements!\nAIGUA, cabals generadors, cabals rius, comportes, Connectivitat fluvial, dam, embassament, generació hidroelèctrica, laminació avingudes, passos de peixos, reserves, sobreeixidor


Merkel i Macron diuen que l'acord del Brexit es tancarà d'aquí a poc - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nMerkel i Macron diuen que l'acord del Brexit es tancarà d'aquí a poc\nEls contactes entre els líders són fonamentals de cara a dissenyar una salvaguarda irlandesa\nMerkel i Macron, ahir a Brussel·les mehdi chebil\nMerkel i Macron, ahir a Brussel·les\nEl president de França, Emmanuel Macron, i la cancellera d'Alemanya, Angela Merkel, van mostrar-se ahir confiats que és qüestió «d'hores» que Brussel·les i Londres tanquin l'acord que permeti un Brexit ordenat a final de mes.\n«Comparteixo l'esperança, la voluntat, de poder negociar un acord que espero que puguem assolir en les pròximes hores. En tot cas, els ressons que ens arriben avui són positius», va declarar Macron en una roda de premsa conjunta amb Merkel després d'una reunió a Tolosa.\nMerkel, per la seva banda, va assegurar que creu que «serà possible aconseguir un acord» a temps perquè sigui aprovat pels líders de la Unió Europea en la cimera d'avui i eviti un trencament caòtic el proper 31 d'octubre.\n«Pel que he sentit en els últims dies penso cada vegada més que aconseguirem aquest acord», va insistir Merkel, que va definir la fase de negociació com «l'esprint final».\nTant Merkel com Macron, van aprofitar la reunió per destacar la tasca del negociador europeu per al Brexit, l'excomissari francès Michel Barnier, del qual van subratllar la seva determinació durant els gairebé dos anys de negociació i la seva capacitat per protegir la «unitat» dels Vint en aquesta crisi.\nLes declaracions de Macron i Merkel van tenir lloc al mateix temps en què els equips negociadors intentaven tancar un acord contrarellotge que pugui ser examinat avui pels caps d'Estat i de Govern de la Unió Europea.\nBarnier, a Brussel·les, va reunir-se a última hora de la tarda amb els ambaixadors dels Vint, primer, i amb el grup del Parlament europeu encarregat del Brexit, després, per fer balanç de la situació.\nEls contactes són fonamentals de cara a dissenyar una salvaguarda irlandesa alternativa a la qual ja va negociar la UE amb l'anterior primera ministra britànica, Theresa May, i que l'executiu de Boris Johnson rebutja de ple.\nEl bloc europeu considera irrenunciable aquesta xarxa de seguretat perquè protegeix la integritat del Mercat Únic i evita la reintroducció d'una frontera física entre les dues Irlandes, però està disposat a modificar el seu disseny si garanteix un sistema robust per al control duaner amb Irlanda del Nord.\nPassi el que passi en les pròximes hores, encara que els negociadors assoleixin un acord que satisfaci les dues parts, no es podrà donar per fet que és viable fins que superi el vot del Parlament britànic i del Parlament Europeu.\nWestminster, que ja ha tombat el primer acord de divorci tres vegades, podria votar-lo dissabte, mentre que l'Eurocambra ho portaria a la sessió plenària de la setmana que ve.


El #MeToo africà contra "l'apartheid professional"\nUna investigació de la Unió Africana demostra abusos sexuals a les treballadores i funcionàries\n4 min. Barcelona 23/11/2018 21:01\n651x366 Foto de família dels líders, homes, de la Unió Africana, en la creació de l’Acfta, a Kigali / GETTY Foto de família dels líders, homes, de la Unió Africana, en la creació de l’Acfta, a Kigali / GETTY\nEl #MeToo arriba a l'Àfrica. Treballadores de la Unió Africana trenquen el silenci i denuncien que pateixen abusos sexuals que les aboquen al que consideren un "apartheid professional" en una organització que aplega els 55 països del continent i que està copada en la immensa majoria per homes. Després que al mes de maig 37 dones d'aquesta institució, equiparable a la Unió Europea, fessin públic un document en què explicaven els casos d'abús sexual que patien, la mateixa UA va obrir una investigació per aclarir-ne els fets. L'auditoria interna demostra com les funcionàries són pressionades a mantenir relacions sexuals a canvi de llocs de treball.\nLes dones joves amb contractes temporals o becàries són les que estan més exposades a patir abús sexual per part dels seus superiors. Aquest fet es deu a l'abús que fan alguns homes de la seva posició laboral, situats en llocs de comandament. Per exemple, el poder que tenen alguns funcionaris de poder oferir un contracte laboral fa que demanin a aquestes dones sotmetre's a tenir sexe a canvi de feina. Així doncs, la validesa d'una dona d'accedir o no a un lloc de treball pot dependre d'un cas d'abús, més que del seu mèrit professional. Tal com revela l'informe, el xantatge laboral és la base de la discriminació a la qual estan sotmeses les treballadores de la UA.\nWomen of #Africa are transforming our societies positively. Empower #women. Together women deliver. #WomenTransform pic.twitter.com/usfNVdgtaJ\n— AU Special Envoy Bineta Diop (@AUBinetaDiop) 8 de marzo de 2016\nMalgrat tot, només s'ha publicat una part del document, ja que conté "detalls condemnatoris" d'almenys 44 casos que impliquen alts funcionaris de la comissió, ha declarat el seu president, Moussa Faki Mahamat. És per això que diferents treballadores han declarat al diari sud-africà 'Mail & Guardian' la seva frustració i preocupació perquè aquest informe no es quedi només en una conversa o un simple comunicat de la UA. El col·lectiu ha especificat que s'haurien de prendre mesures immediates, tot i que, de moment, no hi ha una intenció clara, des del moment en què no s'ha publicat l'informe complet per protegir els polítics i diplomàtics que han perpetuat la violència masclista dins la institució.\nLa investigació –liderada per Bineta Diop, enviada especial per a les Dones, la Pau i la Seguretat– va sorgir arran de l'escàndol sexual que va sortir a la llum després que el diari sud-africà 'Mail & Guardian' revelés al maig les denúncies. El 7 de maig el president de la UA va negar haver rebut cap queixa, tot i que va prometre que "estudiaria els fets fins al final.\nEl president de la UA ha assegurat que no permetrà que es discrimini les dones sota la seva responsabilitat, ja que la paritat entre sexes dins de l'administració és vital. Per això, Mohamat vol restablir una política de tolerància zero a les violències establertes dins la institució. A més, ha afegit que hi hauria repercussions i mesures de càstig per als responsables dels abusos.\n— Moussa Faki Mahamat (@AUC_MoussaFaki) 22 de noviembre de 2018\nL'Àfrica no és l'únic continent que s'alça per denunciar les violències masclistes i fer públic l'assetjament sexual que reben les dones dins les institucions polítiques. Els casos es repeteixen a nivell mundial.\nAls Estats Units el mitjà 'The New York Times' publicava l'octubre de l'any passat un informe en què veus individuals de dones denunciaven els abusos que havien patit per part del prestigiós productor de Hollywood Harvey Weinstein.\nUna treballadora del Parlament Europeu narrava al diari 'The Sunday Times' com un eurodiputat de 60 anys –de qui no revela el nom– la va assetjar sexualment dins d’un dels ascensors de l’Eurocambra. El tabloide britànic va denunciar en un reportatge casos d’abusos sexuals al Parlament Europeu per part de diputats. L’article citava el testimoni de 12 víctimes –dones joves i amb estudis universitaris, un perfil habitual a l’Eurocambra– i exposava públicament un problema que era “de domini públic”.\nTreballadores de l’Eurocambra denuncien assetjament sexual\nAl Brasil les dones es van unir per protestar contra l'actual president misogin Jair Bolsonaro sota el lema #Elenao [Ell no]. Elles van ser la cara pública de la resistència contra Jair Bolsonaro i l'avenç de la ultradreta a la presidència del país llatinoamericà.


FAST TRACK Ramanathapuram Rāmanāthapuram Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAllotjaments a Rāmanāthapuram\nNo 27, Railway Station Road, Ramanathapuram, Rāmanāthapuram, Índia, 623501\nMés informació sobre FAST TRACK Ramanathapuram\nConvenientment situat a Rameswaram, FAST TRACK Ramanathapuram és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Rameswaram. Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, express check-in/check-out, aparcament de cotxes, servei d'habitacions són només algunes de les comoditats que fan que FAST TRACK Ramanathapuram sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, servei de despertador, escriptori, despertador, telèfon per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. FAST TRACK Ramanathapuram és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Rameswaram.


Banderilla para espectáculo taurino sin muerte de toro - Informació sobre la patent\nBanderilla para espectáculo taurino sin muerte de toro /\nModel d'utilitat per "Banderilla para espectáculo taurino sin muerte de toro"\nJuan Luis HORCAJUELO GÓMEZ\nES1230499 (04/06/2019) - U Solicitud de modelo de utilidad\nES1230499 (23/08/2019) - Y Modelo de utilidad\nEn data 28/05/2019 es va realitzar Continuación del Procedimiento y Publicación Solicitud\nEn data 28/05/2019 es va realitzar 1110U_Notificación Continuación del Procedimiento y Publicación Solicitud\nEn data 04/06/2019 es va realitzar Publicación Solicitud\nEn data 04/06/2019 es va realitzar Publicación Folleto Publicación\nInformació sobre el registre de model d'utilitat per Banderilla para espectáculo taurino sin muerte de toro amb el nombre U201930791\nEl registre de model d'utilitat per Banderilla para espectáculo taurino sin muerte de toro amb el nombre U201930791 va ser sol·licitat el 13/05/2019. Es tracta d'un registre en Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta dels països. El registre Banderilla para espectáculo taurino sin muerte de toro amb el nombre U201930791 va ser sol·licitat per JUAN LUIS HORCAJUELO GÓMEZ mitjançant els serveis de l'agente Nuria Isern Jara. El registre [modality] per Banderilla para espectáculo taurino sin muerte de toro amb el nombre U201930791 està classificat com a A63K 99/00 segons la classificació internacional de patents.\nÉs possible conèixer invencions similars al camp de la tècnica es refereix. El registre de model d'utilitat per Banderilla para espectáculo taurino sin muerte de toro amb el nombre U201930791 està classificat amb la classificació A63K 99/00 pel que si es desitja conèixer més registres amb la classificació A63K 99/00 clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les invencions sol·licitades a través de NURIA ISERN JARA entre les quals es troba el registre model d'utilitat per Banderilla para espectáculo taurino sin muerte de toro amb el nombre U201930791. Si es desitgen conèixer més invencions sol·licitades a través de NURIA ISERN JARA clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les invencions publicades a Espanya entre les quals es troba el registre model d'utilitat per Banderilla para espectáculo taurino sin muerte de toro. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de patents en Espanya. Conèixer les patents registrades en un país és important per saber les possibilitats de fabricar, vendre o explotar una invenció en Espanya.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe A (NECESSITATS CORRENTS DE LA VIDA) entre les quals es troba la patent Banderilla para espectáculo taurino sin muerte de toro amb el número U201930791. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe A63 (ESPORTS; JOCS; DISTRACCIONS) entre les quals es troba la patent Banderilla para espectáculo taurino sin muerte de toro amb el número U201930791. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nÉs possible conèixer totes les patents registrades en la classe A63K (CARRERAS; ESPORTS EQÜESTRES; MATERIAL O ACCESSORIS A aquest efecte) entre les quals es troba la patent Banderilla para espectáculo taurino sin muerte de toro amb el número U201930791. Conèixer les patents registrades en una classe és important per a saber les possibilitats de registrar una patent en aquesta mateixa classe.\nData sol·licitud 17/12/2018


Projecte Educatiu (EN REVISIÓ) | Escola Guerau de Liost\nS om un centre jove, amb un claustre il·lusionat, inserit en el municipi de Les Franqueses del Vallès i obert a l’entorn amb una clara vocació de servei.\nTenim la mirada posada en l’educació compartida amb tota la comunitat i treballem per construir una societat justa, diversa i competent.\nLa nostra proposta parteix de la concepció constructivista del procés d’ensenyament i aprenentatge. Posem l’accent en la comunicació en totes les seves vessants (oral, escrita, artística…), incidim en les emocions i l’autoconeixement, potenciem les habilitats socials així com la competència en l’ús de la tecnologia i estem definint un projecte lingüístic que té en compte el domini de les tres llengües (català, castellà i anglès).\nEn definitiva volem crear un espai per aprendre a aprendre on cadascú arribi a desenvolupar al màxim les seves capacitats.\nL’elaboració d’aquest Projecte Educatiu de Centre es basa en la normativa següent:\nDecret 142/2007. EDUCACIÓ PRIMÀRIA\nOrdre EDU/221/2007. PROJECTE LINGÜÍSTIC\nDecret 181/2008. EDUCACIÓ INFANTIL\nOrdre EDU/296/2008. AVALUACIÓ PRIMÀRIA\nOrdre EDU/484/2009. AVALUACIÓ INFANTIL\nLlei 12/2009. LLEI D’EDUCACIÓ DE CATALUNYA\nDecret 102/2010. AUTONOMIA DELS CENTRES EDUCATIUS\nDecret 155/2010, direcció dels centres educatius públics i del personal directiu professional docent\n3. ANÀLISI DE L’ENTORN\nL’alumnat que configura l’eix vertebral del nostre centre prové de famílies del municipi, majoritàriament de classe mitjana i mitjana-baixa. Treballadors i treballadores joves que han triat l’Escola per portar-hi el seus fills.\nLa seva població és de 19.128 habitants. Actualment, al municipi hi trobem 3 escoles bressol municipals, 5 escoles d’educació primària i 2 d’educació secundària. D’aquestes, 4 són de recent construcció, fidel reflex de l’augment de població que ha experimentat el poble.\nL’Escola, considerada fins ara de nova creació, ja fa 9 anys que funciona, concretament des del curs 2003/2004. És una escola de dues línies i té un total de 470 alumnes. El claustre està format per 34 docents aproximadament.\nÉs el màxim òrgan de govern del centre, hi són representats tots els membres de la Comunitat Educativa. El Consell Escolar està regulat per la LOE i la LEC. A les NOFC s’especifica el funcionament específic a la nostra Escola.\n– L’Equip directiu\nFormat pels següents òrgans unipersonals: direcció, cap d’estudis i secretària. Aquests treballen de forma coordinada en el compliment de les seves funcions i conformen l’òrgan executiu de govern del centre.\n– El Consell de direcció\nFormat per l’equip directiu i els coordinadors/es dels diversos cicles. En el marc del lideratge distribuït i l’assumpció de responsabilitats, serà l’òrgan que vetllarà per fer possible aquest Projecte Educatiu de centre.\n– El Claustre\nEl formen tots els mestres destinats al centre. És l’òrgan col·legiat de participació en el control i la gestió de l‘ordenació de les activitats educatives i del conjunt dels aspectes educatius del centre. D’acord amb la PGC (Programació General de Centre) i el PdD (Projecte de Direcció) desenvolupa les funcions que li són encomanades i les tasques que li són pròpies.\n5. FONAMENTACIÓ TEÒRICA\nCanvi de paradigma de la funció escolar\nEn l’actualitat, els centres educatius no són la principal font d’informació per als infants. Són poques les dades que els oferim com a innovadores, perquè l’alumnat ja ha estat bombardejat fora de les aules per una informació que ni tan sols busca, en un format més atractiu.\nCal, doncs, que l’educació a les escoles incideixi sobre la capacitat d‘organitzar, interpretar, donar sentit i assimilar d’una manera crítica aquesta informació, oferint estratègies diverses a l’alumnat.\nActualment, queden molt pocs sabers absoluts. Per tant, l‘educació no ha de proporcionar coneixements com a veritats acabades, sinó que ha d‘ajudar a construir el propi punt de vista, una veritat particular a partir d‘altres veritats parcials. Caldrà aprendre a gestionar la incertesa, conviure amb la relativitat de les teories, les múltiples interpretacions d‘una mateixa informació i, a partir d‘aquí, construir judicis personals propis.\nEls coneixements als quals accedeix el nostre alumnat no només són relatius, sinó que, a més, tenen data de caducitat. El ritme dels canvis tecnològics i científics ens fan difícil preveure què necessitarem (en quant a coneixements) els ciutadans en un període de temps determinat. Apareixen perfils professionals nous i s‘obre una mobilitat professional extensa i molt diversa. El sistema educatiu no pot donar resposta a totes aquestes necessitats específiques, ja que ni tan sols sabem quines seran. El que ha de fer és formar els futurs ciutadans i ciutadanes perquè es converteixin en aprenents més flexibles, eficaços i autònoms, dotant-los de capacitat d‘aprenentatge, i no només de coneixements i sabers. A més, cal assumir que ja no hi ha un temps a la vida per estudiar i un altre per treballar. Cal formar-se al llarg de tota la vida.\nEl coneixement s’ha de construir a partir d’una perspectiva globalitzada i relacional basada en la concepció sòcio-constructivista i sistèmica del procés d’ensenyament i aprenentatge. El protagonista d’aquest procés és l’alumne, que va construint els seus propis esquemes de coneixement interelacionant-los amb les seves experiències educatives anteriors. A més, ho fa a partir d’un procés de construcció conjunt d’interacció amb els diferents sistemes als quals pertany, ja que aprenem dels altres i amb els altres a partir de la vivència compartida.\nEls aprenentatges han de ser significatius i han de quedar integrats en les estructures cognitives dels alumnes. Un aprenentatge esdevindrà significatiu si parteix dels coneixements previs dels alumnes, si té una estructura i una seqüència lògica i ben organitzada, si és engrescador i motivador per l’alumne, si està relacionat amb les pròpies vivències i si parteix dels interessos dels alumnes.\nA més, els aprenentatges han de ser funcionals, és a dir que siguin transferibles a altres situacions i cal que potenciïn les diverses formes d’aprendre dels alumnes, respectant les seves habilitats i competències. Partint de la teoria de les intel·ligències múltiples, caldrà trobar un equilibri entre el treball col·lectiu i l’itinerari personal de cada alumne que ens ha de permetre atendre a la diversitat de les aules amb l’objectiu de crear un espai per aprendre a aprendre on cadascú arribi a desenvolupar al màxim les seves competències.\nLa nostra Escola té com a objectiu fonamental la formació integral dels alumnes per tal que desenvolupin al màxim les seves capacitats i esdevinguin ciutadanes i ciutadans competents, responsables, crítics, compromesos i actius envers la societat.\nEns definim com una Escola pública catalana, inclusiva, laica i respectuosa amb la pluralitat.\nVolem un claustre il·lusionat i professional, compromès amb la qualitat pedagògica i que exerceixi la tasca docent amb responsabilitat i exigència, que vetlli per la seva formació permanent i sigui sensible a les necessitats dels i les alumnes i de la resta de la comunitat.\nVolem un equip directiu que vetlli en primer lloc per l’alumnat i conseqüentment per l’entorn que fa possible el seu aprenentatge. Volem un equip directiu responsable i compromès amb el Projecte Educatiu, que prengui decisions d’acord amb el seu projecte de direcció i doni comptes de la seva gestió en un marc de lideratge distribuït.\nVolem un centre que permeti la participació de la comunitat que l’envolta i que alhora gaudeixi de la confiança d’aquesta per desenvolupar els projectes i reptes que d’una manera consensuada s’acordi dur a terme a la recerca de l’excel·lència.\nVolem una relació entre tots els sectors propera i franca on el diàleg, el respecte i la coresponsabilitat en siguin el fonament i preservi l’equitat.\nVolem que sigui una Escola integrada i vinculada al municipi, oberta a l’entorn i amb una clara vocació de servei.\nTenim la mirada posada en l’educació compartida amb tota la comunitat i treballem per construir una societat democràtica, plural i tolerant, que respecti les idees i les creences de tots els seus membres.\nVolem una Escola on l’avaluació sigui continuada, exigent i formativa. Que el retiment de comptes esdevingui una part del quotidià tant dels alumnes com de les accions i decisions que es duguin a terme a tots els nivells organitzatius del centre.\nLa nostra proposta educativa prioritza el SER i el SABER FER sense oblidar-se del SABER ESTAR per finalment arribar al SABER. La fonamentació teòrica parteix de la concepció sòcio-constructivista i sistèmica del procés d’ensenyament-aprenentatge, la pràctica reflexiva i el desenvolupament de totes les competències, per això posem l’accent en:\nL’atenció a la diversitat per fomentar l’equitat i donar resposta a les necessitats de tots i cadascun dels nostres alumnes.\nLa comunicació en totes les seves vessants (oral, escrita, artística…).\nLes emocions i l’autoconeixement.\nLes habilitats socials com a mitjà de millora personal i col·lectiva.\nLa competència en l’ús de les TAC com a mitjà per conèixer i transformar el món que ens envolta.\nEn definitiva volem crear un espai per aprendre a aprendre on cadascú arribi a desenvolupar al màxim les seves competències.\n7. OBJECTIUS I ESTRATÈGIES\nA partir d’aquest ideari ens proposem dos objectius prioritaris:\nPer aconseguir-los ens hem proposat emprar les següents estratègies:\nPer la millora de la cohesió social\nTransmissió i consolidació dels valors propis d’una societat democràtica com la coeducació, el pluralisme i l’equitat, entre d’altres\nEl sentiment de pertinença a una societat democràtica i la responsabilitat que comporta ser ciutadà és imprescindible viure’l des de l’inici de l’escolaritat i en molts moments del quotidià dins i fora del centre. Cal fer viure en primera persona a l’Escola els valors humans que possibiliten el creixement integral de l’individu com a continuïtat dels valors que es viuen a casa. Entenem aquest creixement com un procés que ha de portar al nostre alumnat a rebutjar la xenofòbia i la discriminació per qualsevol raó i valorar la igualtat d’oportunitats per a tots i totes i la riquesa de la diversitat.\nComunicació activa i responsable entre tots els membres de la Comunitat Educativa\nEntenem la comunicació com a fonamental per tal de crear la imprescindible confiança entre tots els membres que formen la Comunitat Educativa: famílies, mestres, alumnes, monitores, personal extern… Aquesta comunicació s’ha de basar en el foment de l’empatia i l’assertivitat i ha de permetre a tots i totes expressar de forma responsable i adient, i pels canals establerts, tot allò que pugui esdevenir una millora de la nostra Escola.\nFoment de la Pau i el respecte dels drets humans\nEstem convençuts que cal potenciar el coneixement i l’assumpció dels drets humans com a propis. Paral·lelament, cal practicar la “noviolència” entesa no només com el fet de no utilitzar-la, sinó que cal anar més enllà i rebutjar qualsevol tipus de violència com a mitjà de relació entre les persones.\nConeixement de Catalunya i arrelament al país\nLa participació i vivència del llegat cultural, les tradicions, la música, la història – primer a nivell local i mica en mica, al llarg de l’escolaritat, obrint-se amb vocació universal – ha de ser el mitjà per desenvolupar al mateix temps l’afirmació d’arrelament al propi país i que els nostres alumnes se sentin ciutadans del món.\nDesenvolupament del Pla d’Acció Tutorial\nConsiderem fonamental l’acció que fan els tutors i tutores per tal d’acompanyar l’alumnat en el seu desenvolupament integral. El tutor ha de ser guia, orientador, facilitador i model pels alumnes i és la peça clau per la comunicació entre l’Escola i les famílies. En el Pla d’Acció Tutorial han de quedar recollides les funcions dels tutors, els criteris de comunicació entre els diferents membres de la comunitat educativa i les programacions que han de portar a interioritzar i assumir com a propis els valors expressats en el document “COMVIURE A L’ESCOLA”.\nConscienciació en el respecte i la preservació del medi ambient\nEduquem l’alumnat per tal que adquireixi consciència de la necessitat de tenir cura del medi ambient i aprendre a gaudir amb respecte i responsabilitat dels recursos naturals i del paisatge. Per això, cal posar al seu abast la informació, els coneixements, els valors, les destreses tot partint de la pròpia experiència per tal que desenvolupin una actitud i determinació que els capaciti a fer-se responsables, individualment i col·lectiva, de la resolució dels problemes ambientals presents i futurs.\nAl principi de l’escolaritat se signarà una carta de compromís educatiu, tant per part de la Direcció del centre com de les famílies. En ella queden reflectits els drets i els deures de cadascú, així com la decisió ferma de portar a terme el projecte educatiu de l’Escola.\nAdquisició d’hàbits saludables i de cura i respecte del propi cos\nL’Escola ha de ser un entorn que afavoreixi la salut física, psíquica, afectiva i social de les persones. Cal vetllar per tal que l’alumnat adquireixi estils de vida saludables. L’Escola ha d’estimular conductes de prevenció davant els riscos greus i freqüents per a la salut individual i col·lectiva.\nPer la millora dels resultats educatius\nL’excel·lència i la qualitat de l’educació\nEntenem que la qualitat de l’educació va lligada a l’assoliment de l’excel·lència de tot l’alumnat i aquesta ve definida per a cadascú d’una forma diferent. És a dir, a cada alumne se li facilita un entorn i un model educatiu que li ha de permetre desenvolupar, al màxim, totes les seves competències i assolir l’excel·lència depenent del seu punt de partida.\nAtenció a la diversitat i la inclusió de tot l’alumnat\nSi l’alumnat és divers, també ho han de ser les propostes educatives i totes elles han de portar a que els alumnes esdevinguin protagonistes del seu procés d’aprenentatge. A la nostra Escola aprenem que la diversitat i la pluralitat són una riquesa i que ens fan obtenir millors resultats educatius.\nA partir del nou paradigma de la societat que estem vivint cal donar eines a l‘alumnat per entendre que la formació permanent és imprescindible i que durant tota la seva vida els caldrà formar-se. És necessari desvetllar el plaer de conèixer, comprendre, investigar i, per altra banda, fomentar l’emprenedoria.\nL’Escola potencia el respecte, l’honestedat, la constància en el treball, la resiliència, el rigor i l’esforç. La nostra proposta educativa té com a lema “Cap èxit sense esforç i cap esforç sense èxit”.\nVerbalitzar i fer palesa la vinculació entre pensament i acció i el desenvolupament de l’educació emocional són els mitjans per assolir el màxim grau d’autoestima i satisfacció personal de cadascú dels membres de la comunitat educativa.\nEstem convençuts que cal la utilització autònoma i creativa dels sistemes digitals i tecnològics presents i futurs i que, sens dubte, faciliten el procés d’ensenyament i aprenentatge. L’Escola ha de vetllar per estar permanentment dotada i formada per aprofitar al màxim la potencialitat d’aquest tipus de tecnologia.\n8. ESTRATÈGIES METODOLÒGIQUES\nPer tal d’assolir els objectius proposats s’utilitzaran les següents estratègies metodològiques:\nEl treball per projectes és l’eix principal de la nostra proposta metodològica. Permet partir de l’interès de l‘alumnat i fer-lo protagonista del seu procés d’aprenentatge, i pot quedar recollit en el portafolis personal de cada alumne.\nA la nostra Escola considerem imprescindible la personalització de l’ensenyament en un context social que afavoreixi el desenvolupament de totes les competències. Per això, fomentem el treball cooperatiu que implica posar en joc les habilitats socials al mateix temps que facilita l’atenció a la diversitat. En altres moments, s’organitza l’horari del professorat per tal que coincideixin dos mestres a l’aula i puguin dur a terme metodologies diverses per a la millora pedagògica. Per tal d’afavorir aquesta personalització, es dissenyen plans de treball que fomenten l’autonomia, l’esforç i l’autoregulació. Les activitats multinivell com els racons, tallers o ambients, així com la tutoria entre iguals promouen la comunicació, el coneixement mutu, l’empatia, l’autoestima, la vivència dels valors… en definitiva el camí cap a l’excel·lència individual.


RGPD – Ajuntament de Miramar\nPlaça de l’Ajuntament, 1 46711 Miramar València\nTel. 96 281 91 01\nLa finalitat de tractament de les dades és gestionar les sol·licituds manifestades dins del procediment administratiu correspondent.\nLes dades seran conservades durant el termini que estiga vigent l’expedient administratiu o, en el seu cas, per el temps de resolució d’un procediment contgenciós administratiu derivat.\nNo obstant, les dades podran ser conservades, en el seu cas, amb finalitat d’arxiu d’interés públic, finalitat d’investigació científica i històrica o finalitats estadístiques.\nEl tractament és necessari per al compliment d’una missió realitzada en interés públic o en l’exercici dels poders públics conferits.\nLes dades no seran cedits a tercers, llevat que siguen comunicats a les entitats públiques o privades, a les quals siga necessari o obligatori cedir aquests per a poder gestionar la seua sol·licitud, així com en els supòsits previstos, segons Llei.\nVosté podrà exercitar els drets d’Accés, Rectificació, Supressió, Limitació o, si escau, Oposició. A aquest efecte, haurà de presentar un escrit en el Registre d’Entrada del l’Ajuntament o, si escau, al nostre Delegat de Protecció de Dades ayto.miramar@dpoexterno.com\nLa normativa de protecció de dades permet que pugues exercir davant el responsable del tractament teus drets d’accés, rectificació, oposició, supressió ( “dret a l’oblit”), limitació del tractament i portabilitat. Sol·licitud dret d’accés Descàrrega Sol·licitud dret d’oposició Descàrrega Sol·licitud dret de rectificació Descàrrega Sol·licitud dret de supresió Descàrrega Sol·licitud limitació del tractament Descàrrega\nDades identificatives del responsable y delegat de protecció de dades Responsable del tractament Ajuntament de Miramar Delegat de protecció de dades ayto.miramar@dpoexterno.com Adreça Plaça de l’Ajuntament, 1 46711 Miramar, València Exercici de drets Podrà exercitar els drets d’Accés, Rectificació, Supressió, Limitació o, si escau, Oposició. A aquest efecte, haurà de presentar un escrit (models de […]\nAgència Espanyola de Protecció de Dades L’autoritat pública independent encarregada de vetlar per la privacitat i la protecció de dades dels ciutadans. L’objectiu d’aquest espai és, d’una banda, fomentar que els ciutadans coneguen els seus drets i les possibilitats que l’Agència els ofereix per a exercir-los i, per un altre, que els subjectes obligats tinguen […]


Esmentat també com Mas Çanou\nEs troba situat al bosc prop de l'ermita de Sant Roc. Era un mas fortificat on hi consta l’existència d’un túnel del que encara es conserva l'entrada, que segons la tradició connectava amb Sant Pere del Galligants de Girona.\nEl 15 de febrer de 1415, a Salt, davant el Notari Bernat de Soler de Girona, Bernat de Sitjar, ciutadà de Girona, estableix a Joan Pi, de Vilablareix, 3 vessanes d’una possessió més gran situada a Vilablareix, a cens de 3 migeres de blat, per 12 lliures d’entrada.\n(Arxiu de la Pia Almoina, Observacions Salt, 19.)\nEl mas es troba documentat el 1578 com a propietat de Francesc Pi i el 1610 com a pertanyent a Joan Pi. A tots dos documents es fa referència a un document semblant del 1376, any en que ja devia existir.\nEl 1669´és propietat d'Isidre Çanou, canonge de l'església de Girona, el qual l'anomena mas Çanou.\nEl 1739 és propietat d'Ignasi Cellés (Sellés o Sallés) i Sanou de Vic, n'és el masover en Josep Tulsà\nLlibre "Toponímia del Terme Municipal de Vilablareix" de Pilar Gispert-Saüch i Viader\nRepertori de l'Arxiu Diocesà de Girona, Josep M. Marquès


RodaMots - formatjada\nDimarts, 10 d'octubre del 2006 / 1687\nPastís propi de les Balears compost d’un recipient de pasta de farina untada de llard o d’oli farcit de diverses combinacions d’elements, com formatge, brossat, carn, etc.\n«El lloc on actualment es conserva més el nom i l’ús de les formatjades és Menorca, on constitueixen la menja festiva de Pasqua florida, corresponent a les panades i robiols de Mallorca» (Diccionari català-valencià-balear).\nDe formatjar (transformar la llet en formatge), i formatge, del llatí vulgar (caseus) formaticus, ‘(formatge) afaiçonat’ en una forma o motlle. Algunes llengües europees han fet derivar el primer mot d’aquesta expressió (caseus > queso, queijo, Käse, cheese), mentre que d’altres s’han quedat amb el segon (formaticus > formatge, fromage, formaggio).\nUna de les coses que l’escriptor William C. Bryant va fer a Sant Agustí [a la Florida, EUA] va ser demanar a un natiu que li transcrivís la Cançó de les formatjades (fromajadis, en diu ell), que els menorquins cantaven la nit del Dissabte de Glòria, per incloure-la al seu llibre Letters of a Traveler, or Notes of Things seen in Europe and America, de 1851, que si us interessa podeu llegir gratuïtament per internet: penseu, com ens recorda Rasico, que la Cançó de les formatjades probablement és la primera cosa que s’hagi imprès mai en català a Amèrica del Nord. L’any 1939 encara es va enregistrar un disc amb la cançó, cantada per Stella Burke, que no heu de confondre amb el personatge de la sèrie australiana The Sullivans. El nom de «formatjades» ve de les panades farcides de formatge que els cantaires, entre altres coses, anaven demanant per les cases. (Avui, a Sant Agustí, la cançó ja no es canta, però de fromajadis encara se’n mengen, com a Menorca: «cada cosa a son temps: d’estiu xigales, de maig cireres i per Pasco formatjades».)\nAlbert Branchadell, L’aventura del català. De les «Homilies d’Organyà» al nou Estatut (Barcelona: L’esfera dels llibres, 2006), pàg. 75\nThe lyrics from a fromajadis, or traditional serenade, sung on the Saturday night before Easter among the Minorcans of St. Augustine\nestatuirel més calent ser a l’aigüera


Campus d'Alcoi (alumnes)\nEl campus d'Alcoi de la Universitat Politècnica de València ofereix visites a mida, és a dir, adequades a les necessitats de cada centre de secundària que desitge conèixer les instal·lacions del campus y les titulacions que s'imparteixen.\nEl campus d'Alcoi té la mateixa qualitat docent que ha fet de la UPV un model de referència, però amb una formació més personalitzada gràcies als grups reduïts, la qual cosa es tradueix en uns millors resultats en els estudis.\nSi vols conèixer el campus d'Alcoi, completa el formulari d'inscripció i selecciona una data a la teua elecció (no es fixen opcions predeterminades). Ens posarem en contacte amb tu per a estudiar les propostes i acordar la visita.\nSi tens qualsevol dubte, pots telefonar a:\nHorari: de 8.30 h a 14.30 h


Proveïdors i fabricants de fibra de fusta MDF de Xina - Preu a l'engròs - Zhiwen\nFibra de fusta MDF\nMDF Fiberboard MDF Fiberboard és barat, durador i és una bona opció per a molts projectes de fusteria i fusta, com prestatgeries i armaris d'emmagatzematge. També és ideal per a projectes decoratius. Detalls del producte La superfície llisa del tauler de fibra de densitat mitjana és perfecta per a la pintura, i un ...\nEl Fibreboard de MDF és barat, durador i és una bona opció per a molts projectes de fusteria i fusta, com prestatges i armaris d'emmagatzematge. També és ideal per a projectes decoratius.\nLa superfície llisa del tablero de fibra de densitat mitjana és perfecta per a la pintura, i un router deixa perfils nítids sense tallar, cremar ni esquinçar. El MDF és bàsicament serradures i cola, unides sota pressió i calor. Vària en color de pura a colorida.\n1. Humitat: 7% ~ 10%\n2. Densitat: 680 ~ 820 kg / CBM\n3. Força interior de fusta: 0.36 MPA\n4. Forat estàtic Força: 15.1 MPA\n5. Mòdul elàstic: 2520 MPA\n6. Taxa d'inflamació del gruix per a l'absorció d'aigua: 6,6%\n7. Formaldehído alliberat: 7,2 mg / 100 g\nFotos de fàbrica: La màquina de treball i els productes acabats\nAmbiental: el MDF està fet de recanvis reciclats, serradures, escates de fusta i d'arbres no aptes per a altres usos. Els fabricants diferents mostren la quantitat de material reciclat que s'introdueix en els seus productes. El MDF es considera com un producte verd i respectuós amb el medi ambient.\nSeguretat: el PPE correcte sempre s'ha d'utilitzar quan s'utilitza MDF. Les seves fibres nocives són conegudes per causar problemes de salut, per això es requereixen ulleres i màscares de pols. S'hauria de considerar un respirador amb una classificació de filtre P2 en comparació amb una màscara de pols sol ús. Es recomana que qualsevol tall es realitzi en una zona ben ventilada.\n1. Podem oferir mostres gratis per a vostè abans de fer una comanda.\n2. Fàbriques de cartró MDF amb 10 línies de producció automàtica ens permeten un enviament ràpid per a cada comanda.\n3. Termes de pagament de garantia de venda, que protegeix els vostres diners. Si teniu algun suggeriment, contacteu-nos lliurement. Us respondrem el més aviat possible.\nHot Tags: MDF, Xina, proveïdors, fabricants, distribuïdors, fàbriques, venda a l'engròs, preu, cost, a la venda\nContenidors de fusta de grau de mobles\nContenidors de fusta de grau\nTaula de fibra de densitat mitjana


imatge Mare de Déu Assumpta\nLa imatge de la Mare de Déu Assumpta\nFa uns mesos que membres d’una família forana de Manlleu van demanar poder visitar la nostra església parroquial de Santa Maria, interessats especialment per veure el grup escultòric de la Mare de Déu Assumpta que presideix l’altar major i alhora saber també la informació de què disposem. Amb la consulta prèvia al nostre arxiu, vam preparar un breu dossier per donar-los-ho a conèixer, cosa que, juntament amb el que ells ens van oferir, ha estat motiu per aprofundir en el tema, i, com sol passar, Déu n’hi do el que ha donat de si. Posem-hi ordre a fi de deixar-ne constància i aplegar la informació dispersada que hem trobat.\nLa imatge de Maria Assumpta, de la qual la nostra és una còpia, datava de l’any 1772 i formava part del grup escultòric que presidia l’altar major de la basílica de Santa Maria del Mar de Barcelona. Salvador Gurri i Coromines, nascut a Tona l’any 1749, n’era l’autor. Salvador Gurri va ser un escultor de molt renom i treballà especialment a la Ciutat Comtal on les seves obres eren molt apreciades i nombroses. La talla de Maria Assumpta, cisellada per l’artista tonenc, tenia lloc preferent a l’altar major de la catedral de la Ribera fins al desgavell de l’any 1936 en què va ser cremada1.\nImatge de la Mare de Déu de Gràcia, antiga patrona de Manlleu (Arxiu Parroquial de Manlleu)\nDesprés de la guerra, els membres de l’obra de reconstrucció de Santa Maria del Mar, entre els diferents afers també van preveure fer l’encàrrec d’una reproducció de la imatge de Maria Assumpta d’acord amb testimoniatges fotogràfics existents. D’una acta notarial datada el 24 de febrer de 1950, llegim el següent paràgraf: “Es un deseo unánime el que se pudiera reponer la imágen titular de nuestra basílica en el Altar Mayor. Varios devotos y entre ellos una familia de raigambre de nuestro barrio de la Ribera, han hecho con sus donativos pudiera ser realidad. Podemos pués anunciaros que el reputado imaginero Sr. Camps Arnau está actualmente tallando la imágen de la Asunción, copia exacta de la que ocupaba el Altar mayor. Esta reproducción se hace con todas las garantias posibles de exactitud.”2. Aquí cal fer esment que la visita rebuda fa uns mesos va ser dels membres de la família que s’esmenta en l’acta notarial, els quals sabedors que la imatge es trobava a Manlleu la varen voler veure ja que n’havien sentit a parlar a casa seva quan encara eren molt joves.\nEnllestida la imatge de Camps Arnau, tot seguit, experts de diferents estaments oficials s’adonaren, amb encert, que en el bell temple de Santa Maria del Mar, joia del gòtic català, no hi era adequada aquella imatge de línies abarrocades i de moment quedà guardada al taller de l’escultor. Al mateix temps que això succeïa, la junta de reconstrucció de l’església de Santa Maria enllestia les obres del nou temple manlleuenc, en el qual faltava la decoració de l’absis central que es va confiar a l’artista Carles Llobet i també la imatge de Maria Assumpta que havia de presidir la nova església. Algunes gestions dutes a terme l’any 1955 es varen desestimar per manca de recursos econòmics3.\nFrancesc Pujol ens explica que va ser l’arquitecte Josep Maria Pericas qui va assabentar la junta de l’existència de la imatge de Camps Arnau tallada segons l’original que havia existit a Santa Maria del Mar. Una comissió formada per mossèn Torrentó, llavors rector de la parròquia de Manlleu, Josep Mataró, Josep Rifà i Francesc Pujol, va entrevistar-se amb Camps Arnau i, vista l’obra, els va plaure i se’n gestionà l’adquisició. Calia salvar la legalitat moral de vendre i comprar entre dues parròquies, i en una gestió prèvia a la compra, la junta de Santa Maria del Mar rescindí el contracte amb Camps Arnau i el tracte per part dels manlleuencs es féu directe amb l’escultor, el qual en demanà 125.000 pessetes. Adquirida la imatge es transportà a Manlleu on durant alguns mesos es va poder veure encara sense decorar. La inauguració es va preveure per al dia de la Immaculada de l’any 1966, però el dia 1 de desembre, ja ornamentada per l’artista Jaume Santjaume, es trobava ja instal·lada en el lloc preferent de l’església parroquial4.\nA dalt, la imatge de Maria Assumpta que hi havia a Santa Maria del Mar (Barcelona) abans del 1936. Al costat, còpia de la talla anterior i que actualment presideix el presbiteri de l'església de Santa Maria de Manlleu.\nTot i que cal considerar com a autor de l’obra l’escultor Salvador Gurri, fet que dóna prestigi a la imatge per la seva qualitat, pel renom de l’artista i per l’antiguitat, també cal admirar la fidelitat de la còpia tan ben resolta per Josep Maria Camps Arnau segons l’encàrrec que se li va fer. De la qualitat de la seva obra escultòrica n’hi ha testimonis que ho evidencien arreu de Catalunya i les Illes i a Manlleu mateix en tenim mostres com el Crist jacent i el timpà i el Sant Crist de la parròquia i també el conjunt del calvari del col·legi de la Salle.\nFins aquí, doncs, el que hem sabut trobar pel que fa a la imatge de Maria Assumpta de la parròquia mil•lenària de Santa Maria i que ostenta el patronatge de Manlleu, com ho havia estat anteriorment la venerada imatge de la Verge de Gràcia durant moltes centúries.\n(1) Vegeu,Bassegoda i Nonell, Joan “ Santa Maria del Mar. Esbós d’una història de sis segles”Nadala de la Fundació Jaume I. Any 1983.\n(2) Arxiu Parroquial de Santa Maria de Manlleu. Còpia de l’acta notarial signada per Fausto Navarro a la seva notaria el 24 de febrer de 1950.\n(3) Arxiu Parroquial de Santa Maria de Manlleu.\n(4) Francesc Pujol. “La imatge de la Mare de Déu Assumpta”. MANLLEU Publicació. Núm. 353, agost 1985.


‘‘No podem triar”. Rajoy executa el major increment de l’IVA de la història i castiga funcionaris i desocupats amb el suport entusiasta del PP – CGTCatalunya\nInici > General > Notícies > ‘‘No podem triar”. Rajoy executa el major increment de l’IVA de la història i castiga funcionaris i desocupats amb el suport entusiasta del PP\n‘‘No podem triar”. Rajoy executa el major increment de l’IVA de la història i castiga funcionaris i desocupats amb el suport entusiasta del PP\nA cada nou anunci de retallada, Mariano Rajoy rebia un aplaudiment més fervorós que l'anterior. La claca popular, visiblement entusiasmada, celebrava amb el mateix ímpetu que l'IVA s'hagi enfilat fins al 21%, el general, i el 10%, el reduït, o bé que es redueixin els drets laborals i els salaris dels treballadors públics, i fins i tot festejaven el setge als futurs desocupats. El líder del PP va pujar a la tribuna d'oradors per estripar el poc que li quedava per incomplir del seu programa electoral del 20-N. Per fi es rendia a l'evidència. I els seus 184 diputats no només no estaven gens amoïnats per donar l'esquena a l'electorat, sinó que semblava que s'havien quedat alleujats després de saber d'una vegada –i després\nde setmanes d'especulacions– de quin mal ha de morir el conjunt de la societat. “No podem triar, no tenim aquesta llibertat; no ens queda cap altra remei que fer el que fem, tant si ens agrada com si no”, es justificava ahir Rajoy.\nNo se sap si era un intent per compensar l'escassa sensibilitat que havia mostrat uns moments abans quan criminalitzava el col·lectiu de treballadors públics insinuant que tenen més privilegis que la resta, o pel nul tacte demostrat per explicar el perquè es retalla la prestació de l'atur –“es tracta d'animar la recerca activa de treball”, suggerint que la gent es relaxa massa– però en el tram final del seu discurs el president de l'executiu espanyol no deixava de lamentar-se pel fet que no tingui cap marge de maniobra. La culpa, com sempre, l'herència rebuda de l'executiu del PSOE.\nPerò hi ha hagut un nou punt d'inflexió. Després d'una primera imatge de supèrbia i desafiament –concretament l'endemà que la UE fes públic el rescat–, que va anar seguida de llargs i calculats silencis, Rajoy ja no amaga el que encara es nega a verbalitzar: que Espanya està intervinguda tant en l'aspecte econòmic com en el polític. “No disposem de més llei ni de més criteri que el que ens imposa la necessitat”, sentenciava. “No hi ha gaire per escollir: o reduïm les despeses o augmentem els ingressos i, si no hi ha un altre remei, fent les dues coses ”.\nI Rajoy suggeria que ha decidit seguir el camí que se li ha fixat des de Brussel·les i que permetrà una injecció milionària als bancs i la suavització en el compliment del dèficit. L'objectiu de tot aquest “sacrifici” és que l'Estat estalviï o guanyi, no se sap en quines proporcions, al voltant de 65.000 milions d'euros en els pròxims dos anys i mig. La sensació, doncs, és que després de sis mesos de resistir-se a admetre que les seves promeses es van convertir en paper mullat el dia que va ocupar La Moncloa, per fi ha arribat el moment de treure's la careta. Amb més o menys matisos, gairebé tot el paquet de cops de destral va ser criticat per l'oposició. L'esquerra va ser la més dura i li va retreure l'excés d'ideologia d'unes mesures que, segons denunciaven, enderroquen els pilars de l'estat del benestar, castigant sense misericòrdia tots els estaments socials menys les grans fortunes i els defraudadors.\n* Una crònica de Montse Oliva des de Madrid, publicada al diari El Punt Avui http://www.elpuntavui.cat/noticia/article/4-economia/18-economia/559290-no-podem-triar.html


L'Audiència de Tarragona reobre el cas de la cooperativa de Tivissa i demana investigar el marit de la gerent difunta La República\nL’Audiència de Tarragona reobre el cas de la cooperativa de Tivissa i demana investigar el marit de la gerent difunta\nACN Tivissa.-L’Audiència de Tarragona ha estimat el recurs d’apel·lació de l’Associació d’afectats per la fallida de la secció de crèdit de la cooperativa de Tivissa (Ribera d’Ebre) contra el sobreseïment […]\nACN Tivissa.-L’Audiència de Tarragona ha estimat el recurs d’apel·lació de l’Associació d’afectats per la fallida de la secció de crèdit de la cooperativa de Tivissa (Ribera d’Ebre) contra el sobreseïment provisional de la instrucció. El jutjat provincial veu indicis de la implicació del marit de la gerent difunta en el delicte. Insta el jutjat instructor número 1 de Falset a practicar noves diligències i a prendre declaració com a investigat a l’home de la responsable de la cooperativa. En concret, es demana investigar la presumpta disposició als comptes particulars de la parella de prop de 20.000 euros de l’entitat. L’auditoria que es va fer després de la fallida va determinar que faltaven 1,1 milions d’euros.\nL’Audiència Provincial de Tarragona avala que “existeix un marc potencial d’investigació” que no s’ha practicat en les diligències prèvies del cas al jutjat de Falset i considera el sobreseïment de la causa “com a prematur i injustificat”. Els magistrats fan referència a la documentació presentada, el 7 i 13 de gener del 2020 per part de l’acusació, amb indicis de la participació del marit de la gerent de la cooperativa de Tivissa en els fets comesos.Els documents assenyalen la presumpta disposició de 6.890,29 euros de la cooperativa per a finalitats particulars, articulada amb 98 rebuts, i 12.343,1 euros que s’havien desviat al compte particular del matrimoni, a través de 238 rebuts. L’auto d’instrucció no es pronuncia sobre aquests presumptes fets, però l’Audiència hi veu indicis per iniciar noves diligències.El cas es va destapar l’abril del 2019 quan es van bloquejar els comptes dels socis de la secció de crèdit. La gerent de l’entitat va morir dues setmanes abans que es fes pública la situació financera de la cooperativa i el jutjat instructor de Falset va declarar el sobreseïment de la causa, l’octubre passat, per l’extinció de responsabilitat penal de la dona.


Cuinar a casa: de febrer 2016\nCup cakes amb cobertura de merenga suïssa de vainilla\nM'agrada molt fer cupcakes, igual que fer galetes, però cap de les dues coses són els meus favorits per menjar-me'ls.\nAquests cup cakes els vaig veure al blog de l'Alma Obregón, i com eren pel dia de Sant Valentí portaven un cor a dins, fet amb la mateixa massa, jo vaig fer alguns però no vaig fer la foto, així que he posat la recepta normal, si voleu veure com s'han fet en la recepta original els podeu cercar en el blog: Objetivo: cup cake perfecto.\n-2 culleradetes de llevat en pols\n-150 ml d'oli de gira-sol o d'oliva molt suau\n-300 grams de sucre blanc\n-essència de toffe o vainilla\nPer a la crema de merenga suíssa\nPreparem les bases\nBarregem bé l'oli amb el sucre i els ous.\nAfegim l'essència, remenem fins a tenir una barreja homogènia.\nAfegim a la massa, tamisats, la farina i el llevat. Per últim incorporem la llet a poc a poc, fins a tenir una massa homogènia.\nPosem la massa en els motlles per cup cakes, només omplert 2/3 parts dels motlles.\nUn cop fora del forn els deixem refredar del tot.\nPreparem la cobertura.\nPosem a escalfar les clares amb el sucre al bany maria.\nRemenem fins que el sucre s'hagi dissolt completament.\nPosem la barreja en un altre bol i amb la batedora i muntem a punt de neu.\nSeguim batent fins que la merenga quedi fort i brilli\nAnem afegint trossos de la la mantega, que ha d'estar a temperatura ambient batent fins que la crema estigui homogènia, per últim afegirem l'essència de la vainilla, i ho batem una mica més.\nUn cop tinc feta la crema la deixo una estoneta a la nevera per que així agafa una textura molt mes facil d'utilitzar amb la màniga pastissera.\nDecorem els nostres cup cakes.\nPublicat per Lucia Vilaplana a 2:00\nCroquetes de carn i verdures. Visita al mirador del Turo de la Peira\nUna de les coses que recordo cuinaba la meva mare , i encara cuina per els seus nets, son les croquetes, i com ens menjavem, d'amagat, la massa que reposava a la nevera.\nEls meus fills ara fan el mateix, deixo reposar la massa i veig que li falta un trosset... és inevitable!\nCrec que hi ha tantes combinacions de pasta per croquetes que podriem fer una cada dia de l'any sense repetir, aquest cop jo les vaig fer amb una mica de carn que quedava d'un rostit, verdures i alguna espècie.\nSi, se les van menjar totes, a casa els agraden les croquetes, bé els agrada gairebé tot !!\n-carn de rostit\n-espècies (nou moscada, comí mòlt, curri)\nPrimer de tot piquem la carn que tinguem, o bé a la picadora o, si tenim, amb un bon ganivet de cuina.\nPelem i piquem les la resta d'ingredients.\nPosem oli, no gaire, en una paella i anem sofregint les verdures, que es vagin coent, fins que ens quedin en un punt molt cuites, però no cremades.\nAfegim la carn, remenem, posem la farina, remenem bé, que no ens quedi crua per que es notària en el gust, afegim les espècies, sal, pebre i per últim anem afegint la llet calenta, fins aconseguir la textura correcta, sempre pensar que en refredar la massa queda mes compacta, volem que ens quedin cremoses per dins, com han de quedar les croquetes.\nLa massa és a punt quan se'ns desenganxa de la paella.\nDeixem refredar en una safata.\nPer fer les croquetes agafem una petita porció, li donem forma, l'arrebossem en ou batut i després en pa ratllat, fregim en oli calent.\nVistes desde el mirador del Turo de la Peira\nEl Turó de la Peira és un barri del districte de Nou Barris de la ciutat de Barcelona. La pineda frondosa, coronada per un mirador i una gran creu, que pertanyia a la finca de Can Peguera es va convertir en parc públic el 1936 però al començament de la dècada de 1960, les dimensions del parc es van reduir per la construcció dels habitatges arran d'un pla parcial. Segons la divisió oficial de barris feta el 2006 el Turó de la Peira és delimitat pel passeig de Fabra i Puig, el carrer de Camós, el de Cornudella, el de Biure, el de Vila-seca, el de Pedret, el passeig d'Urrutia, el carrer del Doctor Pi i Molist i la plaça de Virrei Amat. El nom li ve del turó homònim, situat a la part nord-occidental del barri.\nAquestes són unes postres molt ràpides i que queden molt bé, de gust i de presència.\nJa fa uns mesos que van posar al costat de casa una fruiteria del que ara en diuen producte de proximitat.\nLa veritat és que tenen unes verdures i unes fruites molt bones a un preu que li podríem dir "normal" ,no barat, desconfio dels productes barats.\nL'altre dia Alfons va comprar moltes pomes, de les que són lletges, però delicioses, com no ens les vam menjar totes i no volia que es fessin mal bé vaig tenir la idea de fer unes postres.Un flam amb una base de poma, fàcil i ràpid !\nAmi els flams que més m'agraden són els fets a casa, al bany maria, però tenen un problema que porten molts ous, i com a casa ja mengem suficients durant la setmana no vull passar-me\n-1 Sobre de flam\nPelem, traiem les llavors i tallem a trossos les pomes, i les ruixem amb el suc de llimona.\nLes posem en un cassó a bullir amb una mica d'aigua amb la pell de llimona, la branca de canyella i un parell de cullerades de sucre.\nNo cal gaire cocció, uns 8 minuts són suficients.\nJo les deixo refredar en el mateix cassó tapades perquè agafin tot l'aroma de la llimona i la canyella.\nPreparem el flam segons ens indiqui en l'embolcall, jo tenia a casa un del Mercadona.\nPosem en un motlle individual una base de poma i sobre li posem el flam, per últim li posem una mica de caramel líquid del que ve ja fet.\nJa tenim les nostres postres a punt !\nPublicat per Lucia Vilaplana a 3:33\nJa fa uns dies al blog Objetivo: Cup cake perfecto l'Alma va penjar unes vídeo receptes amb dolç de llet.\nUn dels dolços que més m'agrada fer són les galetes, però no són el meu dolç favorit en realitat per menjar la meva preferència va per als pastissos de crema o el carrot cake.\nPerò de les galetes m'agrada l'olor i la textura de la massa, estirar-la, fer servir els talladors, enfornar-Lles...\nVaig fer unes quantes sense farcit ni glacejat i altres amb farcit d'almívar de llet.\n-Almívar de llet (Dulce de leche)\nCom sempre que fem galetes la mantega ha d'estar freda, la traiem de la nevera una estona abans de començar a elaborar les galetes\nBarregem la mantega amb el sucre, l'essència, l'ou batut i per últim la farina tamisada, ho pastem bé.\nEns quedarà una massa fina, llisa.\nEstenem la massa, amb un corró entre dos papers especials per a forn, hem de vigilar que el gruix de la massa sigui uniforme, ami això, confesso, em costa una mica així que moltes vegades em surten galetes unes més gruixudes que altres!\nDeixem la massa reposar a la nevera, en refredar es quedarà dura.\nTallem les galetes amb els nostres talladors de formes, si no tenim podem utilitzar un got i fer-les totes rodones.\nPer a les que porten farcit he fet un forat al mig d'una de les parts de la galeta, i un cop l'hem tret del forn, i són fredes, estenem el farcit, en aquest cas dolç de llet, sobre una galeta i posem la quina té el forat la sobre.\nNo he posat molt dolç de llet, també li podem posar melmelada, o nocilla, per que en si la galeta ja és prou dolça.\nDilluns, comencem la setmana, encara sort que aquest febrer tenim una festa a Barcelona, el proper divendres és Santa Eulàlia, i per compensar les festes laborables d'aquest any és festa, però només a la Ciutat de Barcelona, caldrà aprofitar-ho per que cada any ens queixem que de Reis a Setmana Santa no tenim ni una festa, és així, doncs que aquest any en tenim una !!\nSi no us agrada el dolç ni les postres "contundents" ho feu aquesta recepta.\nEsta deliciós i ha valgut la pena fer-ho a casa, els ha encantat, però és exactament el que he dit abans.\nEl vaig veure en una vídeo recepta del bloc d'Alma Obregon, és molt fàcil de fer i amb aquestes quantitats surt un pastís gran del que surten un munt de racions, amb un tros petit en tenim prou.\nA la recepta original fan servir l'almívar de llet de la Marca Márdel, l'he localitzat en LIDL, però tard, ja que havia comprat el que venen a Mercadona de la marca Chimbote, provaré els dos i ja us comento que tal.\n-200 Grams de galetes maria\n-90 Grams de mantega\n-700 Grams de formatge cremós, tipus Philadelphia\n-70 Ml de nata 35%\n-100 Grams d'almívar de llet (Dulce de leche)\n-2 Cullerades de maizena, o farina normal\n-1 Cullerada essència de vainilla\nPreparem primer la base.\nTriturem les galetes i les barregem amb la mantega fosa.\nRepartim la barreja bé en el fons d'un motlle, per a aquest tipus de pastissos és millor un motlle desmotllable, i també pels costats una mica.\nFem el farcit batent el formatge cremós amb l'almívar de llet, sense deixar de batre afegim els ous un a un, la nata, la maizena i l'essència de vainilla, també li podem posar una mica de ratlladura de pell de llimona, jo no la vaig posar per que no volia que el meu pastís tingués gust de res mes que de dolç de llet.\nPosem tota la barreja sobre de la base que havíem preparat i la posem al forn calent a 160 graus 20 minuts, després baixem la temperatura a 120 graus i ho deixem coure 60 minuts més.\nQuan esta fred el desmotllem.\nPer finalitzar li he donat unes pinzellades amb almívar de llet per sobre, sense execso, només perquè brilli, no li he volia posar mes dolç!!\nAquest pastís requereix unes hores de repòs, almenys 6, així que és millor fer-ho d'un dia per l'altre, us diria que es guarda uns dies a la nevera, però no tinc referències d'això, ja que a casa no va durar el dia sencer!\nPublicat per Lucia Vilaplana a 7:08\nNo hauria de publicar aquesta recepta perquè en realitat això va ser la conseqüència d'un error, dels grans (he de mirar de fer una entrada amb el títol "desastres a la meva cuina" no és que hagi fet molts, però algun si, em confesso) però em negava a tirar la massa a les escombraries, així que li vaig donar una segona oportunitat i mira per on va sortir la mar de bé, i estaven deliciosos, fins i tot a l'en demà estaven tendres.\nJo els vaig posar a la torradora i mantega amb melmelada, però a casa els van acompanyar amb pernil, van volar!\nUs explicaré en 2 línies com va succeir el del desastre.\nHi havia preparat una massa de coca, i una massa d'oli per fer una empanada, a la massa de coca li volia posar sucre moreno, panses i una mica de mantega com a farcit, i a l'empanada una samfaina de verdures i tonyina.\nFins aquí tot bé.\nPerò, però ...per error vaig agafar la massa de l'empanada i la vaig omplir com si fos la coca, li vaig donar forma i em vaig quedar tan ampla.\nDesprés vaig agafar la massa de la suposada empanada, que en realitat era la massa de la coca i vaig pensar: quina olor a coca fa aquesta massa!!!\nAqui em vaig adonar de l'error !!\nAixí que vaig desmuntar la suposada coca, amb massa d'empanada, li vaig treure les panses, com vaig poder i com el sucre i la mantega s'havien enganxat li vaig donar forma de panets, els vaig tornar a deixar reposar, els vaig fer uns talls a sobre i els vaig enfornar.\nLa massa de la coca per sort no l'havia emplenat amb la samfaina i la tonyina, la vaig poder salvar i fer-la com havia pensat desde un principi.\nCrec que he trigat mes de 2 lineas en explicar-ho\nPublicat per Lucia Vilaplana a 9:31\nJa tenim aquí el rei, o la reina, del carnestoltesl\nJa teniu pensada la vostra disfressa? jo he estat cosint un ós panda, de Pandi, com diu el meu fill Aniol, crec que aquest any serà l'única disfressa de casa per que no anem a la rua del barri.\nAquestes galetes les vaig veure al blog d'Alma Obregón.\nM'encanten totes les seves receptes, són fàcils i estan molt ben explicades.\nLes vaig fer en dues versions, en dies diferents, unes més gruixudes i altres mes fines, que van quedar més cruixents.\nEstan delicioses, i al tenir una part de cacau pur no queden excessivament dolçes.\nFàcils, molt, molt fàcils de fer.\nPer la part blanca\n-135 grams de farina de força\n-80 grams de sucre blanc\n-1/2 culleradeta essència de toffe\n-1/2 culleradeta de bicarbonat o llevat en pols\n-un grapat de xips de xocolata\nPer a la part de cacau\n-115 grams de farina de força\n-50 grams sucre moreno\n-2 cullerades de cacau pur en pols\nPreparem la part blanca barrejant la farina amb els dos tipus de sucre, el bicarbonat, l'essència, l'ou batut i la mantega a temperatura ambient, toveta però no desfeta.\nPer últim afegirem els xips de xocolata.\nFem una bola i ho deixem reposar a la nevera.\nPreparem la part de cacau exactament igual, en aquest cas afegint un ingredient més com és el cacau.\nTambé fem una bola i ho deixem reposar a la nevera.\nPodem fer-les directament sense deixar-les en la nevera, però amb la massa freda és molt més fàcil treballar.\nAgafem un trosset de massa blanca i un trosset de massa de cacau i les posem juntes, fem una bola.\nPosem un paper especial per a forn en una safata i col·loquem les boles ben separades, per que al forn la massa creix, i les aixafem una mica, amb la calor s'acaben de baixar elles mateixes!\nSi les volem molt planes, com les vaig fer jo la segona vegada, hem de deixar la massa ben plana.\nIntroduïm en el forn calent a 190 graus uns 13 minuts, cal anar vigilant per que couen de seguida.\nPodem canviar l'essència de toffe per una de vainilla o avellana.\nEspectacular l'olor que deixen a casa quan estan dins del forn !!!\nA gaudir molt del Carnestoltes !!!\nAmb la massa més prima!\nMandonguilles amb llet de coco, xampinyons i espècies\nAquesta recepta ja és fixa a casa nostra. Els agrada molt, jo li poso bastant caiena, sense passar-me! i això fa que tingui un sabor una mica picant.\nAmb els xampinyons queda perfecta, en una altra ocasió vaig posar nous també.\nPer als que no teniu costum de cuinar amb llet de coco us diré que no té gust de coco! res, en absolut, jo diria més aviat que té la consistència d'un guisat fet amb llet evaporada o crema de llet, però li dóna una textura i un color molt personal.\nLa llet de coco ja no falta mai en al meu rebost!\nAquesta recepta l'havia fet amb pits de pollastre trossejades, sense os i també amb cuixes de pollastre trossejades, a casa els agrada molt, tinc pensat fer-la també amb llom de porc.\nRealment queda deliciosa i és molt fàcil de fer\n-250 grams de carn picada de porc\n-1 cullerada de pa rallat\n-1 llauna de llet de coco\n-espècies: un tros de branca de canyella, canyella mòlta, curri, curcuma, clau, pebre, bitxo de caiena.\n- 500 grams de Xampinyons\nPosem en una paella una mica d'oli i una bona cullerada de mantega, deixem que s'escalfi i sofregim la ceba tallada petita, un cop la tinguem ben feta, queda transparent, hi afegim els xampinyons i els deixem que es facin una mica, afegim les espècies, que han d'estar molt triturades junt amb el gra l'all ho podem fer amb una mà de morter.\nFem les mandonguilles.\nBarregem els dos tipus de carn picada amb una mica de sal, pebre, un rovell d'ou i una cullerada de pa ratllat.\nFem boles i les arrebossem en farina.\nFregim en oli calliente, i un cop fora de l'oli les posem damunt d'un paper absorbent perquè no ens quedin molt olioses.\nPosem les mandonguilles a la cassola que haviem preparat abans amb la resta d'ingredients, afegim la llet de coco i ho deixem coure uns 10 minuts a foc lent, veureu que la salsa es redueix.\nNecessitarem pa per sucar !!!\nPublicat per Lucia Vilaplana a 8:24