Barcelona, catedral de, 6 results 6\nLaietana, 56-58, via, 3 results 3\nPla de la Seu, 3 results 3\n80 Resultats per Historicisme\nDibuix de lluneta amb cistell amb flors per a la casa de Ronda sant Pere, 52. En la part superior l'anotació manuscrita: Ronda S. Pedro 52 / Sr. Rigalt dicen que se ponga vidrio depulido (sin grabado) si le parece que sea vidrio doble. Puede ...\nDibuix de motiu decoratiu amb la representació de Francesc Sans i Sala per als finestrals del cimbori de la Catedral de Barcelona. Aquests vitralls van ser destruïts el 19 de juliol de 1938 al caure una bomba als peus de la Catedral. Les obres van...\nDibuix de motiu decoratiu amb la representació de Pere el Cerimoniós per als finestrals del cimbori de la Catedral de Barcelona. Aquests vitralls van ser destruïts el 19 de juliol de 1938 al caure una bomba als peus de la Catedral. Les obres van a...\nDibuix de motiu decoratiu amb la representació de l'arquebisbe de Narbona Guifré per als finestrals del cimbori de la Catedral de Barcelona. Aquests vitralls van ser destruïts el 19 de juliol de 1938 al caure una bomba als peus de la Catedral...\nDibuix de motiu decoratiu amb la representació de la reina Maria d'Aragó per als finestrals del cimbori de la Catedral de Barcelona. Aquests vitralls van ser destruïts el 19 de juliol de 1938 al caure una bomba als peus de la Catedral. Les ob...\nDibuix de motiu decoratiu amb la representació del Bisbe Joan Jaume Loris per als finestrals del cimbori de la Catedral de Barcelona. Aquests vitralls van ser destruïts el 19 de juliol de 1938 al caure una bomba als peus de la Catedral. Les obres ...\nDibuix de porta amb motius florals, vegetals i ornamentals per a l'Hotel Ambos Mundos. es troba diverses anotacions tècniques del tipus de vidre i de les mesures. En la part posterior: Sr. Rafael Valverde / Hotel Ambos Mundos / recogida 9 par...\nDibuix de porta de cancell amb moitus vegetals i florals per a l'edifici del passeig de Gràcia, 19 de Barcelona. En la part superior a llapis el text següent: "En cristal liso grabado a 4 tintas importe total puesto en la estación 400 pe...\nDibuix de vidre a l'àcid per al cancell de l'oficina bancària Casal de l'Estalvi. Actualment desaparegut però és coneix gràcies a unes imatges publicades a la revista Arquitectura y Construcción del 1917. Hi ha representades dues fi...\nDibuix de vitrall per a claraboia rectangular, hi ha dos models decoratius que estan indicats amb les lletres A y B. La decoració és d'estil neoclàssica amb vegetació que s'entrellaça. Al centre un medalló. Els vidres d'una de les p...\nDibuix de vitrall per a claraboia amb un gran oval central flanquejat per dos escuts per al Palau del Marqués d'Alella. Aquest Palau també és conegut com Casa Muñoz Ramonet. La claraboia conservada presenta petites modificacions del projecte ...\nDibuix de vitrall per a claraboia en la part central hi ha la lloba capitolina amb Ròmul i Rem al voltant decoració de fulles d'acant, bordura de vidre mosaic irregular amb una greca. Hi ha diverses anotacions numèriques al voltant del dibuix...\nDibuix de vitrall per a finestra amb copa amb flors coronant una estructura decorativa de formes geomètriques i vegetals amb volutes de fulles d'acant, la part superior també es troba una estructura arquitectònica amb formes vegetals. En la p...\nDibuix de vitrall per a finestra amb garlandes de llaç i motius vegetals i ornamentals en la part inferior per al Sr. Amadeo Maristany. Hi ha diverses anotacions: en la part superior: Sr. D. Amadeo Maristany, un text il·legible, i en la part infer...\nDibuix de vitrall per a finestra rectangular. En la part central i dintre d'una figura circular hi ha projectat el dibuix de vitrall d'una àliga amb nimbe, símbol de sant Joan Evangelista. El camper té formes vegetals que recorden les fl...\nDibuix de vitrall per a finestra amb la representació de l'escut de la ciutat de Barcelona. Correspon al motiu decoratiu del camper dels vitralls medievals de sant Esteve i sant Nicolau de l'àbsis de la Catedral de Barcelona. Segurament ...\nDibuix de vitrall per a finestra amb la representació de papagais i l'escut de Catalunya. Correspon al motiu decoratiu del camper dels vitralls medievals de sant Joan Evangelista i sant Pere de l'àbsis de la Catedral de Barcelona. Segura...\nDibuix de vitrall on surt representat el bisbe de Barcelona sant Sever amb el bàcul i la mitra. El dibuix de vitrall s'atribueix al vitraller Lluís Dietrich. És un motiu per als vitralls del cimbori de la Catedral de Barcelona, realitzats el ...\nDibuix de vitrall per a finestra amb acabament en arc apuntat. En l'obertura central formes circulars entrellaçades amb motius vegetals en el interior, bordura de formes vegetals. És una finestra del col·legi Jesús-Maria de Barcelona obra de ...\nDibuix de vitrall per a finestra de dues obertures amb tarja en la part superior. Representen dos models per una mateixa vidriera. La part decorada és la de la tarja. En la de la dreta, que porta la lletra A, hi han representades flors de la carxo...\nDibuix de vitralls per a les finestres interiors del primer pis que donen llum al pis principal de la casa Ferrer-Vidal. En aquesta finestra hi ha representat un tapís no identificat. Una figura masculina de cara a l'espectador subjecta amb u...\nDibuix de vitralls per a les finestres interiors del primer pis que donen llum al pis principal de la casa Ferrer-Vidal. En aquesta finestra hi ha representat un fragment del tapís de la vedellada, hi ha dibuix de tres figures masculines vestides ...\nDibuix de vitralls per a les finestres interiors del primer pis que donen llum al pis principal de la casa Ferrer-Vidal. En aquesta finestra hi ha representat un fragment del tapís de la vedellada, en un primer terme un noi (vestit goyesco) agafa ...\nDibuix de vitralls per a les finestres interiors del primer pis que donen llum al pis principal de la casa Ferrer-Vidal. En aquesta finestra hi ha representat el tapís de la vedellada, en aquest dibuix de vitrall es veu el brau subjectat per un no...\nDibuix de vitralls per a les finestres interiors del primer pis que donen llum al pis principal de la casa Ferrer-Vidal. En aquesta finestra hi ha representat un fragment del tapís del Berenar. Un grup de homes i dones estan asseguts a terra menja...\nDibuix de vitralls per a les finestres interiors del primer pis que donen llum al pis principal de la casa Ferrer-Vidal. En aquesta finestra hi ha representat un fragment del tapís del Berenar, hi ha representat a primer terme un gos que olora alg...\nDibuix de vitralls per a les finestres interiors del primer pis que donen llum al pis principal de la casa Ferrer-Vidal. En aquesta finestra hi ha representat un fragment del tapís del Berenar. Veiem el dibuix de vitrall d'una noia vestida co...\nDibuix de vitralls per a les finestres interiors del primer pis que donen llum al pis principal de la casa Ferrer-Vidal. En aquesta finestra hi ha representat un fragment del tapís dels llenyataires. Tres homes amb destrals tallen les branques d&#...\nDibuix de vitrall per a finestra amb dues obertures, de gran senzillesa ornamental. El camper és una retícula quadrangular amb peces circulars en les interseccions, una fi març envolta el perímetre de les obertures, en la part inferior fulles d&#0...\nDibuix de projecte per a finestral amb la representació de la presentació de la Verge nena al temple, pel convent de la Presentació de Barcelona. En la part inferior, el text "B, Escala 1:10". En la part posterior un text a llapis de lec...\nDibuix de vitrall per a finestral. El motiu del vitrall figuratiu es distribueix en dues llancetes, en una hi ha representat el nen Jesús i en l’altra la Mare de Déu i el nen en braços. Es troben emmarcats dins d’una arquitectura gòtica de formes ...\nDibuix de projecte per a finestral amb la representació de la Verge nena amb santa Anna per al convent de la Presentació de Barcelona. En la part superior, a llapis: "Sr. Riera, 2 ventanals convent Presentación" [lectura dubtosa]. En la ...\nDibuix de finestral amb dues obertures verticals i rosassa polilobulada en la part superior. En les obertures verticals hi ha dos models decoratius el de l'esquerra unes formes romboïdals amb peces circulars de colors i un cel estrellat en la...\nDibuix de vitrall per a finestral de la galeria del pati central de la casa del comte de de Sicart. Segurament el vitrall es va dissenyar amb motiu de la reforma que va realitzar l'arquitecte Enric Fatjó a la casa que tenia el comte de Sicart...\nDibuix de vitrall per a finestres. Hi ha representades dues finestres la de l'esquerra de menor dimensió que la de la dreta amb acabament semicircular. La decoració es basa en unes bordura que alterna formes vegetals amb peces circulars amb u...\nDibuix de vitrall per a portes amb motius ornamentals distribuïts en dues llancetes de disseny paral·lel, de motius florals i vegetals amb unes filactèries amb inscripcions; a la part superior, un òcul quadrilòbul de motius florals, i al centre un...\nDibuix de vitrall per a rosassa amb motius florals i vegetals, la serra i el lliris símbol de sant Josep en el òcul central i querubins en els òculs més exteriors. es troba diverses anotacions a llapis: Llamas i el dibuix del sagrat cor / Fondo de...\nDibuix de vitrall de rosassa amb motius vegetals i florals. Al marge superior dret a llapis: Nº 2 i en el marge inferior esquerra a tinta: Escala 1 por 10. Correspon, encara que amb modificacions posteriors, a la rosassa de la actual parròquia de ...\nDibuix de vitrall de rosassa circular per a la parròquia de la Mare de Déu de Núria de Barcelona, instal·lat quan es va fer la reforma per passar d'església conventual a parroquial. En la part interna un quadrilòbul amb un òcul central. En ca...\nDibuix de vitrall per a finestra amb quatre obertures, les dues primeres més amples que les altres dues, amb tarja. La part de les obertures verticals està dibuixat per ser executat en vidre a l'àcid, les targes i el vidre vertical de més a l...\nDibuix del vitrall per al finestral de la façana de l'oficina bancària Casal de l'Estalvi i que dóna llum a la sala d'actes. És una obertura de forma triangular acabada en arc apuntat, és una proposta d'ornamentació que serà la...\nDibuix del vitrall per al finestral de la façana de l'oficina bancària Casal de l'Estalvi i que dóna llum a la sala d'actes. És una obertura de forma triangular acabada en arc apuntat, és una proposta d'ornamentació que no serà...\nDibuixos de motius decoratius per a vitralls amb tres representacions femenines que fan referència a les al·legories, per una banda de les estacions (primavera, estiu i tardor ), i també de la música i el teatre, per a la Villa Hispanoàrab de Barc...\nDibuixos de motius decoratius per als vitralls dels finestrals del cimbori de la Catedral de Barcelona. Aquests vitralls van ser destruïts el 19 de juliol de 1938 al caure una bomba als peus de la Catedral. Les obres van anar a càrrec de l'ar...\nDibuix de vitralls de finestres quadrangulars amb diversos motius: personatges vestits d'època, vaixells, paisatges.... Formen part tots d'un mateix vitrall (porta de menjador) que anava destinat al Palau del doctor Salvador Andreu, de l...\nDibuix de vitrall per a finestral. El vitrall original decora la tribuna del menjador que dóna al pati interior. A la part dreta, una figura femenina passeja per un jardí protegint-se del sol sota una ombrel·la i que es distrau mirant unes grues q...\nDibuix de vitrall per a finestral. El vitrall original decora la tribuna del menjador que dóna al pati interior. En aquest cas l’escena està repartida en tres finestrals, on es recrea un jardí de característiques molt semblants al primer disseny. ...\nDos dibuixos amb diverses figures femenines i masculines abillades amb roba japonesa enmig d'un paisatge presidit pel mont Fuji. El mestre d'obra que va portar a terme l'edifici va ser: Antoni Serra Pujals. La propietat actual és la...\nDos dibuixos amb la representació d'una figura femenina i una altra de masculina vestits estil japonès enmig d'un paisatge també ambientat al Japó amb el mont Fuji al camper. Es tracta d'uns vitralls per la casa de Lluís Ferrer Vida...\nDibuix per a vitrall per a finestral amb la representació d'una figura femenina i una altra masculina vestits a l'estil japonès dins d'un paisatge presidit pel mont Fuji, (és el mateix motiu que el projecte RIG-0344-002). Motiu recu...\nDibuix per a vitrall per a finestra amb la representació d'una figura femenina i una altra masculina vestits a l'estil japonès dins d'un paisatge presidit pel mont Fuji, (és el mateix motiu que el projecte RIG-0344-001). Motiu recur...\nFotografia de projecte per a vitrall per a claraboia amb un gran oval central flanquejat per dos escuts pel Palau del Marqués d'Alella. Aquest Palau també és conegut com Casa Muñoz Ramonet. La claraboia conservada presenta petites modificacio...


Mantenir-se a roda en l'inici de la muntanya\nComparant el futbol amb el ciclisme, al tram final de la lliga de Tercera Divisió li resta per completar els ports de muntanya més complicats amb dures proves en un calendari estret farcit de partits. L'Europa buscarà a Peralada, en el duel que tanca la jornada 31, mantenir-se a roda dels dos primers de la 'general'.\nHa arribat el gran dia, el més esperat de la temporada a falta de possibles èxits futurs. Aquest vespre, a les 21 hores, es juga al Nou Sardenya la final de la Copa Catalunya i l'Europa, que es veurà les cares amb el potent Girona de la Liga Adelante, manté viu el somni d'alçar el seu tercer títol de la…\nEl millor moment de la temporada de l'Europa ha coincidit també amb la part més complicada de l'any i, alhora, amb el moment decisiu del curs. Tot a la vegada. Després d'un duel de nivell play-off a la Pobla de Mafumet, el Rubí aterra en dissabte al Nou Sardenya a la recerca de la recuperació de l'estat de forma i…


Descarregar portada (qualitat alta)jpg ~ 851.0 kB\nAntoni Paricio (Disseny de la col·lecció) , Rosa Mascarell Dauder (Il·lustració portada) , Vicent Ferri (Disseny de la coberta)\nEl present Epistolario recull les cartes que es conserven de la correspondència entre Alfons Roig i María Zambrano des de l'any 1955, moment en què es coneixen a Roma, fins poc abans de la mort d'Alfons Roig. Rosa Mascarell Dauder, responsable d'aquesta edició, va conéixer els dos. Fou secretària i documentalista de María Zambrano durant els seus últims anys a Madrid. Aquest llibre veu la llum per encàrrec de la mateixa María Zambrano a Rosa Mascarell mentres preparaven l'últim llibre publicat en vida de l'autora: Los bienaventurados.\nMaría Zambrano (Vélez-Málaga, 1904 - Madrid, 1994), considerada la filòsofa de la Generació del 27, una de les veus més originals de la filosofia del segle XX, Premi Príncep d'Astúries (1982) i Premi Cervantes (1989). Patí un llarg exili del 1939 al 1984, degut al seu compromís amb la II República. Entre les seues obres cal remarcar: Filosofía y Poesía (1939), El Hombre y lo Divino (1955), Claros del bosque (1977) i Los bienaventurados (1990).\nAlfons Roig (Bétera, 1903 - Gandia, 1987), sacerdot i professor, amic de molts dels integrants de la Generació del 27 amb els quals s'escrivia i visitava en l'exili. Gran defensor de l'art contemporani i de la renovació de l'arquitectura religiosa, conegué Picasso gràcies a María Zambrano i organitzà la primera exposició de Julio González a Espanya. El llibre Art viu del nostre temps (1982) recull la majoria dels seus articles publicats.\nLa restauración del significado


La interlocutòria del passat 6 d’agost qualifica la trama en què estaven presumptament involucrats càrrecs electes, personal eventual, funcionaris municipals, càrrecs del PSC i directius de les empreses SMATSA i SGPM, del Grup Vendex, d’organització criminal i la defineix com un grup perfectament organitzat per obtenir un rèdit o benefici econòmic aliè a l’interès públic.\nL’Ajuntament considera que la informació que s’ha fet pública ara, amb l’avenç de la instrucció, ratifica la necessitat de revisar els contractes realitzats en el marc d’aquest “entramat delictiu”:\ncal posar ordre i fiscalitzar les concessions per assegurar que prima el compliment del servei i no l’interès particular,\nha afirmat l’alcalde Maties Serracant.\nEn relació amb les novetats sobre la concessió a SMATSA, l’alcalde ha assegurat que\ntenim l’empresa que alguns van voler, però tenim dubtes de si era la que podia oferir el millor servei a la ciutat. Amb la informació de què disposem, cada cop hi ha més indicis que es van alterar les normes de contractació per afavorir Vendex. La investigació ha posat de manifest que SMATSA va gastar molts diners a influir en l’adjudicació del contracte, no a netejar els carrers.\nEl primer tinent d’alcalde i regidor de Transparència, Joan Berlanga, ha manifestat:\nestem davant de la concessió més gran de l’etapa Bustos, un contracte de 15 anys i 285 milions d’euros, i des del govern, seguint l’encàrrec de la ciutadania, hem impulsat l’acusació particular. Amb aquesta interlocutòria es confirma la nostra preocupació i treballarem per arribar fins al final.\nL’Ajuntament, personat com a acusació particular\nL’Ajuntament de Sabadell té coneixement de les actuacions judicials, perquè el nou Govern municipal va executar l’acord municipal de personar-se a la causa del Cas Mercuri com a acusació particular. El Ple municipal del 2 de desembre de 2014 va acordar que l’Ajuntament, com a màxim vetllador dels interessos corporatius i de la ciutat, es personés en aquestes diligències, considerant que s’havien pogut lesionar els interessos de la institució municipal i dels cabals públics, a més de repercutir de manera molt negativa en la imatge de la ciutat.\nD’altra banda, en els darrers anys l’Ajuntament ha rebut diferents peticions d’informació per ordre de la jutgessa instructora, que ha cursat amb la màxima diligència. La darrera va ser a finals els mes d’agost i en aquest moment s’està acabant de recopilar la documentació dels diferents departaments, documentació que en tots els casos es refereix a la relació econòmica amb les empreses del grup Vendex.\nL’Ajuntament de Sabadell ja va sol·licitar l’any 2016 a la Comissió Jurídica Assessora –òrgan consultiu dependent de la Generalitat de Catalunya– un dictamen preceptiu i vinculant que determini si el contracte de residus i neteja, adjudicat a SMATSA l’any 2012, per 15 anys, podia ser nul. Aquesta intenció, però, no va reeixir perquè en el seu moment l’expedient del contracte va ser decomissat pels Mossos i la jutgessa que instrueix el cas Mercuri no en va facilitar còpia.\nTags: govern i transparència, residus, smatsa\nL’Ajuntament de Sabadell actua com a acusació particular al judici del cas Mercuri que ha començat avui


Karakoy Aparts Hotel Istanbul Turquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nYüksek Kaldırım Avenue, No.49, Karaköy, Beyoglu, Istanbul, Turquia, 34560 - Veure al mapa\nBarri Beyoglu Beyoglu Beyoglu Beyoglu Sisli Sisli Beyoglu Beyoglu Atasehir Beyoglu\nBen posicionat a Beyoglu, Karakoy Aparts Hotel és un lloc ideal d'inici d'excursions a Istanbul. L'hotel no està massa enfora del centre de la ciutat: només a 3 km, i normalment només es triga 25 minuts per arribar a l'aeroport. Gàcies a la seva bona ubicació, des de l'allotjament es pot accedir fàcilment a les visites obligades de la ciutat.\nKarakoy Aparts Hotel ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, transport hotel/aeroport.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara televisió de pantalla plana, sala d'estar separada, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), habitacions per a no fumadors per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Karakoy Aparts Hotel és una elecció inteligents per a viatgers a Istanbul, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.\nTots els tipus de viatgers (374) Parelles (195) Viatgers en solitari (47) Famílies amb infants petits (36) Famílies amb infants grans (25) Grups (65)


La defensora d’un amargat\nNo trobem gens sorprenent, que en mig de l’aldarull que suposa l’enfrontament entre Ros i Camps, puguin sortir defensors del primer, perquè lògicament és ell qui té el poder a l’Ajuntament de Lleida i per tant, qui pot repartir alguna prebenda si s’escau.\nEl passat divendres va publicar la premsa local, un escrit de la ex secretaria general de UGT a Lleida, Rosa Palau, una de les defensores d’un Ros preocupat i amargat. La defensora era la presidenta del comitè d’empresa de Lear, una multinacional instal·lada a Cervera.\nAl febrer de 2002, l’empresa tenia intenció de traslladar la fabrica a Polònia i volia tancar a Cervera. Aleshores va començar a circular el rumor, de que si acabava sent la Generalitat qui havia de decidir si l’empresa podia tancar o no, els treballadors només cobrarien 20 dies per any treballat en cas de tancament, mentre que si acceptaven l’oferta de tancament de l’empresa, cobrarien 60 dies per any.\nL’acord del comitè d’empresa amb Lear va permetre el tancament immediat. Un acord basat en que la majoria dels treballadors van recolzar el tancament, una majoria dubtosa segons alguns dels afectats, doncs la realitat era, que no hi havia causes objectives per tancar la fabrica perquè tenien beneficis (7,8 milions d’euros l’any anterior). Més difícil encara era deslocalitzar-la, havent rebut importants ajuts, tant de la Generalitat com de l’Ajuntament de Cervera. Unes qüestions que no es van defensar.\nÉs més, si la Generalitat hagués hagut de resoldre aquest expedient, es suposa que al govern de Jordi Pujol, li hauria caigut a les mans un problema molt difícil de resoldre, sense sortir-ne escaldat.\nLear va tancar a l’octubre de 2002, deixant al carrer 961 llocs de treball fixes (el 80%, dones) i 339 eventuals, cobrant els 60 dies per any treballat amb el topall legal corresponent.\nHem de reconèixer, que mai ens hem explicat quin devia ser el motiu de la reunió mantinguda per Palau, amb la aleshores consellera d’Ensenyament, Carme-Laura Gil, al 24 d’octubre de 2003 a Lleida, aprofitant la inauguració d’un recinte escolar, quan feia un any que l’empresa s’havia tancat.\nEn l’escrit, Palau diu que com secretaria general de UGT, va “tenir la sort de tractar amb gent de diferents àmbits”, doncs uns érem l’Organització de Veïns Independents (OVI) que juntament amb la plataforma ALDEP, defensàvem que el pàrquing de l’Hospital Arnau de Vilanova, continués sent gratuït pels usuaris de l’hospital.\nVam demanar l’adhesió del sindicat a les nostres revindicacions i ens va contestar que ho estudiarien, però mai més ens va dir res.\nI ja que els treballadors de Lleida i província hem d’anar i no per gust a aquest hospital, ens va semblar, que Palau no havia defensat els interessos dels treballadors, sinó que havia defensat els interessos del partit socialista, que era qui va fer l’actual pàrquing de pagament des de la Generalitat i amb el total recolzament (quina casualitat), del seu “amic” (segons diu ella) l’alcalde Ros.\nPel que fa al seu càrrec de “Comissionada d’Alcaldia per la Responsabilitat Social”, nomenada a traves del Decret d’Alcaldia, del 2 de maig de 2014, hem de dir que consultat l’organigrama municipal, ens diuen que aquest càrrec és inexistent, per tant entenem que no es podia nomenar.\nLes despeses percebudes per desplaçaments “Viatges de Golmés a Lleida i a l'inrevés”, segons es diu com a concepte de facturació, amb una suma de 700 euros, encara que les factures estiguin signades per l’alcalde en lloc de la ex regidora Camps, poden ser considerades per la justícia com totalment irregulars, doncs tenim entès, que aquestes despeses estan previstes i aprovades per a càrrecs electes, personal funcionari o personal laboral i ella no està en cap d’aquests tres supòsits, per tant cap la possibilitat que hagi de tornar aquests diners.\nDiu en el seu escrit, “L’alcalde de Lleida és una persona honesta”, quan Camps que el deu conèixer millor que ella, li va donant cada setmana al paer en cap, una dosis de sucre amarg que destil·la greus sospites. Ens preguntem: diu que l’alcalde és persona honesta perquè realment ho creu, ho perquè té (com hem sentit a dir), la promesa de que Ros la col·locarà en el seu gabinet d’Alcaldia, on tindria un molt bon sou?\nI no resulta una mica surrealista, que una persona de Golmés vingui a defensar a l’alcalde de Lleida i no defensi al del seu poble?\nElla comença el seu escrit explicant que “ha viscut el tancament d’una empresa on semblava que tot podia tenir un preu”, doncs si es molesta en llegir un diari, veurà que en aquest país, lamentablement, hi ha massa gent, que des d’una empresa o des d'un càrrec a l’administració, actuen com si tot tingues un preu.\nFins i tot podria ser, que la secretaria general d’un sindicat, que en teoria està per defensar els drets dels treballadors, només estigui defensant els seus interessos particulars.\nPartint de la base, de que ningú va obligar a Ros a ser alcalde, sinó que ho va ser per voluntat pròpia (prenent-li el càrrec a Maria Burgués, segons es va dir) i que pot dimitir quan vulgui, des de OVI li volem donar un consell gratuït a l’alcalde, molt “amic” de Palau, al que ara veiem al Ple i voltant pels carrers de Lleida amb cara de amargat:\nNo fa falta que acabi afònic repetint mil vegades que es bon xicot, amb l’explicació victimista de que li està passant factura la venjança de Camps. Ni que faci pregonar a d’altres, la proclama absurda, de que té moltíssima feina en la seva tasca com alcalde, quan es diu: “és alcalde les 24 hores del dia, els 365 dies de l’any”. A la fi i al cap, les persones que són Guardia Civil, també són GC els 365 dies de l’any i el sou no és el mateix, ni de ben lluny. Ni cal que busqui defensores com la que aquí ens ocupa.\nSi realment vol defensar-se de les acusacions de Camps, l’única sortida que té, és ensenyar i fer pública tota la documentació que li està sent requerida. I perquè no ho fa, no serà que tem ser perjudicat per la transparència?\nA més, en tot això hi ha una cosa molt sorprenent: Ros afirma de forma reiterada a la premsa, que totes aquestes denuncies seran arxivades. I ell com ho sap això? És que potser és un endeví, o és que es sap “protegit” per la Justícia? Que carall passa aquí?


Al març s'activa un nou sistema de finançament dels serveis socials municipal | comarquesnord\nLa vicepresidenta de la Diputació i diputada de Benestar Social, Patricia Puerta, ha reunit aquest dilluns a més de 60 alcaldes i alcaldesses de la província per a informar-los sobre els últims avanços en el procediment d’implantació del nou sistema de finançament dels serveis socials municipals.\nPuerta ha avançat que a partir del mes de març es començaran a aprovar els primers contractes-programa amb els ajuntaments, amb els qual establirà un nou model de relació entre les entitats locals i la Diputació: a partir d’ara la institució provincial garantirà el finançament dels serveis socials per un període de quatre anys condicionat al compliment d’objectius. El pressupost reservat per als municipis ascendeix aquest 2021 a 4,2 milions d’euros.\nAmb les primeres signatures tan a prop “podem dir que complim amb el nostre compromís d’assumir el càrrec del cost de les prestacions d’emergència i la plantilla dels equips base dels municipis xicotets”, ha assegurat Puerta.\nLa titular de l’àrea de Benestar ha explicat que la major part dels municipis comptaran ja en 2021 amb aquest nou sistema de finançament. Els que quedaran momentàniament fora, encara que es garantirà el seu finançament íntegre, seran aquells que encara no s’han mancomunat en àrees bàsiques d’atenció, tal com marca el decret de mapificació. Puerta ha informat que deuran fer-ho abans que s’acabe el present any.\nUna vegada se subscriguen els contractes-programa es farà la transferència als ajuntaments de la primera anualitat amb retroactivitat a 1 de gener de 2021, a fi de garantir des d’aquest mateix any el finançament íntegre dels serveis d’atenció primària.\nCanvi de rumb als\nserveis socials provincials\nLa vicepresidenta ha lloat el canvi de rumb que estan experimentant els serveis socials a la província gràcies a la implicació de la ‘Nova Diputació’ i la col·laboració de la Generalitat Valenciana. “L’objectiu no és un altre que tots els pobles disposen de les mateixes prestacions que les localitats amb major població”.\nPer a Puerta, amb la introducció dels contracte-programa es millorarà qualitativa i quantitativament l’atenció a la ciutadania en passar de plans anuals a pluriennals. “A partir d’ara tindrem uns objectius i unes prioritats clares i uns recursos assegurats a quatre anys vista, la qual cosa permetrà fer seguiments exhaustius de les polítiques i aplicar canvis o millores sempre que es crega convenient”. A més “també donarem solució al problema de la temporalitat laboral de les plantilles, que a partir d’ara tindran assegurada la seua estabilitat laboral durant un quadrienni”. “Això anirà directament lligat a una millora de la qualitat del servei perquè s’acabarà amb els canvis de personal i de metodologies any rere any”, ha finalitzat.


L’anècdota de Gerard Piqué en una discoteca de Madrid amb l’himne del Barça – CATzona\nSense comentaris a L’anècdota de Gerard Piqué en una discoteca de Madrid amb l’himne del Barça\nGerard Piqué ha explicat una història divertida sobra la rivalitat entre el Barça i el Reial Madrid. El central de la Bonanova ha estat un dels protagonistes de la retransmissió de la final de la Copa Amèrica d’Ibai Llanos a Twich, que ha acabat amb el títol de Leo Messi amb l’Argentina. Durant la prèvia del partit, Gerard Piqué ha explicat que en una concentració amb la selecció espanyola, ara fa 12 anys, va voler posar l’himne del Barça en una discoteca de Madrid i tots els jugadors van haver de marxar del local escortats per agents de seguretat.\nGerard Piqué al canal de Twitch d’Ibai Llanos\nLa Federació Argentina ha donat les gràcies a Leo Messi pel títol aconseguit\nPiqué, Madrid, una discoteca i l’himne del Barça\nEn ple directe a Twich, Piqué ha començat a detallar entre rialles l’anècdota amb Espanya. “Ens van donar un dia lliure i els més joves volíem sortir una mica de festa. Estàvem una sala VIP i li vaig dir al cambrer: ‘Com puc fer per posar l’himne del Barça al local?‘”. La resposta del treballador va ser clau en l’anècdota de Piqué: “Agafa l’ampolla més cara que tinguem i la compres“. Aleshores, Piqué explica que va decidir comprar un cava “caríssim” per poder escoltar l’himne del Barça, però no va ser tan fàcil. “Estàvem tots els de la selecció, fins i tot els del Madrid, i en portar-me l’ampolla, em va posar un altre himne, el d”El Padrino’. Vaig tornar l’ampolla i, en veure que parlava seriosament, van posar l’himne del Barça… És aquí on apareixen els somriures. “Es va embolicar de veritat, va haver-hi xiulets que no s’han escoltat al Bernabéu en la vida. Ens aixecaven el dit… Vam haver de sortir escortats del local. M’ho vaig passar bomba”.\n← La revolució de Pedro Sánchez que no arriba als morats → El Festival Cruïlla defensa que un 70% del públic va dur mascareta


Renfe inverteix més de 30 milions en accessibilitat a Catalunya - Notícies sobre accessibilitat\nLa principal operadora ferroviària d’Espanya, Renfe, ha invertit més de 30 milions d’euros en accessibilitat als seus serveis de rodalies de Catalunya per millorar l’accés a les seves instal·lacions.\nAl llarg del 2017, l’operadora ferroviària més coneguda a Espanya, ha fet aquesta inversió amb l’objectiu principal de millorar l’accessibilitat a les estacions de trens i als sistemes d’informació d’atenció al client.\nEl 61% dels trens de la companyia ferroviària ja són accessibles a persones amb mobilitat reduïda o amb discapacitat, gràcies a les reformes de 22 unitats del model de tren 447 portades a terme en el 2017 que se sumen al conjunt de trens Civia de Renfe, que ja són completament accessibles.\nLes actuacions no només s’han dut a terme durant el passat 2017, sinó que tindran continuïtat durant el 2018 i està prevista una inversió de 20 milions d’euros més. A més, les modificacions a les estacions de Rodalies s’emmarquen en el pla d’estacions que ha establert Renfe, pel qual es preveu una inversió de 100 milions d’euros.\nEl passat 2017 es van realitzar operacions a estacions com Sant Joan Despí, Viladecavalls, Lavern-Subirats o Granollers Centre. Aquest any, Renfe continuarà amb les actuacions a les estacions de Sabadell Centre, Mollet-Santa Rosa o Manresa, que està previst que sigui la primera que compti amb un gran sistema d’atenció i venda al client integrat.


A l'ombra del crim: Una de distopies: Bradbury, Huxley, Orwell i el futur present\nPublicat per Anna Maria Villalonga a dimarts, de juny 22, 2010\nEl Gran Germà et vigila, Villalonga. I quina foguera que faria l'altre amb la teva prestatgeria negra.\n22 de juny de 2010 a les 22:19\nHas pensat que una distopia podria ser una utopia a descobrir des de la negativitat de la novel·la en qüestió?\nNo és cap distopia, potser més aviat una utopia, però molt singular per l'època en què va ser escrita: Erewhon, de Samuel Butler. Si no l'has llegida, potser una joia en mans d'una professora de literatura.\nA la primera pregunta, és interessant pensar dues coses. A partir de la negativitat, com ho podriem redreçar utòpicament? I el que tu dius, per als "dolents", una distopia és una utopia, no?\nPel que fa al Butler, n'he sentit a parlar, però haig de confessar que no l'he llegit. M'ho apunto, Jo.\nMaria, el mateix pensava jo (això de la foguera de la meva biblioteca) quan escrivia la crítica. Quin calfred!\nRecordo quan vaig llegir “Un mon feliç” de l’Aldous Huxley. Vaig tenir la impressió que les utopies poden portar-nos a una realitat tan dramàtica com mai no havia cregut. Llegir utopies em fa témer per un món que podria enfrontar-se a problemes inquietants. Llavors, arribo a la conclusió de la conveniència de retornar a una societat no utòpica menys perfecta i mes lliure.\n22 de juny de 2010 a les 23:20\nBé, les utopies són per definició la concepció imaginària d'un ideal. Per tant, en principi són bones. Per això aquí parlem de distòpies. El contrari.\nTanmateix, és cert que tot plegat ens enfronta a la nostra fragilitat, indiviual i col·lectiva.\n22 de juny de 2010 a les 23:31\nAvui el tema és seriós. Les tres obres em van impactar molt. Fa uns dies vaig tornar a veure la pel·lícula Fahrenheit 451 i encara un calfred va recórrer la meva espinada en algun moment.\nTambé hi ha un altre llibre: "Nuevos Dioses" d'Alberto Vázquez Figueroa, que quan el vaig llegir de joveneta em va impressionar molt. No sé si l'has llegit; la temàtica és la de la clonació humana. També crec que va ser un altre il·luminat.\nFa por, em fa por aquest gust que li troba l'home a jugar a ser Déu... penso que no pot portar a res de bo.\nLa llibertat és un preu que no estic disposada a pagar per res del món!!\nPetons, Anna Maria!, gràcies per recordar-nos aquestes obres imprescindibles.\n23 de juny de 2010 a les 0:32\nDe res, Teresa. Evidentment, el tema és seriós. L'article en realitat només el sobrevola, lògicament. Però sí que pretén fer que la gent que no les ha llegit, ho faci.\nPer cert, que curiós que fa poc veiessis Fahrenheit, coincidint amb el fet que jo escrivís la crítica.\nLes coincidences, com deia Jung.\n23 de juny de 2010 a les 9:24\nJo recordo especialment "Un món feliç" i també em va impactar força.\nUna mica en la línia distòpica que tractes, estaria la novel·la Logan's Run escrita por William F. Nolan y George Clayton Johnson. Aquest llibre va ser publicat al 1967 i tracta sobre una societat futurista tancada sota una cúpula on els seus habitants havíen de morir a l'arribar als 30 anys.\nJo no l'he llegida, però he vist la versió cinematogràfica de 1976, amb Michael York i Peter Ustinov.\nCom sempre, m'ha interessat força el teu article, felicitats!\n23 de juny de 2010 a les 9:39\nEstic contenta perquè aquesta vegada molta gent està fent suggeriments.\nD'això es tracta. Me'ls apunto.\nEL GRAN GERMÀ T'AGUAITA...\nSabia tan cert com hi ha sol i lluna, que diries això, gran germà.\n23 de juny de 2010 a les 12:40\nAquí estem nosaltres perquè això no passi. A vegades sembla impossible mantenir la torxa de la llibertat. Internet és una eina que encara no està sota el seu control total... És d'agrair que tu ens recordis el tema. De moment, la independència del nostre país i alliberar-nos de l'estaca espanyola és un dels meus objectius.\nGràcies, Narcís. Tant de bo es pugui tirar endavant i no sigui utòpic aquest somni també. Cal lluitar i no oblidar res.\n23 de juny de 2010 a les 20:52\nels he llegit tots 3 de fa anys. boníssims. (i això que tinc ben poca tirada per la ciència ficció i/o derivats!)\n25 de juny de 2010 a les 13:50\nperò aquests tres són "paraules majors" (infumable calc lingüístic). Són novel·les universals que estan per damunt del concepte de ciència ficció, diria jo. Han marcat per sempre més el pensament occidental, com a mínim. Sobretot, diria, "1984" (peça clau d'un escriptor clau) i "Un món feliç", molt avançada al seu temps, com una mena de premonició (cèlules mare, fecundacions in vitro, ingenieria genètica, etc. etc.).\n25 de juny de 2010 a les 13:59\nObres de capçalera, una hora o altra s´han de llegir.\nFins i tot una editorial porta el nom: edicions de 1984.\nL´adaptació de Fahrenheit al cinema em sembla molt bona.\n27 de juny de 2010 a les 0:42\nÉs veritat. Aquest mes surt la meva crítica a "La lluna en un cove". És de Truffaut, un mestre.\nGràcies pel teu comentari, Imma.\n27 de juny de 2010 a les 0:48\nTrobo molt encertat que et refereixis a aquestes 3 noveŀles. No només pel seu indiscutible pes dins de la literatura, sinó també perquè cadascuna a la seva manera ens presenta un aspecte important d’un possible futur. O no tant futur, perquè en certa manera ja hi hem arribat, a tots tres futurs alhora. Potser no de la mateixa manera que es descriu en aquestes noveŀles, però sí en essència. Espero que entenguis què vull dir; en un comentari no puc elaborar gaire. I no tinc temps! I ben segur que això de la manca de temps ho entens molt bé.\nNo et deixo comentaris a tots els articles perquè no dono abast entre una cosa i l’altra, però els vaig llegint tots (un article teu no es pot perdre) i els vaig votant. De fet, els voto tot just quan els publiques, abans de llegir-los (he, he). Ja sé que seran bons i vull que guanyis en aquesta categoria. Encara hi ha força esperances, si més no ets entre els 5 primers (jo no hi ha manera que pugi del número 10, quan aconsegueixo uns quants vots, els altres de més amunt ja n’han aconseguit més encara). Molta sort, el teu bloc se la mereix!\nGràcies, Shaudin. Jo també et voto sempre!\nTambé t'agraeixo molt que t'agradin tant els meus articles.\nPel que fa a aquests tres llibres, evidentment sí, ja hi hem arribat a aquest futur. Per això l'article s'intitula "i el futur present".\nSón obres de qualitat indiscutible i de lectura indispensable.\n30 de juny de 2010 a les 0:19\nCom és que re-publiques aquest comentari dels 2010? Jo he llegit tots tres llibres fa anys. I la pel-li de Truffaut em va agradar molt. Saps que li vaig fer d'interpret per un amic periodista? En Truffaut era molt educat i molt professional a l'hora de donar les seves respostes: a poc a poc i parant per que jo pugués traduïr sense problemes les seves paraules.\n6 de novembre de 2012 a les 21:15


ETNOBLOC | Dia del llibre 2018 #BookcrossingMuseos\nL’arxiu sonor de Fermín Pardo en accés lliure a Wikipedia →\nEnguany arribem a la sisesa edició, acompanyant a les biblioteques de museus de tot arreu de l’Estat, que s’han involucrat perquè els llibres puguen aplegar a cada cantó de la geografía española, a més de tractar que un nombre important de ciutadans/es puga conéixer el concepte de Passallibre o Bookcrossing. Per saber-ne més, podeu anar al vídeo preparat per la biblioteca del Museo Artium de vitoria que any rere any organitza aquesta activitat conjunta de totes les Biblioteques de Museus. Ací vos deixem el video preparat per la biblioteca del Museu ARTIUM.\nDivendres, dia 20 d’abril, l’equip de la Biblioteca del Museu Valencià d’Etnologia es passejarà per la ciutat, descobrint llocs interessants o punts clau on deixar els llibres que viajaran de mà en mà i de lloc en lloc. L’esforç valdrà la pena, perquè és una manera d’entrar en contacte amb tots/totes vosaltres.\nEls lectors/res l’única cosa que han de fer és agafar el llibre alliberat i gaudir-lo, aprofitar-lo, llegir-lo. Però, també és molt important que hi col·laboreu. Una vegada hàgeu acabat amb l’obra que teniu a les mans, l’heu d’alliberar de nou, perquè una altra persona puga continuar l’aventura.\nEls llibres alliberats són: Arquitectura industrial: concepto, método y fuentes d’Immaculada Aguilar Civera, que deixarem per les Torres de Quart, La vela latina: barcas en la Albufera que serà alliberat a la Plaça Redona, Fantasmes al Palau escrit per Ivan Carbonell Iglesias que vos espera al Mercat Central, El gran llibre dels malnoms: els malnoms d’Ontinyet a través de la Història obra de Josep Sanchis Carbonell que serà per l’Estació del Nord i, finalment, Guerra en la ciudad 1936-1939 que trobareu a l’Escola Oficial d’Idiomes de València.\nLa donació José Soler Carnicer a la Biblioteca d...


25 de Novembre: Dia internacional de la no-violència contra les dones. “FARTES JA D’ESTAR FARTES!” – CGTCatalunya\nInici > General > 25 de Novembre: Dia internacional de la no-violència contra les dones. “FARTES JA D’ESTAR FARTES!”\n25 de Novembre: Dia internacional de la no-violència contra les dones. “FARTES JA D’ESTAR FARTES!”\nMalgrat estar fartes, seguirem reivindicant i dient i cridant…. A pesar que amb la seva llei, la llei orgànica 1/2004 de 28 de desembre, de mesures de protecció integral contra la violència de gènere, l'Estat consideri que ja ha fet suficient. I diem això perquè no hi ha més que llegir-se les dues primeres pàgines d'aquesta llei per a adonar-se que no han fet res. Ni a nivell educatiu, ni social, ni publicitari, les coses ens pinten igual.\nÉs l'Estat un maltractador de dones també? Considerem que si. Sí, perquè ens invisibilitza, no té en compte els passos que ell mateix diu que cal seguir per a prevenir aquesta violència: l'està permetent. Aquesta és una de les conseqüències de plasmar els nostres drets en lleis: aquests queden diluïts i no es compleixen. El que no funciona no és la llei en si, sinó tot l'entramat social que no fa que aquesta es compleixi. Crida l'atenció que, any rere any, segueixi augmentant el nombre de dones assassinades: al nostre costat, la veïna, la companya de treball, la coneguda que anava a comprar a la mateixa fruiteria… pensem que això no ens pot passar a nosaltres, però aquí està.\nEl sistema en el qual vivim s'encarrega de maquillar-ho perquè tot just ens adonem. Una societat jerarquitzada, discriminatòria, patriarcal i capitalista, que basa la seva subsistència en el manteniment de les desigualtats i la violència com una cosa natural, integrant-la en un sistema insolidari amb la finalitat de perpetuar-se. Una societat que ens invisibilitza perquè així s'estalvia una immensa fortuna en el manteniment de la seva estructura bàsica. Qui cuidarà millor que una dona?\nDes de CGT volem que les coses canviïn, per això denunciem aquesta llei, que des del seu títol I, no fa més que emmascarar el que veiem tots els dies: No es fan cursos de reciclatge per als professionals que intervenen en tots els àmbits d'aquestes situacions. En l'àmbit educatiu, no s'ha elaborat cap assignatura ni classe especial sobre igualtat efectiva ni resolució pacífica de conflictes, excepte a Andalusia, on existeix una optativa a secundària anomenada "Canvi social i gènere". En l'àmbit de la publicitat, n'hi ha prou amb veure la TV una estona i depenent de la franja horària, els anuncis són vergonyosos, no tenint res que veure amb les dones reals ni les seves necessitats En l'àmbit sanitari, els/les professionals tenen un protocol en el qual fan partes judicials quan atenen a alguna dona amb símptomes d'haver sofert una agressió, però segueix fent falta la denúncia de la dona.\nI què dir del telèfon d'atenció al maltractament, el famós 016? Depenent de la comunitat autònoma, et passen amb el 112, o amb la policia … no sempre atenen directament, perdent un temps preciós a passar les cridades. Ah! Per descomptat, les trucades han de ser en castellà (o les llengües cooficials), que no se'ls passi pel cap trucar a cap dona àrab, romanesa o anglesa que no entengui bé el nostre idioma, perquè llavors li passen amb l'empresa que han contractat per a traduir, tot confidencialment, clar.\nDes de CGT proposem que d'una vegada per sempre es tracti la violència contra les dones com un problema d'estat tan important com pot ser el terrorisme o la crisi. No podem seguir permetent que ens matin pels seus prejudicis patriarcals, per dir el que volem i per ser nosaltres mateixes.\nFarta ja d'estar farta, ja m'he cansat, que amb la meva sang es faci ric el cosí de l'alcalde, el regidor, el diputat o el general!\n25 de Novembre de 2009, Dia Internacional contra la Violència vers les Dones i les Nenes.


Esquerra Unida Catarroja: Proposta feta per joves de Catarroja i rebutjada pel PP\nProposta feta per joves de Catarroja i rebutjada pel PP\nRosa Pérez Garijo, Portaveu del Grup Municipal d'EUPV en Catarroja en nom i representació del mateix, mitjançant el present escrit, i en ús de les atribucions que li confereix el Reglament d’Organització, Funcionament i Règim Jurídic de les Entitats Locals), eleva al Ple de la Corporació per al seu debat.\nEl skate és un esport que va nàixer als anys setanta. Al principi només es tractava de baixar grans pendents , però actualment aquest món és diferent i òbviament miren de reivindicar allò que per a ells és molt evident, transparent i clar, patinar en llocs adequats i promoure el seu esport a tots els nivells.\nLa construcció d’una pista de skate al parc de l’Avinguda de Diputació.\nEtiquetes de comentaris: Moció, participació


HUMANA - Notícies-204\nLa valorització energètica de residus, a debat\nDemà comença al TecnoCampus de Mataró el Congrés Recuwatt (Reciclatge i Energia) dedicat a la valorització energètica dels residus, en què Humana participa activament, presentant el seu model de gestió del residu tèxtil a l'estand amb què comptarà en l'esdeveniment en l'anomenada Connection Àrea.\nLa valorització energètica de residus constitueix una via de gestió posterior al reciclatge i reutilització. Es tracta d'un element clau abans que el material inservible acabi en els centres de tractament de residus, en què l'aprofitament serà zero.\nUn model de valorització energètica per al tèxtil\nHumana treballa en diverses fórmules per desenvolupar un model de valorització energètica apropiat per al residu tèxtil. La immensa majoria de la roba que arriba a les nostres plantes de classificació es pot reaprofitar.\nNomés el 7% de les 10.515 tones classificades en 2013 es tracta de tèxtil en mal estat o fabricat amb teixits no reutilitzables que s'envia a un centre de tractament de residus (CTR) juntament amb el plàstic (les borses en què la gent diposita la roba en els contenidors), paper, cartró, sabates en mal estat ... el 2012, el percentatge d'escombraries va ser del 8%, el que indica que cada any el nivell de reaprofitament del tèxtil augmenta.\nEn el cas concret de la planta de l'Ametlla del Vallès, es calcula que tota aquesta brossa pot representar entre 5 i 6 tones setmanals, és a dir, més de 300 cada any. La voluntat d'Humana és que tot el que arribi a la planta tingui una sortida el més verd possible; és a dir: que tot es pugui aprofitar d'una manera o altra i contribuir així a reduir el seu impacte ambiental i obtenir l'anhelat Residu Zero.\nObtenint combustible derivat de residu\nDes de principis d'any, les escombraries ja no s'envia al CTR més proper sinó que la recull l'empresa Ecointel per traslladar fins a la planta de Pronatur, en les instal · lacions es tritura, separant els elements impropis obtenint un producte que servirà com a combustible. És l'anomenat Combustible Derivat de Residus (CDR)\nPer CDR s'entén aquell material amb un alt poder calorífic, que genera energia que pot emprar com a combustible en substitució del petroli, ja que és més ecològic i econòmic. El CDR és recomanable per a fàbriques de ciment o ceràmica i centrals elèctriques. "De totes les escombraries que entra a les nostres instal · lacions de Montornès del Vallès podem reutilitzar el 85%", explica Jordi Moreno, de Pronatur. El resultat final es trasllada posteriorment a Ciments Molins, copropietària de Pronatur, a Sant Vicenç dels Horts (Barcelona). "El nostre objectiu és aconseguir la màxima valorització energètica del que ens arriba", insisteix Moreno.


Les coses urgents no ens permeten gaire sovint ocupar-nos de les que són veritablement importants. La dimensió de la crisi econòmica ens ha portat a centrar-nos a mitigar els seus efectes, els que ens...\nQuan un premi Nobel obre la boca gairebé segur que tens una notícia, quan ho fa per generar una incertesa tens un titular, i quan prediu una catàstrofe la història es fa un lloc a dalt de tot de les...\nEuropa fa marxa enrere\nEls pares d'Europa compartien el somni d'anar esborrant les línies que dibuixen les fronteres dels estats i que durant segles havien estat causa de conflicte. La brutalitat de les guerres dels segle XX...\nNo generar més incerteses\nEl preu de la gasolina ha tornat a marcar aquesta setmana preus rècord que han superat per al públic final els màxims històrics. Això genera incerteses i complicacions a molts sectors industrials...\nFiar-ho tot a l'atzar\nMés de mil anys d'existència donen per molt, i durant tot aquest temps les hem vist de tots colors. Durant més d'un mil·lenni Catalunya ha viscut moments d'expansió i altres de greus dificultats....\nImmunitat no vol dir impunitat\nL'origen de la immunitat política (de fet, de la immunitat parlamentària) està en la necessitat de preservar l'acció dels electes dels possibles abusos que arbitràriament podien exercir altres poders...\nLa sortida catalana de la crisi\nEstem a punt d'acomiadar un any difícil. Tancarem el 2011 amb més del 20% de la població de Catalunya per sota del llindar de la pobresa, amb un creixement significatiu del que es considera pobresa...\nAquesta mitjanit s'acaben els quinze dies de campanya electoral, demà serà jornada de reflexió i diumenge es votarà per renovar les Corts espanyoles. És la mateixa seqüència de cada vegada, una...


Memòria projecte tècnic by Glòria García García 9650 views\nExercicis de transmissió de movimen... by Glòria García García 9602 views\nMelmelada by Maria Bañeres 46990 views\n1ESO: La tecnologia i el procés tec... by mjtecno 44014 views\nEl projecte técnic (curs 1415) by Departament d'Edu... 1495 views\nInternet segura by davidsanz50 767 views\n1. EL PROCÉSTECNOLÒGIC iEL PROJECTE TÈCNIC\n2. EL PROCÉS TECNOLÒGICEl procés tecnològic és un mètode de treball sistemàtic que facilita la realitzacióde projectes. Consta dun seguit detapes de treball o fases que cal aplicar enlordre que indica el diagrama. Les línies grogues indiquen que, de vegades, caluna cerca dinformació per a solucionar problemes que apareixen durantlaplicació del procés.\n3. EL PROCÉS TECNOLÒGICETAPES1. RequerimentÉs linici del procés tecnològic i consisteix en identificar el problema defuncionament, de disseny dun producte o de construcció dun objecte que esplanteja.2. Recerca dinformació És la fase dinvestigació. Es tracta desbrinar quines solucions shan donat fins almoment i quines solucions ofereix el mercat a problemes similars. Es pot cercarinformació en llibres, revistes, catàlegs, webs, visitar tallers i comerçosespecialitzats, i demanar lopinió de persones expertes en el tema. També shadinvestigar sobre les possibilitats i el cost de realització.3. Generació dideesA partir de la informació obtinguda, shan de plantejar possibles solucions alproblema avaluant els pros i contres de cada idea.\n4. EL PROCÉS TECNOLÒGICETAPES4. Selecció de la millor solucióHa arribat lhora de decidir. Per escollir el producte més adequat shan danalitzardiversos factors (resposta al requeriment, possibilitats de realització amb elmaterial i equipament disponible, originalitat delproducte, cost, estètica, impacte ambiental de la proposta...) i avaluar els pros icontres de cada idea.• Estètics: forma, color, textura, tendències de moda, marca,...• Ergonòmics: facilitat d’adaptació a l’ús per part de l’usuari• Tècnics: prestacions, materials, tecnologia de fabricació, normes de seguretat, característiques tècniques, innovacions tecnològiques.• Econòmics: cost de producció, inversió necessària, temps necessari per a la producció, benefici esperat,...• Culturals: adequació del producte als costums del grup social al que va dirigit.• Mediambientals: tant de l’obtenció de MP, procés de fabricació, eliminació de residus,...• Funcionals: efectivitat, fiabilitat, vida útil,...\n5. EL PROCÉS TECNOLÒGICETAPES5. Planificació de la realitzacióEn aquesta etapa sha dorganitzar tot el treball que queda per fer. Sha depreveure tots els procediments a realitzar, enumerar-los ordenadament, indicarels materials, eines i maquinari que cal utilitzar, calcular el tempsnecessari, preparar el pressupost.6. Planificació de la realitzacióEn aquesta etapa sha dorganitzar tot el treball que queda per fer. Sha depreveure tots els procediments a realitzar, enumerar-los ordenadament, indicarels materials, eines i maquinari que cal utilitzar, calcular el tempsnecessari, preparar el pressupost.\n6. EL PROCÉS TECNOLÒGICETAPES7. RealitzacióSe segueix pas a pas la planificació, preparant el material i prenent notes sobre larealització i les incidències que es produeixen. S’acaba amb la construcció delprototipus.8. AvaluacióUn cop acabada la realització es valora si el resultat soluciona satisfactòriamentel requeriment inicial. Per fer aquesta avaluació sanalitzen diversos factors, eldisseny, el funcionament, limpacte ambiental... i el cost del producte. Desprésd’aquesta fase si cal s’ha de rectificar tot allò que es consideri necessari, tant delprototipus com del procés. Fet això ja es podria començar la producció definitivadel producte i la seva comercialització si s’escau.\n7. EL PROCÉS TECNOLÒGICETAPES\n8. EL PROJECTE TÈCNICEn primer lloc començarem definint que s’entén per projecte tècnic:“És el conjunt de documents que defineixen perfectament un nou producte,instal·lació, procés productiu,... i la forma en que es pot arribar a realitzar”El projecte tècnic ha de ser capaç de respondre, entre altres, a les següentspreguntes: • Que hem de fer? • Com ho hem de fer? • Què necessitem per fer-ho (materials, personal,...)? • Quan ens costarà fer-ho? • Quan trigarem a fer-ho?\n9. EL PROJECTE TÈCNICPARTS DEL PROJECTE TÈCNICEls documents que formen part del projecte tècnic són: 1. La memòria tècnica 2. Els plànols 3. El pressupost 4. Els plecs de condicions\n10. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC1. La memòria tècnicaL’objectiu d’aquest document és múltiple, entre d’altres: • Ha d’explicar la finalitat del projecte que estem realitzant  “què és el què volem fer?” • Ha d’explicar quina ha estat el procés seguit en la presa de decisions i la justificació de cadascuna d’elles, informant de quin procés s’ha seguit per descartar o acceptar les opcions que es tenien en un inici. • Ha d’indicar el funcionament d’allò que es vol construir, quines són les seves parts,...La informació dins d’aquest apartat es pot estructurar en alguns subapartats, perexemple: A. La proposta B. El disseny previ C. La memòria descriptiva\n11. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC La memòria tècnicaA. La propostaConsisteix en una petita redacció en la que s’exposen tots els condicionantsimprescindibles als que ha de donar solució el nostre projecte tècnic. Caldrà doncsdeixar de banda aquells altres que siguin irrellevants i que podran ser definits mésendavant.Equivaldria a l’enunciat d’un problema de física o matemàtiques. Cal per tant quesigui el més breu i concís possible.Exemple de proposta\n12. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC1. La memòria tècnicaB. El disseny previConsisteix en un o varis dibuixos, que poden ser a ma alçada, amb totes lesindicacions escrites necessàries per a que qualsevol persona aliena al projectesigui capaç d’interpretar-los correctament.No conté mesures, només ens ha de servir per fer-nos una idea. En l’apartat deplànols ja quedaran totes les parts perfectament amidades.Aquests primers dissenys s’han d’adaptar a les especificacions donades a laproposta i reflectir la idea inicial del que serà el nostre treball. És força normalque aquests primers dissenys continguin errades que no seran detectades finsmés endavant, quan construïm el prototipus i el provem. No ens cal patir, aforça de fer errades anirem aprenent i poc a poc el projecte anirà agafant laforma definitiva.\n13. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC1. La memòria tècnicaB. El disseny previEn aquests dissenys podem afegir títols i notes explicatives dels principalscomponents que integren la solució que estem plantejant. És important que nomenyspreem cap de les idees que vagin sorgint, ja que algunes ens poden serútils més endavant si ens cal fer retocs al disseny inicial.S’aconsella fer més d’un disseny previ (un mínim de dos) per poder seleccionarposteriorment el que millor s’adapti a les condicions plantejades en un principi.\n14. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC1. La memòria tècnicaB. El disseny previ Exemple de disseny previ 1\n15. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC1. La memòria tècnicaB. El disseny previ Exemple de disseny previ 1Veient aquest disseny podem pensar, entre d’altres, en les següents qüestions: • Tindrà alguna errada en el seu funcionament? • Quines modificacions podríem incloure? • Podem assegurar el seu funcionament el 100% dels cops? • Podem simplificar el seu funcionament? • Els materials seleccionats són els mes adequats?Aquestes mateixes qüestions ens les hauríem deplantejar per cadascun dels dissenys previs quetinguem.\n16. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC1. La memòria tècnica B. El disseny previExemple de disseny previ 2\n17. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC1. La memòria tècnica C. La memòria descriptivaÉs la part del projecte que ens informa de la solució definitiva triada. En aquesta hi had’aparèixer de forma detallada informació sobre:  El seu funcionament.  Els materials que farem servir.  Cost aproximat (el cost detallat quedarà reflectit en el pressupost)  La justificació de perquè hem triat aquesta solució i no una altra.  ...En definitiva aquesta memòria ha de ser la part del projecte que ens informa sobre el procésseguit i sobre la solució triada.La informació sobre el procés seguit es pot incloure en un subapartat anomenat Descripció.D’altra banda la informació que fa referència a la forma, els materials i el funcionament espot incloure en un subapartat que anomenarem Disseny previ definitiu.\n18. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC1. La memòria tècnica C. La memòria descriptivaDescripcióAquí es descriu la solució definitiva escollida, fent una `redacció en la ques’informarà sobre la utilitat del projecte, els aspectes que s’han tingut en compteper triar la solució escollida, el funcionament,les parets, els materials,...Exemple de descripció\n19. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC1. La memòria tècnica C. La memòria descriptivaDisseny previ definitiuDesprés d’analitzar els dissenys previs presentats i d’haver respost a totes lespreguntes que ens havíem plantejat s’escollirà aquell disseny que millor satisfaciel projecte. Aquest pot ser un dels realitzats inicialment o un de nou agafantelements de més d’un dels dissenys inicials. Aquest nou disseny es realitzarà deforma anàloga als anteriors (si és un dels inicials no caldrà tornar-lo a dibuixar,només caldrà que l’anomenem).\n20. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC1. La memòria tècnica Disseny previ definitiu C. La memòria descriptivaExemple de dissenyprevi definitiu\n21. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC2. Els plànols L’objectiu d’aquest conjunt de documents és subministrar informació sobre l’aspecte, les dimensions i les parts que composen la solució que hem escollit. Tant els plànols com les indicacions que apareguin en aquests han de prendre com a punt de partida el disseny previ que hem escollit (que ja hem explicat en l’apartat anterior). És molt difícil fixar la quantitat i el contingut dels plànols necessaris per cada projecte, ja que aquest dependrà de la naturalesa i de la complexitat de cadascun. Ara bé, és convenient que com a mínim hi hagi: • Plànol general. • Plànol de detall. • Plànol de conjunt. • Plànol de cada peça.\n22. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC2. Els plànols A. El plànol general És el plànol que ens informa de les dimensions generals de l’objecte o sistema tècnic escollit com a solució. Aquest plànol disposarà de les vistes necessàries (alçat, planta i/o perfil), triant sempre aquelles que ens permetin obtenir un dibuix el més simplificat possible. Haurà d’estar acotat i fet a escala. Les mesures es posaran en mil·límetres però no cal posar “mm” darrere de la xifra unitats. Quan el plànol general no reflecteixi suficientment la idea que tinguem caldrà recórrer a fer tants plànols de detall com sigui necessari.\n23. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC2. Els plànols A. El plànol generalExemple de plànol general\n24. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC2. Els plànols B. El plànol de detall L’explicació és la mateixa que pel plànol general. En aquest cas els plànols seran de parts del conjunt que dins del global no quedin ben descrites i necessitin un plànol a part.\n25. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC2. Els plànols C. El plànol de conjunt És el plànol que explica les diferents peces que formen part del conjunt i la col·locació relativa de cadascuna d’elles. Per realitzar-lo farem una vista del conjunt (ens pot servir una igual a la dibuixada al plànol general però sense acotar) i identificarem mitjançant marques (nombres correlatius que assenyalen totes les peces que formen part de la màquina) totes i cadascuna de les peces que formen part de l’objecte. Al costat del dibuix farem una llista on a cada marca li correspondrà el nom d’una de les peces que forma part del conjunt. Si l’objecte presenta un alt grau de complexitat es pot recórrer a dividir el conjunt en les seves parts funcionals, i després realitzar el plànol de conjunt de cadascuna de les seves parts.\n26. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC2. Els plànols C. El plànol de conjuntExemple de plànol de conjuntPodem veure que l’objecte es composa de 20 peces, de les quals 4 són iguals entre si(les esquadres) i unes altres dos són iguals dos a dos (politges i eixos de politges).\n27. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC2. Els plànols D. El plànol de cada peça Aquests plànols ens informen de les característiques tècniques de cadascuna de les peces que formen part de l’objecte. És el plànol més important per afrontar la fabricació de les diferents peces. En un projecte escolar podem realitzar aquests plànols de forma que ens donin tota la informació necessària per realitzar la construcció de totes i cadascuna de les peces sense haver de consultar cap altre plànol. En aquest plànol podem incloure la següent informació: • Marca i nom de la peça (informació extreta del plànol de conjunt). • Mesura de cada peça em mil·límetres (informació extreta del plànol general). • Material amb el que hem de fabricar la peça (informació extreta del disseny previ definitiu). • Nombre de peces a fabricar (informació extreta del plànol de conjunt). • Tipus d’acabat, color,... • Aquest plànol requereix una certa organització, ja que ens cal tenir present tot el treball fet fins llavors.\n28. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC2. Els plànols D. El plànol de cada peçaExemple de plànol de cadapeça\n29. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC3. El pressupost És el document que conté tota la informació econòmica del projecte. En ell podem trobar una previsió dels diners que val portar a terme el projecte. En ell es troben aplegats amb detall tots els factors que poden generar una despesa econòmica. Una manera molt habitual d’organitzar els pressupostos és fer-ho amb partides o conceptes. Entre les partides més importants (o més habituals) podem trobar: primeres matèries o materials, mà d’obra, maquinària, consum d’energia, transport i impostos. Evidentment, el pressupost ha de tenir en compte sempre un marge de beneficis, que seran els diners que espera guanyar qui farà el projecte. Per tal de competir amb altres empreses caldrà tenir en compte de no excedir-se en cap de les partides i ajustar al màxim el pressupost, ja que el client segur que demanarà més d’un pressupost.\n30. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC3. El pressupost Per realitzar un pressupost es solen utilitzat taules, en les que com a mínim han de figurar les dades següents: • 1a columna: Concepte  indica la denominació de l’objecte que genera la despesa. • 2a columna: Quantitat  indica el nombre necessari (quantes unitats) i la seva unitat (peces, hores, quilograms, metres,...). • 3a columna: Preu unitari  indica el preu per cada unitat (€/peça, €/metre, €/hora,...). • 4a columna: Import  indica el que costa el total de cada concepte. Es calcula multiplicant el preu unitari per la quantitat. En una fila al final caldrà que figuri l’import total de tot el pressupost. És molt important que a l’hora de fer un pressupost es tingui en compte els preus de mercat de tots els element esmentats abans de la data d’elaboració d’aquest pressupost, ja que aquests preus poden variar molt. Per aquesta raó, cal que el pressupost especifiqui una data límit de validesa, abans de la qual el client ha de donar una resposta.\n31. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC3. El pressupost Exemple de pressupost\n32. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC4. El plec de condicions És el document que s’encarrega de fixar totes les condicions que han de complir les diferents parts del projecte. Recull totes les condicions pactades entre el client i el projectista o l’oficina tècnica que desenvolupa el projecte. Té el mateix valor que un contracte. Aquí sinformarà sobre el mètode de construcció, els materials que caldrà adquirir, les màquines i eines a emprar, la forma de pagament dels materials, lorganització interna del grup, les tasques que ha dassumir cada membre del grup, les proves i assajos als quals es sotmetrà el prototipus una vegada fabricat, etc.\n33. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC4. El plec de condicions El plec de condicions estarà format pels següents documents individuals: • Plec de condicions organitzatives • Plec de condicions econòmiques • Plec de condicions tècniques • Plec de condicions legals • Avaluació En el nostre cas centrarem l’explicació en base als exemples que hem anat comentant durant el tema, com si es tractés d’un projecte de classe.\n34. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC4. El plec de condicions A. Plec de condicions organitzatives Aquest apartat informa sobre totes les decisions relacionades amb lorganització de la fabricació, intentant fixar la data de lliurament, el repartiment de tasques entre els membres del grup de treball i lorganització per a la fabricació de lobjecte (o prototipus). Tota aquesta informació sagruparà en tres subapartats: • Data de lliurament • Pla de treball • Distribució de tasques\n35. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC4. El plec de condicions A. Plec de condicions organitzativesData de lliuramentSinformarà de la data en què el prototipus hauria destar acabat i operatiu per alseu lliurament a la persona que ha encarregat el projecte.Exemple de data de lliurament\n36. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC4. El plec de condicions A. Plec de condicions organitzativesPla de treballInforma de com es durà a terme la construcció del prototipus: elements queconstruirem primer i quins després, com abordarem el recull dels materials, quedia està previst realitzar determinades tasques. Exemple de pla de treball\n37. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC4. El plec de condicions A. Plec de condicions organitzativesDistribució de tasquesInforma de la tasca que ha dassumir cada membre del grup. Per a la sevaconfecció és millor recórrer a una taula de doble entrada en què sindiqui la tascaque ha de realitzar cada component del grup cada dia concret de classe. Exemple de distribució de tasques\n38. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC4. El plec de condicions B. Plec de condicions econòmiquesPer dur a terme el projecte tècnic és necessari fer front a uns costos econòmicsque shan de traduir en aportacions de diners o materials per part de tots elscomponents del grup de treball.Daltra banda, és usual que sorgeixin problemes a lhora de construir el prototipuspel fet que mai queda clar qui és la persona que ha de portar a laula determinatsmaterials o objectes de reciclatge. Aquest apartat intenta solucionar aquestproblema per la via del compromís escrit.Si sanalitzen els materials necessaris per dur a terme el projecte, resulta fàcildeterminar els materials que es necessiten i només és qüestió de bona voluntat elrepartir les càrregues entre els components del grup i posar-lo per escrit enaquest apartat.\n39. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC4. El plec de condicions B. Plec de condicions econòmiques Exemple de plec de condicions econòmiques\n40. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC4. El plec de condicions C. Plec de condicions tècniquesAquest apartat constitueix un recordatori dels materials, eines i altres elementsque hem de fer servir per a la fabricació del prototipus. És convenient queaquesta informació es faciliti en dues llistes individuals: una per als materials iuna altra per les eines.La seva utilitat pràctica ve de la necessitat de saber, abans de començar lafabricació, si disposem de totes les eines i materials que necessitem per treballaramb els materials escollits.Per al llistat deines és convenient seguir un ordre lògic de fabricació, perexemple: útils de mesura, útils de traçat i marcat, útils de subjecció, eines detall, eines de cop ...\n41. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC4. El plec de condicions C. Plec de condicions tècniques Exemple de plec de condicions tècniques\n42. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC4. El plec de condicions D. Plec de condicions legalsEn ell es poden incloure un resum de la normativa que ha de complir el producteo la instal·lació, tant a escala local com nacional o internacional, si fos el cas.\n43. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC4. El plec de condicions E. AvaluacióPartint de la idea que cometre errors serveix per aprendre, un cop finalitzada lafabricació del prototipus cal analitzar el que sha fet i, el que és mésimportant, treure conclusions constructives que ens permetin avançar enlaprenentatge.Aquest és un apartat per a cobrir un cop finalitzada la construcció del prototipus iens informarà tant del procés seguit com del producte obtingut, per tant calparlar de: • Avaluació del procés • Avaluació del producte\n44. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC4. El plec de condicions E. AvaluacióAvaluació del procésPermetrà millorar en aspectes organitzatius. Ens informa de com es va dur aterme el procés delaboració del producte i del prototipus. Ens indicarà el graudaproximació al planificat, lassumpció de responsabilitats per part dels membresdel grup de treball, els errors comesos, etc.De lavaluació del procés es treuen conclusions importants, que pretenensolucionar els problemes organitzatius del grup de treball i personals de cadacomponent.\n45. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC4. El plec de condicions E. Avaluació Avaluació del procés Exemple d’avaluació del procés\n46. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC4. El plec de condicions E. AvaluacióAvaluació del producteEns descobreix la qualitat del prototipus construït, és a dir, del grau decompliment de les especificacions tècniques de fabricació i acabat establertes enla proposta.Per cobrir aquest apartat sexaminaran:mesures, materials, acabats, estètica, funcionament, etc. Tot això amb la idea detreure conclusions i aconseguir més experiència.\n47. PARTS DEL PROJECTE TÈCNIC EL PROJECTE TÈCNIC4. El plec de condicions E. AvaluacióAvaluació del producteExemple d’avaluació del producte\n48. Enllaços interessants• El procés tecnològic (català) http://www.edu365.cat/batxillerat/comfer/projecte/• Descripció de tots els passos de que consta un projecte tècnic (castellà) http://concurso.cnice.mec.es/cnice2006/material107/organizacion/proye ctotecnico.htm• Explica pas a pas com desenvolupar un projecte tècnic (castellà) http://contenidos.educarex.es/med/2005/15/proyecto/index.htm


Trobat el menor desaparegut a la sortida de l'institut - El diari digital de Sabadell - iSabadell\nTrobat el menor desaparegut a la sortida de l’institut\nEscrit per Redacció el 13 gener 2018\nEl menor de 14 anys que havia desaparegut aquest divendres a la tarda després de sortir de l’institut ha estat localitzat aquest dissabte al migdia, segons han confirmat fonts policials a iSabadell. El menor té 14 anys i va desaparéixer a la sortida de les classes.\nFinalment, però, tot quedarà en un ensurt, ja que se l’ha localitzat sa i estalvi a Torre-romeu segons indiquen diverses fonts.\nLa mare i el seu entorn l’han buscat durant tota la nit i aquest matí, després de denunciar-ne la desaparició divendres a la tarda davant els Mossos d’Esquadra. El jove resideix al barri de Ca n’Oriac i estudia a les instal·lacions de Can Llong de l’IES Arraona. Justament va ser a la sortida de l’institut quan se li va perdre la pista, ja que no es va presentar a casa seva després de les classes.\nLa mare havia precisat aquest matí a aquest mitjà que és la tercera vegada que marxa de casa i que el seu fill va comentar a un amic fa uns dies que volia marxar “per ser lliure, deixar d’estudiar i ser famós”.\nFoto portada: l’infant desaparegut, en una imatge a les xarxes socials.


Siri, l’assistent de veu d’Apple, parlarà català – FÒRUM.ad\nEl 29/09/20 12:30\nUna persona utilitza un telèfon mòbil. Foto: ARXIU\nLa possibilitat que Apple disposi del seu assistent de veu en català ja és una realitat. La multinacional americana va publicar noves ofertes laborals per incloure analistes a Siri en diferents llengües, una de les quals és el català.\nSegons l’InformeCat 2020, cap dels 32 assistents de veu del mercat parla català i, si Apple fa aquest pas, Siri serà el primer assistent de veu del mercat a fer-ho. La incorporació del català a l’assistent de veu d’Apple donaria resposta a les necessitats lingüístiques dels usuaris catalanoparlants d’aparells com l’iPhone o l’iPad, d’acord amb una de les peticions que fa temps que la Plataforma per la Llengua ha sol·licitat a l’empresa. A més, l’assistent Siri en català faria també possible que Apple CarPlay es configurés també en aquesta llengua, ja que utilitza el sistema de reconeixement i parla de veu Siri.\nApple també ha millorat aquest setembre el seu programari. La nova versió d’iOS inclou llistes de música íntegrament en català i Apple TV ja disposa de tota la seva interfície en la nostra llengua. Això la fa, juntament amb Filmincat, l’única plataforma de vídeo mínimament sensible a la nostra llengua.\nLa Plataforma per la Llengua treballa des de fa temps perquè el català estigui present en l’àmbit de les tecnologies digitals. El 2018 l’entitat va reclamar que, a més d’incorporar el català en el sistema operatiu de MacOs i iOS, també estigués disponible a Siri i Apple CarPlay. La multinacional americana va reaccionar negativament, responent que no tenia cap intenció d’incloure’l en cap de les dues aplicacions.\nLa Plataforma per la Llengua, el desembre del 2019, va arribar a un acord amb el Govern de la Generalitat perquè la contractació pública fes especial èmfasi en l’ús del català en l’àmbit de les tecnologies digitals. Amb l’acord, es va aconseguir que la Generalitat no pogués contractar o consumir assistents de veu que no fossin en català. Aquest 2020 l’entitat també ha treballat juntament amb alguns eurodiputats per demanar a Apple la inclusió del català a Siri i a la seva tecnologia d’assistents de veu.\nAra sembla que, com a resultat de les diverses gestions dutes a terme, l’empresa californiana hagi llançat aquesta nova oferta laboral amb uns requisits relacionats amb el domini de la llengua catalana, coneixements lingüístics i culturals i habilitats analítiques per poder avaluar respostes. Aquest fet propicia la normalització lingüística i la millora del servei per als catalanoparlants, i podria, més endavant, comportar noves adaptacions lingüístiques en altres aplicacions de la marca.\nConeixem ja iniciatives com Common Voice de Mozilla, que treballen pel reconeixement de la llengua en els assistents de veu, o la feina de la Generalitat de Catalunya, que està desenvolupant un projecte d’assistent de veu que posarà a disposició de les empreses un cop enllestit.\nDes del 2009 que la Plataforma per la Llengua lluita perquè Apple inclogui el català en totes les seves creacions. En aquest sentit, l’entitat celebra que l’empresa ara vulgui que Siri parli la nostra llengua i espera que no sigui l’únic assistent de veu a fer-ho, sinó que en segueixin l’exemple Alexa o Google Assistant.\nNotícia Anterior: Montaner pregunta sobre el pla de xoc de l’executiu per fer front a la Covid-19 en aquesta segona onada\nSegüent Notícia: Andorra impulsa el Dia internacional sobre la conscienciació de la pèrdua i el malbaratament d’aliments\nUna nova defunció per coronavirus al Sant Hospital de la Seu\nEl Govern s’adhereix als Principis de San José per a una major ambició i integritat ambiental\nEl Govern contribuirà amb 40.000 euros al Programa Iberoamericà de les Persones amb Discapacitat\nAprovat el Projecte de llei del text consolidat del Codi de Duana\nLa campanya contra la precarietat energètica atén 88 famílies el 2019-2020\nUbach i Riba participen en el 38è Consell Plenari de la Comunitat de Treball dels Pirineus\nEl segon rebrot de Covid-19 encara la part final amb 107 nous casos\nTeletreball obligatori i dues persones per taula en els restaurants, noves mesures per frenar la Covid-19\nLa Vall d’Ordino, nomenada reserva de la biosfera en el programa MAB de la UNESCO\nEl Comú d’Andorra la Vella destina 155.000 euros a les activitats complementàries al Poblet de Nadal\nLa subhasta del mural Elizabeth Blackwell tanca la primera edició del Pop Art Contra el Càncer de Mama\nEscaldes-Engordany posa un servei d’autobús gratuït per visitar els cementiris per Tot Sants\nInvestiguen la mort d’un home de 47 anys a l’avinguda Doctor Mitjavila\nEl concert ‘El fantàstic món de Chet Baker’ arrenca la programació cultural de tardor de la Seu d’Urgell\nEl PS demana diàleg i la recerca de solucions per a bars i cafeteries\nLa Policia Nacional espanyola localitza una plantació de marihuana al centre de la Seu d’Urgell\nSuperlópez torna, de nou, al Museu la Massana Còmic\nRestringida la circulació motoritzada a la vall de Santa Magdalena a partir de l’1 de novembre\nOberta una nova convocatòria dels ajuts Leader a l’Alt Urgell i la Cerdanya\nEls cementiris de la Seu d’Urgell i Castellciutat adopten mesures contra la Covid-19\nConvocat un concurs per a dissenyar la tassa commemorativa del Dia de les Persones amb Discapacitat\nSón els bars les mesures quirúrgiques anti-coronavirus?\nÈxit de la segona subhasta de Bruna dels Pirineus feta mitjançant WhatsApp\nL’Alt Urgell rep 20.000 euros de la Diputació de Lleida per a la promoció turística local\nEl PS demana per la relació de les mesures contra la Covid-19 i la restauració\nEl PS d’Andorra la Vella qüestiona la idoneïtat i la viabilitat tècnica de la roda de fira de la Rotonda\nDetectats 85 nous positius en les últimes 24 hores\nGallardo veu necessària la innovació per fer front als reptes derivats de la pandèmia\nExecutiu i Comú d’Andorra la Vella pacten que la sala d’exposicions del Govern s’ubiqui a la capital\nMarc Pons presenta l’esborrany del Projecte de llei per a la igualtat efectiva entre dones i homes\nDetectat un brot de coronavirus al Centre Claror de la Seu d’Urgell\nEls empresaris demanen prioritzar l’accés de plataformes digitals de pagament i distribució\nEl Poblet de Nadal d’Andorra la Vella tindrà una roda de fira de 27 metres com a principal atractiu\nNova convocatòria per a sol·licitar subvencions adreçades a clubs esportius de la Seu d’Urgell\nArxivem la Covid-19, campanya de l’Arxiu Nacional per celebrar el Dia Mundial del Patrimoni Audiovisual\nA la venda el forfet Tot Nòrdic a preu reduït\nEls casos actius de Covid-19 freguen els 1.300\nDos motoristes ferits en dos accidents\nEl Govern i els cinc grups parlamentaris signen un acord polític per a l’Acord d’associació amb la UE\nL’stoplab mòbil fa més de 700 proves a Escaldes-Engordany la primera setmana\nLa petició de confinament de cap de setmana, sobre la taula del govern català\nCinc detinguts en un dia per delictes de maltractaments en l’àmbit domèstic\nA l’inici del nou curs, l’UdA continua creixent malgrat la pandèmia\nEl Registre de Comerç i Indústria experimenta un creixement net de 75 establiments el tercer trimestre\nEl consum d’energia davalla un 5,4% respecte el setembre anterior\nEls abonats a Internet de banda ampla augmenten un 4% al setembre\nIniciades les obres del nou consultori mèdic de Castellciutat\nTriomf indiscutible de Raul Ferré (Speed Car) a Eivissa\nMés de 700 persones participen a la Caminada virtual contra el càncer d’Assandca que recapta 6.200 €\nEl Govern aprova els plans d’estudis del bàtxelor en humanitats de la Universitas Europaea IMF\nTrobat viu el boletaire perdut al Pallars Jussà\nEl sol serà el clar protagonista\n‘El carrer de les Camèlies’, de Mercè Rodoreda, un manuscrit retrobat\n5 errors en el teu entrenament\nDecorar una cuina rústica\nQuants passos cal donar al dia per a tenir menys risc d’infart?\nLa mort sense dol: ‘El tumor’, de Toni Soler


Windham (Maine) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n43° 48′ 38″ N, 70° 25′ 01″ O / 43.810555555556°N,70.416944444444°O / 43.810555555556; -70.416944444444\n50,15 sq mi (129,9 km2)\n12 juny 1762\nWindham és una població dels Estats Units a l'estat de Maine (EUA). Segons el cens del 2000 tenia una població de 14.904 habitants.\nSegons el cens del 2000, Windham tenia 14.904 habitants, 5.522 habitatges, i 4.020 famílies. La densitat de població era de 123,3 habitants per km².\nDels 5.522 habitatges en un 35,6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59,8% hi vivien parelles casades, en un 9,5% dones solteres, i en un 27,2% no eren unitats familiars. En el 20,1% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,8% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,58 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 2,98.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 24,3% tenia menys de 18 anys, un 7,4% entre 18 i 24, un 34,3% entre 25 i 44, un 24,1% de 45 a 60 i un 9,9% 65 anys o més.\nLa renda mediana per habitatge era de 46.526 $ i la renda mediana per família de 52.218 $. Els homes tenien una renda mediana de 32.441 $ mentre que les dones 26.157 $. La renda per capita de la població era de 19.890 $. Entorn del 3,5% de les famílies i el 5% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Windham_(Maine)&oldid=21877198»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 30 ago 2019 a les 15:56.


La méteo: aquest dijous serà el dia més càlid de la setmana però després vindrà el fred\nEntre dijous al vespre i divendres la tramuntana bufarà amb cops de fins a 100 km/h al nord de l'Empordà\nBarcelonaL'estancament dels últims dies fa que el fred i la inversió tèrmica es facin presents a primera hora en moltes comarques interiors i prelitorals. Aquesta nit hi ha hagut una temperatura mínima de -3 graus a Das, mentre que a Malniu, a la cota 2.200, no s'ha baixat de 8 graus positius. Aquestes són algunes de les temperatures mínimes d'aquest matí (en ºC):\nLes Borges Blanques, 1\nGuardiola de Berguedà, 1\nLa Bisbal d'Empordà, 3\nAlgunes són temperatures ben a prop dels 0 graus, però en general no són les més baixes de la tardor, en diversos moments de l'octubre va arribar a fer una mica més de fred que ara. Aquest migdia es repetiran les temperatures de fins a 20 graus en alguns punts del prelitoral i de l'altiplà central, avui l'ambient canviarà poc respecte a ahir. Demà serà el dia més càlid de la setmana, sobretot a prop de la costa, on les màximes s'enfilaran un parell o tres de graus més que avui en molts casos. No és descartable que en comarques de Girona s'arribi puntualment fins als 25 graus.\nPer contra, divendres i el cap de setmana estaran força més marcats pel fred. Una situació de forta tramuntana a l'Empordà obrirà les portes a una baixada de la temperatura que serà d'entre 3 i 5 graus en general, i que es notarà especialment dissabte. Les nits del cap de setmana podrien ser fàcilment les més fredes de la tardor fins ara, tot i que tampoc cal esperar glaçades extenses ni un fred avançat per a l'època.\nDiferència prevista entre la temperatura mínima d'avui i la de diumnge\nEl vent bufarà sobretot demà al vespre, moment en què hi haurà ratxes de 70 o 80 km/h en molts punts de l'Empordà, i alguns cops de més de 100 km/h al voltant de cap de Creus. El mestral també es deixarà sentir a les Terres de l'Ebre i als Ports, però no amb tanta força. El vent anirà perdent força a mesura que avanci el divendres, i de cara al cap de setmana gairebé desapareixerà.\nCops de vent màxims previstos per demà al vespre\nPel que fa a l'estat del cel, avui el dia ha començat amb molts núvols baixos a les Terres de l'Ebre, aquest dimecres hi haurà estones de cel mig ennuvolat al sud i a la costa central, però no plourà enlloc. Demà el pas d'un front deixarà algunes pluges minses al vessant nord del Pirineu, però en general la segona part de la setmana els núvols seguiran sent escassos. Hi haurà algunes boires matinals en fondalades interiors, però fins a l'inici de la setmana que ve difícilment seran persistents.\n¿Arribaran pluges abans no acabi el novembre? No hi ha indicis clars que això pugui passar. Entre dimecres i dijous de la setmana que ve es podria dibuixar una situació de vent més allevantat que arribi a fer ploure a la costa, però les opcions que ho faci amb una mica de ganes són molt baixes a Catalunya, i en tot cas una mica més destacables a les Balears i al País Valencià.


Receptes d'estar per casa: Amanida de roquefort a la manera de Jamie Oliver\n- Diverses classes d'enciam.\n- 2 talls gruixuts de cansalada fumada (millor que sigui tendra)\n- unes quantes nous\n- 1 troç de formatge roquefort\nPosem l'enciam en una plata ben gran i fonda. Aquesta amanida si no és feta de grans proporcions no tindrà l'aspecte d'una recepta de Jamie Oliver.\nEn una paella posem una mica d'oli i hi fregin la cansalada tallada a daus grans. Han de quedar ben fregidets. Quan la cansalada estigui a mig fer afegim el pa tallat de la mateixa manera. La idea és que el pa es fregeixi amb l'oli de la cansalada. Si la cansalada no és prou tendra no deixarà anar prou oli, llavors n'haurem d'afegir una mica. Ja sé que aquesta amanida és hipercalòrica, però està boníssima, i de tant en tant ens hem de donar un gust, així que descartem els sentiments de culpa i continuem amb la recepta.\nQuan la cansalada i el pa estiguin fregits els aboquem directament de la paella sobre l'enciam i afegim les nous que haurem tallat menudes.\nA part barregem una cullerada de mostassa, un rajolinet de vinagre i 5 o 6 cullerades d'oli, una mica de sal i un polsim de pebre. Ho podem batre en un bol amb el batedor de baretes o ho podem posar tot en un pot de vidre, tapar-lo i sacsejar fins que estigui tot ben emulsionat.\nAboquem aquesta barreja sobre l'amanida i ho barregem tot molt bé amb dues culleres o millor encara amb les mans (Jamie Olivier, sens dubte ho faria així).\nPer acabar tallem trocets de roquefort i els repartim per damunt.\nEtiquetes de comentaris: amanides, cansalada, enciam, entrants, formatge, roquefort\nchus 23 de maig de 2013 a les 12:36\nHuummmm, té molt bona pinta, intentare fer-la\nCristina GC 24 de maig de 2013 a les 8:24\nGràcies carinyo pel teu afectuós comentari, i per ser la primera persona que em deixa alguna cosa escrita en aquest blog al qual HE CONVIDAT INCLÚS LES MEVES CUNYADES. Per ser la primera tens premi: un cafè!


Buhos avancen el seu nou disc amb 'A prop dels déus' - Primera Fila\nLa cançó serveix per presentar “El dia de la victòria” el nou disc del grup de Calafell, que està previst que arribi durant la tardor i doni el relleu a “La gran vida”.\nLa presentació del disc està prevista pel 13 de març de 2021 al Sant Jordi Club de Barcelona. Entrades a la venda al web del grup.\nEls Buhos volen celebrar aquesta diada de Sant Jordi amb tots els seus seguidors i seguidores. És per això que totes les persones que comprin entrades fins a la mitjanit del 23 d’abril, rebran una postal digital única i commemorativa ideal com a present del Dia dels enamorats.


Primers bolquers… primers papers | Revista\nPrimers bolquers… primers papers\n: Primers bolquers... primers papers\nDurant els primers dies després del naixement del nadó, els pares no només han d’atendre les necessitats del petit. També estan obligats a complir els tràmits legals i administratius que implica l’arribada d’un nou ésser al món. La inscripció en el Registre Civil, la seva alta a la Seguretat Social i l’empadronament a la localitat on resideixi la família són parades obligatòries.\nAbans de rebre l’alta (o en paral.lel a aquesta, segons els diferents hospitals), el personal del centre hospitalari lliura als progenitors dos impresos específics referents al nadó: el certificat de maternitat (que va signat pel metge o la matrona que ha assistit el part) i el butlletí estadístic, on es recullen les dades del naixement que després el Registre trasllada a l’Institut Nacional d’Estadística. Aquests dos documents, juntament amb l’informe d’alta mèdica de la mare i del nen, s’han de desar en un lloc segur, ja que seran necessaris per començar a fer els següents tràmits després del naixement d’un nadó.\nEl primer pas de compliment obligat perquè el nounat disposi d’un reconeixement oficial és inscriure el seu naixement en el Registre Civil. Tal com assenyala el Ministeri de Justícia, l’arribada d’un nadó produeix efectes civils des que succeeix, “però per al seu ple reconeixement, és necessària la inscripció en el Registre Civil”. Aquesta inscripció recull la data, l’hora i el lloc de naixement, el nom que s’atorga al nen, el sexe del petit o petita i la identificació dels pares.\nLa inscripció es pot fer en el Registre Civil de la localitat on resideixen els progenitors (amb caràcter general legal, el lloc de naixement del nadó és el municipi en què s’apunti) des de les 24 hores després del naixement i fins a vuit dies després, com a màxim. Si no es respecta aquest termini, els pares disposen de fins a 30 dies naturals per inscriure’l, sempre que acreditin una causa justa per al retard. A més, cal tenir en compte la qüestió següent:\nFills dins d’un matrimoni: qualsevol dels dos progenitors pot dur a terme la inscripció. Cal aportar el certificat de maternitat, el DNI dels pares i el Llibre de Família.\nFills no matrimonials: cal que es personin en el registre els dos progenitors. Han de lliurar, també, el certificat de naixement i els DNI de tots dos. Si els pares han estat casats amb anterioritat, cal que aportin el certificat d’aquest matrimoni i la sentència de separació o divorci. En cas de no haver-ne (separació de fet), seran necessaris dos testimonis que acreditin aquesta condició.\nUna vegada fets els tràmits, el registre del nadó queda recollit en el Llibre de Família, que és el que acredita a partir d’ara la inscripció en el Registre Civil del nounat. Als pares primerencs que no estiguin casats, i per tant no tenen Llibre de Família, se’ls expedeix aquest document després del registre del seu primer fill.\nPerquè el nen gaudeixi de la cobertura sanitària estatal, cal donar-lo d’alta a la Seguretat Social. No hi ha un termini per fer aquest tràmit, però és aconsellable iniciar-lo al més aviat possible perquè el petit rebi assistència sense problemes al centre de salut que li correspon.\nEl nounat s’integra en el sistema sanitari com a beneficiari dins de l’afiliació d’un dels seus progenitors. El procés consta de dues parts:\nS’ha d’acudir a l’oficina corresponent de l’Institut Nacional de la Seguretat Social (INSS) i lliurar l’imprès d’afiliació del nadó (que proporcionen a la mateixa oficina), el Llibre de Família i la cartilla de la Seguretat Social (del pare o de la mare) en la qual s’inclourà el nen com a beneficiari.\nUna vegada efectuat el primer pas, el següent és anar al centre de salut que correspongui al nadó pel domicili. Aquí es podrà sol.licitar la targeta sanitària del nounat i l’assignació del seu pediatre. La documentació requerida en aquest cas serà el Llibre de Família, el document d’afiliació que s’haurà rebut a l’oficina de l’INSS i la targeta sanitària i el DNI del progenitor del qual el menor serà beneficiari.\nEls ciutadans estan obligats a inscriure’s en el padró del municipi on viuen, segons estableix el Reial Decret 2612/96. En la majoria, no cal que els pares facin cap tipus de tràmit per empadronar el seu fill nounat, ja que el nadó queda inclòs en el padró de forma automàtica, una vegada que s’inscriu en el Registre Civil.\nNo obstant això, si es necessita amb celeritat un certificat d’empadronament per a algun altre tràmit administratiu, els pares poden adreçar-se a l’ajuntament de la seva localitat i sol.licitar-ho a les oficines d’atenció al ciutadà. En general, se sol requerir el Llibre de Família i el DNI del pare o la mare on consti el domicili d’empadronament.


LES CIÈNCIES EXPERIMENTALS AL RIBERA BAIXA: de maig 2017\nLES CIÈNCIES EXPERIMENTALS AL RIBERA BAIXA\nRoda de premsa projecte hort escolar\nEls alumnes de 1rH han demostrat sempre molta curiositat per saber com estava funcionant el projecte de l'hort escolar. D'aquest interès va néixer una visita guiada, la creació d'un plànol de l'hort i una entrevista als responsables. Aquí la teniu en format de roda de premsa:\nEl dimecres 25 de maig la Mireia (tutora de 1rH), el Jose G. (alumne de 1rH i participant) i el Miguel (alumne del 1rP i encarregat de les visites) van participar a la roda de premsa que van organitzar els alumnes de 1rH.\nEl Miguel ens va explicar molts cops que l'experiència de l'hort havia estat molt interessant perquè havia pogut treballar amb els amics a l'aire lliure i de forma relaxada. Tant ell com el Jose van insistir que tothom havia treballat moltíssim com va remarcar la Mireia (professora responsable).\nEl Castro de 2n-S és el responsable dels alumnes però tots els alumnes a la vegada són responsables d'alguna part de l'hort. Cada alumne va plantar alguna part ara fa ja 2 mesos i els resultats són espectaculars. Les plantes han crescut molt i a final de curs podran fer una bona collita. Amb el que recollin volen emportar-se una part a casa, vendre-la als professors i fins i tot repartir-la al banc d'aliments del Prat.\nLes plantes preferides per tots són les maduixes perquè a mesura que han anat creixent n'han pogut menjar però amb o sense maduixes la satisfacció ha estat màxima. El projecte el voldrien repetir segur i només canviarien el control de les males herbes perquè diuen que n'hi ha moltes. Entre les tasques realitzades hi ha la preparació del terreny, plantar, regar, emparrar els tomàquets, etc.\nMoltes felicitats pel domini del tema i per la feina feta.\nPublicat per Les ciències experimentals al Ribera Baixa a 23:56 Cap comentari:\nDiccionari d'anatomia(en línia)\nEn el següent link hi trobareu el diccionari:\nCiències per l'activitat professional 4t ESO\nCiències per al món contemporani 1r BAT\nVisita a l'hort de l'institut\nEl pugó ataca de nou\nConcurs de cristal·lització 2017


Èxit de la primera promoció Batxibac\nLes alumnes de la primera promoció Batxibac del col·legi han obtingut, totes, el doble batxillerat espanyol i francès. Ho han fet superant les proves externes amb notes molt altes, en conjunt una mitjana de 8,3 sobre 10.\nAmb aquesta nota (30%) i la mitjana del Batxillerat (70%) poden accedir als estudis superiors a Espanya o a França.\nA més a més, ara tenen l’opció voluntària de fer les P.A.U. (la “Selectivitat”) completes o només la fase específica, per poder triar la millor de les dues notes o bé pujar la qualificació ja obtinguda.\nMoltes felicitats pels excel·lents resultats i pel mèrit de ser les primeres!