Marina Geli dóna suport a la iniciativa de l... - Govern.cat\nquery_builder 27 maig 2004 10:00\nMarina Geli dóna suport a la iniciativa de la ministra de Sanitat de modificar la llei de tècniques de reproducció assistida\nEl Comitè de Bioètica de Catalunya constituirà un grup de treball sobre eutanàsia per elevar un informe al Parlament\nLa consellera de Salut, Marina Geli, ha adreçat una carta a la ministra de Sanitat i Cosum, Elena Salgado, en la qual dóna suport a la seva iniciativa de modificar la Llei 45/2003 de Tècniques de Reproducció Assistida.\nEn la carta, la Consellera adjunta les recomanacions al respecte fetes per la Comissió Assessora Sobre Tècniques de Reproducció Humana Assistida a Catalunya, avalades en el seu moment pel Comitè de Bioètica de Catalunya.\nAixí mateix, la Consellera fa referència a un document de la Comissió Assessora que defineix les situacions que es considerarien excepcions de la fecundació d’un màxim de tres oòcits. L’estudi parla de la petició d’algunes parelles d’aplicar tècniques de diagnòstic genètic pre-implantacional per beneficiar-ne fills malalts. L’aplicació d’aquesta tècnica seria acceptable amb una guia general sobre límits i indicacions i sempre amb l’acord del Comitè d’Ètica de cada centre.\nMarina Geli es va reunir dimarts dia 25 amb el Comitè de Bioètica de Catalunya. Durant la reunió, a part del contingut de la carta a la Ministra de Sanitat es va acordar la constitució d’un grup de treball, dins el Comitè de Bioètica de Catalunya, que debatrà properament els temes que fan referència a l’eutanàsia. La Consellera informarà al Parlament dels resultats obtinguts per tal que la resolució que surti del Parlament tingui en compte les conclusions del grup de treball de bioètica.


Formació – Masnou Comerç\nCursos Formació Fundación Tripartita\nLes entitats amb personal contractat disposen d’un crèdit anual per pagar la formació d’aquestes persones provinent de les cotitzacions a la Seguretat Social, segons els pactes vigents de promoció de la formació continuada.\nAquest crèdit no s’acumula d’un any a l’altre i, en cas de no usar-lo, es perd.\nEls recursos econòmics disponibles es determinen aplicant a la quantitat ingressada per l’empresa durant l’any anterior, en concepte de quota de formació professional en les cotitzacions a la Seguretat Social, un percentatge establert que varia segons la grandària de l’entitat.\nQue l’entitat tingui personal contractat.\nIdentificar l’empresa i la formació en un sistema informàtic de la Fundación Tripartita dins d’uns terminis regulats per normativa.\nGestionar els llistats, certificats d’assistència i qüestionaris de qualitat.\nFer formació d’una durada mínima de 6 hores.\nComptar amb l’aprovació de la representació legal dels treballadors.\nPer consultar cursos i mes informació :


Dissabte 6 d'Octubre, voluntariat per eliminar planta invasora a Fornells | GOB Menorca\nDissabte 6 d'Octubre, voluntariat per eliminar planta invasora a Fornells\nDll, 01/10/2018 - 09:32\nAquest dissabte 6 d'octubre, a les 10.00 hores, el GOB organitza una jornada d'eliminació de planta invasora a la zona costanera de Fornells.\nAixí, aquest dissabte, el GOB ha organitzat aquesta jornada per tal d'eliminar plantes invasores com el Carpobrotus o patata frita, que està colonitzant la zona costanera i posant en perill les comunitats de plantes autòctones.\nPer a participar-hi només cal enviar un correu a administracio@gobmenorca.com o telefonant al GOB (971 35 07 62) i especificant el nombre de persones que sereu. És necessari per a preveure necessitats de materials i berenar de productes de la Xarxa de Finques Agronaturals de Menorca a les persones participants. Si en teniu, també podeu portar els vostres propis guants de jardineria. La jornada està prevista que s'acabi devers les 13.00 hores.\nCom a alternativa a l'ús de planta invasora, el GOB promociona l'ús de planta autòctona en els jardins de Menorca. Aquesta no sols evita problemes de colonització agressiva de plantes invasives cap als indrets naturals, sinó que també es tradueix amb un baix cost de manteniment, moltes vegades també associat a una reducció important de l'aigua de reg, tant escassa en sa nostra illa.\nAquesta activitat compta amb el suport del Ministeri de Transició Ecològica, a través de la Fundación Biodiversidad.\nJon Urrexola Eg... replied on Dc, 03/10/2018 - 18:19 Enllaç permanent\nJornada d´eliminació del 6 d´octubre\nSerem 3 personas.


Notícies - Sant Cugat celebra el Dia Internacional dels Museus amb una passejada per Collserola\nSant Cugat celebra el Dia Internacional dels Museus amb una passejada per Collserola\nEl Museu organitza una passejada per Collserola\nel 18/mai/11 Miriam Piñol Cultura PDF\nLa 8a edició santcugatenca del Dia Internacional dels Museus arriba aquest dimecres. Sota el lema 'Museu i memòria', el Museu de la ciutat organitza una jornada de portes obertes i una passejada per Collserola per conèixer el passat de les bòbiles i les pedreres de construcció de la ciutat.\nEl Museu de la ciutat organitza un seguit d'activitats pel Dia Internacional dels Museus. Una jornada de portes obertes en l'horari habitual del museu, de deu del matí a dos quarts de dues del migdia i de tres a set de la tarda, és una de les propostes amb l'objectiu d'apropar l'art als santcugatencs en el marc d'aquest dimecres.\nA més, el Museu de la ciutat també ofereix la possibilitat de seguir un itinerari per Collserola al matí. El punt de trobada és a les nou a les portes del museu. Tots aquells santcugatencs que vulguin fer aquesta passejada hauran d'haver contactat prèviament amb el Museu. El director del Museu de la ciutat, Lluís Campins, ha donat més detalls de la jornada en una entrevista a Cugat.cat.\nProposem fer un itinerari per Collserola per descobrir la indústria de la construcció vinculada amb les bòbiles i les pedreres de calç.\nEl Dia Internacional dels Museus és un esdeveniment mundial organitzat anualment pel Consell Internacional dels Museus.


Observem el cel i fem estada a un càmping amb ànima, tot el Bassegoda park i al Observatori Astronòmic d’Albanyà – Radio Vilafant\nAvui l’equip del Para-Sol ha mirat cap al cel i ho ha fet des d’un dels millors cels de l’Alt Empordà des del cel d’Albanyà. Per fer el programa d’aquest divendres hem marxat fins el Càmping Bassegoda Park i a l’Observatori Astronòmic d’Albanyà.\nHem començat parlant amb l’Esteve Guerra el director del Càmping Bassagoda Park Amb ell hem parlat de la filosofia del càmping, un lloc on poder admirar la natura i a més a més viure experiències. Precisment una d’aquestes experiències serà la projecció del documental “Kayak no limits” el proper 26 d’agost. Una projecció que es farà al observatori tots els diners que es recaptin aniran destinats a la Fundació GERD.\nEl Càmping Bassagoda Park és un càmping amb ànima que organtiza moltes activitats i caps de setmana temàtics per tal que quan el visitant marxi d’Albanyà, s’emporti coneixements i records nous. Escolteu tot el que ens ha explicat l’Esteve a l’entrevista que li hem fet.\nTot seguit hem parlat amb el president del Observatori Astronòmic d’Albanyà en Juan Carlos Casado.\nAmb ell hem parlat d’astrofotografia i també de la beca que atorga l’observatori i que permet un jove participar en la expedició Shelios. En Juan Carlos ens ha explicat que observar el cel és un espectacle i que tothom té dret a poder-ne gaudir. No us perdeu l’entrevista i tot el que ens ha explicat.\nA la segona hora hem parlat d’astrofísica amb el físic i astrònom resident a l’observatori en Pau Bosch.\nAmb ell hem parlat de la seva tasca a Albanyà. Ens ha explicat com amb la seva tasca al observatori pot posar en pràctica tota la teoria apresa a la carrera. En Pau té clar que la física ens ajuda a fer-nos les preguntes adequades sobre el funcionament del món, més que donar-nos respostes exactes. No us perdeu detall de tot el que ens ha explicat:\nI per tancar aquest Para-Sol, hem observat el Sol. En Víctor ha pogut posar l’ull al telescopi i ha pogut observar el sol, mentrestant la Mercè ha anat parlant amb en Pere Guerra el director del observatori Astronòmic d’Albanyà. Amb ell hem parlat del seu somni de descobrir un exoplaneta, i ens ha explicat que treballen intensament i que estan cada dia més a prop de poder complir aquest somni.\nEscolteu aquí tot el que ens ha explicat:\nastronomia1 càmping1 cel1 estrelles2 experiències2 física1 planetes1 turisme4


Riberaonline Terra Alta: Unió de Pagesos urgeix el Ministeri perquè posi en marxa les mesures extraordinàries contra la crisi del sector vitivinícola per al 2021\nUnió de Pagesos urgeix el Ministeri perquè posi en marxa les mesures extraordinàries contra la crisi del sector vitivinícola per al 2021\nUnió de Pagesos reclama al Ministeri d'Agricultura que faci públiques les mesures extraordinàries adreçades al sector vitivinícola espanyol per poder superar la crisi provocada per la covid-19. Per al sindicat, cal que tots els agents del sector, tant viticultors com cellers, puguin disposar ara, quan queden poc més de dos mesos per a l'inici de la verema 2021, d'elements que els donin seguretat per a la campanya.\nEl sindicat ja va aconseguir l'articulació de la verema en verd, única que va adreçada directament al viticultor i que elimina els excedents des de l'inici, al 2020, tot i que el pressupost de 10 milions d'euros va resultar escàs i la gestió no va ser la desitjable. Ara, cal que el Ministeri aporti a aquesta mesura tot el pressupost que es pugui alliberar del Programa de Suport al Sector Vitivinícola Espanyol (PASVE) 2021, garantint prèviament que les accions ja iniciades que finalitzen el 31 de juliol del 2021, corresponents a d'altres mesures com la reestructuració, es paguin quan estaven previstes.\nUnió de Pagesos ha qüestionat la manera en què el Ministeri va aplicar les mesures de crisi extraordinàries per al sector el 2020 i li demana que rectifiqui per millorar la gestió aquest any. El Ministeri ha decidit que els destinataris dels ajuts a la destil·lació siguin les destil·ladores (22 destil·ladores autoritzades van percebre 65,39 milions d'euros), que paguen el vi als cellers al preu que creuen convenient. A Itàlia, per contra, els destinataris de les ajudes a la destil·lació són els cellers, i França va destinar 185 milions d'euros a destil·lació de crisi el 2020, dels quals només 10 milions directament per a les destil·ladores, i la resta, als cellers.\nA més, els preus de l'ajut a la destil·lació de crisi van ser molt més elevats a França en comparació amb Espanya: 78 euros per hectolitre en vi de DO o IGP i 58 euros per hectolitre en vi sense DOP o IGP a França, mentre que a l'Estat espanyol van ser de 40 euros i 30 euros, respectivament. El sindicat considera que l'aplicació de la destil·lació de crisi a Espanya no ha assolit l'objectiu de retornar l'equilibri al sector, i reclama al Ministeri que aporti els fons extraordinaris propis que calguin, més enllà del PASVE finançat per la Unió Europea, per a altres mesures de crisi que no siguin la verema en verd.\nFrança va aportar 58 milions d'euros de fons propis per a la seva destil·lació de crisi, a més de l'exoneració de la seguretat social per a petites i mitjanes empreses vitivinícoles amb dificultats, més 120 milions per a crèdits als viticultors. Itàlia, amb una política diferent, va destinar 14,7 milions a la verema en verd, 14 milions a destil·lació de crisi, i 90 milions a ajuts de promoció als cellers, a més de 69 milions a inversions a cellers i 120 milions a reestructuració, quantitats molt més elevades que les de França i l'Estat espanyol per a mesures estructurals i no de crisi. En aquest sentit, Unió de Pagesos considera que els viticultors espanyols van patir un greuge important en l'aplicació de mesures de crisi al 2020 respecte als altres grans productors comunitaris, i ara cal que el Ministeri aprovi unes noves mesures que els donin seguretat i perspectiva per poder superar la nova campanya.


Bocins de paper, màgia i colors: Llibretes... (1)\nPublicat per Montse a 16:28\nTarracoscrap 4 de juliol de 2012, a les 17:45\nM'agrada molt la llibreta Montse!. I les postals possades així com un trencaclosques...molt original!\nJo només coneixo San Sebastián i em vaig enamorar!!!. La propera vegada Vitoria...que tinc ganes!!jajajajaja\nMontse 4 de juliol de 2012, a les 17:56\nLa veritat és que les composicions de l'artista són així, petits quadres que en formen un de gran i això és el què vaig voler reflectir a la llibreta, per això ho vaig retallar :). Un petonet\nMon 4 de juliol de 2012, a les 18:09\nQuina preciositat de llibreta, Montse! La idea de la composició en trossets m'ha encantat! Tinc moltes ganes de posar-m'hi jo també. El tema llibretes em xifla!!! una abraçada\nMónica 4 de juliol de 2012, a les 18:23\ngracias Montse por el comment!!! veo que sigues el curso de ruth, a ver si me pongo...\nmarta trescreatives 4 de juliol de 2012, a les 21:40\nMolt bonica Montse, segur q li ha encantat. M'agradat molt en David Hockney, no el coneixia. Petons.\nMontse 6 de juliol de 2012, a les 10:18\nJo tampoc el coneixia i em va impactar! Els quadres són enormes i plens de colors... Un petonet\nMontse Espinosa 5 de juliol de 2012, a les 20:55\nUna llibreta molt bonica, m'agrada el color que has escollit per combinar amb les postals, queda genial!!! Petonets\nFem Scrap 6 de juliol de 2012, a les 16:00\nmolt maque l´imatge\nsònia 8 de juliol de 2012, a les 13:22\nSóc la companya de feina de la Montse, la persona afortunada amb aquest fantàstic regal.Com algú ha dit, em va encantar.No m'esperava aquesta sorpresa.Hem tingut tanta feina... i ella encara va treure temps per fer-me aquesta llibreta amb els colors que més m'agraden i amb unes postals molt vistoses dels quadres de l'expo que vam veure plegades al Guggenheim. Us he de dir que, al natural, la llibreta té una força de colors molt gran i els detallets dels rivets de color verd i els botonets són moníssims.\nGran encert de colors i detalls!!\nMontse 8 de juliol de 2012, a les 20:48\nAish... el temps... és tan relatiu... el què sí sé és que aquests moments de manualitats em permeten sobreviure els altres, jejeje, són la meva teràpia particular. I tens raó, al natural guanya... però és que vaig acabar la llibreta gairebé a les onze de la nit i te l'havia de donar l'endemà... així que foto nocturna...:) ja milloraré :). Un petonet\nUnknown 8 de juliol de 2012, a les 22:50\nOstras, és preciosa i molt relaxant, em quedo amb la idea de la postal, m'encanta. un bset\nAurora 10 de juliol de 2012, a les 17:36\nHa quedado muy bien, yla idea de cortar las fotos me gusta mucho.


[Cucarella] Josep Huguet respon per peteneres, i com un ultraliberal - Indymedia Barcelona\n[Cucarella] Josep Huguet respon per peteneres, i com un ultraliberal\nper estudiant en lluita\t 27 nov 2008\nLa resposta del Conseller dâ��Universitats de la Generalitat de Catalunya, Josep Huguet, a lâ��oposiciÃ³ dels estudiants al procÃ©s de Bolonya sembla mÃ©s aviat un cant per peteneres, Ã©s a dir, se nâ��ha eixit de solc, de mare i, sobretot, dâ��estudi. Huguet ha dit que lâ��alternativa al procÃ©s de Bolonya Â«no Ã©s res mÃ©s que l'autarquia i el retorn a un model d'universitat franquista, que Catalunya va pagar amb repressiÃ³, morts i afusellaments i que va decapitar la seva elit intelâ�¢lectualÂ».\nSorprÃ©n la resposta per provenir de qui provÃ©: el conseller dâ��un partit que es proclama dâ��esquerres i independentista. Potser estan bruts, els vidres de les finestres del despatx de conseller, i Huguet no veu clar quin Ã©s el perfil ideolÃ²gic dels estudiants que estan plantant cara al procÃ©s de Bolonya.\nTinc fills que volen fer estudis universitaris. I no sÃ© com podran fer-los. En qualsevol cas, si els fan serÃ a costa de molts sacrificis. De pare i mare assalariats, estudiar a la universitat Ã©s un sobreesforÃ§ impressionant per a lâ��economia familiar. I ells hauran dâ��intentar aconseguir beques o prÃ©stecs (mÃ©s beneficis per als bancs!), i treballar per poder pagar-se les matrÃcules, els desplaÃ§aments o el lloguer dâ��un pis a prop de la universitat, i els postgraus i els mÃ sters i tota la mandanga que sâ��han inventat. Tant se meâ��n dÃ³na que siguen preus pÃºblics, raonables potser avui perÃ² desorbitats sens dubte demÃ , com ha passat a la Gran Bretanya. S'ha de pagar, i pagar per estudiar en una universitat pÃºblica suposa una discriminaciÃ³ per als estudiants de famÃlies assalariades. Entenc que hi ha greu discriminaciÃ³ entre els estudiants que provenen de famÃlies amb el â��renyÃ³ cobertâ�? i els que necessiten beques i prÃ©stecs i treballar per pagar-se els mateixos estudis, perquÃ¨ els primers sâ��hi poden dedicar a temps complet, i els altres, per contra, han dâ��estudiar des del sobreesforÃ§ i la manca de temps. Â¿Sâ��imagina el conseller Huguet quanta elit intelâ�¢lectual pot quedar â��decapitadaâ�? per no tenir accÃ¨s econÃ²mic a uns estudis superiors o no poder-los aprofundir?\nDes dâ��una visiÃ³ dâ��esquerres, el que cal defensar Ã©s una universitat pÃºblica gratuÃ¯ta i de qualitat. Si cal invertir en futur, cal invertir en la formaciÃ³ de les persones, perquÃ¨ puguem tenir molta â��elit intelâ�¢lectualâ�? que diu el conseller Huguet. I per aixÃ² cal facilitar els estudis universitaris a tothom, i donar suport a aquelles persones que mostrem especials aptituds.\nEl procÃ©s de Bolonya el que persegueix Ã©s que les â��elits intelâ�¢lectualsâ�? del futur provinguen de famÃlies benestants, que sÃ³n les Ãºniques que poden suportar la sagnia econÃ²mica dâ��uns estudis superiors plagats de postgraus i mÃ sters de pagament. I aprofite per a dir que no mâ��agraden les beques, perquÃ¨ sâ��assemblen molt a la caritat. I des de les esquerres hem de substituir aqueixa rÃ ncia caritat de donar beques als estudiants pobres, i la mesura escanyapobres dels prÃ©stecs, per la democrÃ tica igualtat dâ��oportunitats, Ã©s a dir: universitat pÃºblica gratuÃ¯ta i de qualitat. El procÃ©s de Bolonya Ã©s defensat nomÃ©s des dâ��un argumentari ultraliberal, Ã©s a dir, classista i mercantilista. AixÃ² fa el conseller Huguet. Caldria que netejara els vidres de la finestra del seu despatx per veure millor qui es mou al carrer, i per quÃ¨.


manelzaera: Comença el Mercat a la Plaça\nEn aquesta foto -fent clic teniu marcades les persones- hi ha part de la meva família materna. Ma mare, un germà i una germana seu, mons iaios i el meu besavi, que no recordo haver conegut. El meu besavi, Manuel Idiarte Torta, tenia un dels darrers molins d'oli i de vi del Grau, que també es pot veure al fons, a la foto. Jo encara vaig conèixer el molí d'oli tot i que en recordo pocs detalls. Avui, vespra de la segona festa del Mercat a la Plaça, volia compartir aquesta part de la història familiar per celebrar-ho.\nPer cert, diumenge a les 18h una versió reduïda de La Lira fem un concert amb música de l'època, a la placeta del Carrer Sol.\nEscrit per Manel Zaera a 21.5.10\nEtiquetes: Amposta, El Mercat a la Plaça 2010, família, història


Participa de l'entrevista al defensa grana deixant les teves preguntes a l'interior de l'article o vine a veure en directe el programa al Tradicionarius de Tarragona (C/Rovira i Virgili 32) i fes-li tu mateix/a\nJosema amb la samarreta del Nàstic | Gimnàstic\nFinalment serà Josema, defensa del Nàstic de Tarragona, el protagonista del Sempre Nàstic d'aquest dilluns. Tot i que en un principi estava previst que l'entrevistat fos José Kanté, finalment serà l'andalús qui participarà del programa de Tarragona Ràdio que compta amb l'estreta col·laboració de TarragonaDigital. El canvi arriba després de les polèmiques declaracions del futbolista després del matx contra el Granada (2-0), on va titllat de 'frustrats' l'entorn del Nàstic que dubta de la competitivitat dels homes d'Enrique Martin. El central cedit pel Córdoba tornarà als micròfons del Sempre Nàstic on ahir va obrir la caixa dels trons i oferirà la seva versió dels fets. L'actualitat que envolta l'equip, la darrera jornada de lliga i moltes altres qüestions són factors que tractarà, a més de sotmetre's a les vostres qüestions que ens podeu deixar mitjançant el correu electrònic esports@tarragonadigital.com.


Aquesta activitat és la segona que han fet en aquests Jardins. La setmana passada s'hi va organitzar una part del Guíxols Flors i es va poder visitar la mítica casa Blasco. Tot plegat per donar a conèixer aquest espai verd dins del municipi de Sant Feliu que pròximament estarà obert a tothom qui el vulgui visitar. Per ara, s'obrirà només per activitats puntuals com aquesta. Mentrestant s'anirà adequant l'espai per a la seva obertura permanent.\nUna de les activitats ja previstes que també inclourà aquest espai serà l'obertura de l'exposició Thyssen, en la qual els Jardins seran un punt central de l'exposició. Amb aquestes iniciatives, Sant Feliu vol introduir de nou aquest espai a la població ganxona i convertir-lo en un espai verd on poder passejar i relaxar-se.


La Fundació Privada Trinijove va iniciar la seva actuació en l’àmbit de la formació i la inserció sociolaboral el 1985. Durant aquest temps hem treballat activament en el disseny i la implementació de mesures i programes innovadors amb la finalitat de superar les situacions d’exclusió social.\nTreballem les necessitats educatives, socials i emocionals a través de programes destinats a infants i famílies.\nImpartim accions formatives destinades a capacitar professionalment els usuaris per accedir a un lloc de feina.\nServeis empresa ocupació\nL'Empresa d’Inserció ofereix serveis de qualitat en Gestió de Residus, Jardineria, Obres i molt més.\nCoordinem programes i accions que tenen com a objectiu final aconseguir la inserció laboral dels usuaris.\nRàdio Trinijove – 91.6 FM\nExercim d’altaveu de la comunicació social i la inclusió al barri de la Trinitat Vella i a la ciutat de Barcelona.\nImpulsem i col·laborem en molts altres projectes de caire social a escala local, nacional i europea.\nRepresentants del Districte visiten el PFI


Esquema Nacional de Seguretat - DRAG\nDRAG > Característiques > Seguretat > Esquema Nacional de Seguretat\nAl novembre de 2020 la plataforma web que suporta el programari policial DRAG, així com la metodologia de desenvolupament emprades en el mateix, han estat certificades en Categoria Alta de conformitat amb l'Esquema Nacional de Seguretat (ENS).\nAquesta exigent certificació acredita al programari DRAG com a òptim per a la participació en la transformació digital de les administracions i garanteix la seguretat i disponibilitat de les dades custodiades. .\nQuè acredita l’Esquema Nacional de Seguretat?\nLa transformació digital del Sector Públic ha d’anar acompanyada de mesures organitzatives i tècniques de seguretat que protegeixin la informació tractada i els serveis prestats, proporcionades als riscos provinents d’accions malintencionades o il·lícites, particularment de les ciberamenaces, errors o fallades i accidents o desastres.\nLa Llei 39/2015, d’1 d’octubre, del Procediment Administratiu Comú de les Administracions Públiques recull entre els drets de les persones en la seva relació amb les Administracions Públiques, establerts en l’article 13, el relatiu “a la protecció de dades de caràcter personal, i en particular a la seguretat i confidencialitat de les dades que figurin en els fitxers, sistemes i aplicacions de les Administracions Públiques”. Al mateix temps la seguretat figura entre els principis d’actuació de les Administracions Públiques, així com la garantia de la protecció de les dades personals, segons el que estableix la Llei 40/2015, d’1 d’octubre, de règim jurídic del Sector Públic en el seu article 3 que tracta els principis generals relatius a les relacions de les administracions per mitjans electrònics.\nPer donar resposta a tot l’anterior, l’article 156 de la Llei 40/2015 recull l’Esquema Nacional de Seguretat (ENS) que “té per objecte establir la política de seguretat en la utilització de mitjans electrònics en l’àmbit de la present Llei, i està constituït pels principis bàsics i requisits mínims que garanteixin adequadament la seguretat de la informació tractada”.\nMés informació al web del Portal de l’Administració Pública\nEl DRAG ofereix un entorn 100% segur on es garanteix la seguretat i la integritat de la informació de la teva aplicació policial\nLa verificació en 2 passos ofereix diversos mètodes d’accés i garanteix un accés controlat i unipersonal a l’aplicatiu policial\nLa infraestructura del DRAG garanteix les màximes mesures de seguretat gràcies a una infraestructura segura al núvol


Noticies de la Penya Cicloturista de l'ADAC 2018: Abril 28-29-30 i maig 1, V.V. Val del Zafan, Terra Alta, Baix Ebre, Canal Lateral de l’Ebre i el Delta (02) -- Oberta la preinscripció en general\nAbril 28-29-30 i maig 1, V.V. Val del Zafan, Terra Alta, Baix Ebre, Canal Lateral de l’Ebre i el Delta (02) -- Oberta la preinscripció en general\nNomés recordar-vos que avui queda oberta la preinscripció tant per a socis com per a Amics de la Penya\nLa preinscripció l’obrim pels socis de l’ADAC el dia 26 i els amics de la Penya a partir del 2 d’abril\nL’inscripció l’obrirem el dia 10 d’abril moments en que tindreu que abonar una bestreta de 50 Euros, els preinscrits tindran preferència, la qual es perdrà en cas de que el dia 17 no s’hagi abonat la bestreta. Com sempre informarem per correu nominal el numero de compte on teniu que ingressar la bestreta.\nRecordeu que teniu que inscriure-us vosaltres mateixos a la bicicletada. El correu a biciadac@gmail.com només el tindreu que fer si una vegada apuntats voleu fer alguna modificació o bé donar-vos de baixa.\nLa data màxima tant per apuntar-vos (si queden places) com per donar-vos de baixa, serà el dilluns 23 d’abril. Recordeu que a fi de no perjudicar als companys de la Penya, en cas de incompareixença i no haver-vos-ho donat dins el període habilitat, podria comportar que us tinguéssim que cobrar el cost total de la bicicletada.\nEl número màxim de participants serà de 21.\nEtiquetes de comentaris: 20180501 VV Zafan i Delta


El II Singlot Festival tanca amb bon balanç\nEl Singlot Festival ha tancat l'edició d'enguany produccions pròpies i duplicant l'assitència a les jornades professionals. En aquesta segona experiència dins del Festival de la Porta Ferrada de Sant Feliu de Guíxols, el certamen de l'humor i la comèdia del Terrat d'Andreu Buenafuente ha exporat les diferents expressions que pren la comèdia i ha donat veu a talents emergents.\nÉs el cas de Teatro de Barrio amb "El Rey" o "Mal Martínez, Humor i Hòsties". Precisament aquesta darrera producció ha estat la primera estrena marca Singlot, un muntatge sorgit de les jornades professionals de l'any passat.\nLes trobades professionals d'enguany han estat un dels grans èxits d'aquesta edició, doblant el nombre de participants i aconseguint atreure gent de tota Espanya. De les sessions de treball d'aquest any, s'han seelccionat tres propostes per produir i estrenar a la tercera edició del festival.\nDes de l'organtizació del Singlot Festival, miren cap al futur amb l'objectiu de créixer en programació, trobar nous espais i enriquir les seccions acadèmica i professional d'aquest certamen de l'humor que pot presumir de ser l'únic de l'estat on conflueixen creadors, productors, exhibidors i distribuidors.


DONAR LA VOLTA AL SEGELL\nNosaltres volem fixar-nos en aquest gest: el gest senzill de donar la volta al segell, que ha permès descobrir noves relacions i noves influències.\nI aquest gest és el que reivindiquem en aquest projecte: donar-li la volta al territori, a la indústria i a la cultura, per tal d’aconseguir nous coneixements sobre el nostre territori, la nostra indústria i la nostra cultura.\nAvui, el segell NYS forma part de la nostra cultura, fa dos mil anys era indústria, sempre ha estat territori i mai ha deixat de ser coneixement, i a partir d’ara també és un festival que aplega tot això i més.\n«De Can Pedrerol teníem la marca NYS, i arran de les excavacions al mercat de Sant Vicenç surten molts exemplars de SYN (l’inrevés) i SYNE. Comparant amb l’epigrafia monumental tenim el nom d’un personatge: Syne(cdemus), un llibert de Barcelona, Caius Trocina Synecdemus. La seva inscripció és a Castelldefels, trobada com a material reutilitzat en el castell medieval, i que potser prové d’una vil·la propera. Però hi havia un decalatge entre la inscripció, datada del 150 dC, i la marca en un derelicte, el vaixell Giraglia, del 20 dC.«\nBarcino II. Marques i terrisseries d’àmfores al Baix Llobregat


GESTIÓ LOGÍSTICA I COMERCIAL – INTERNACIONAL |\nMòdul professional 10: Gestió logística i comercial amb especialització en Internacional\nUF 1: Planificació de l’aprovisionament. 33 hores\nUF 2: Selecció i control de proveïdors. 33 hores\nUF 3: Operativa i control de la cadena logística. 33 hores\nEn el mòdul de logística aprendràs tot el procés de selecció de proveïdors, gestió de magatzem i de les comandes així com la gestió del transport i la distribució al client.\nConeixeràs casos reals sobre la traçabilitat dels productes i veuràs l’optimització de la cadena logística des d’una perspectiva internacional, ampliada i enfocada amb tècniques de comerç exterior i sortides a empreses com per exemple Danone i Grup DAMM.\nPer a l’empresa internacional, tant els clients com els proveïdors estan molt dispersos: els aspectes de la logística internacional tenen gran importància. Per obtenir resultats favorables del complex entorn internacional, la logística internacional ha de coordinar activitats en l’àmbit global, tant dins com fora de l’empresa. Ignorar els problemes de logística produeix costos més elevats, així com el risc de l’eventual falta de competitivitat. En països que poden estar mancats d’infraestructures, l’administració logística eficaç és més important que mai.\nAquest Mòdul fa èmfasi en la logística internacional i l’administració de la cadena d’aprovisionament. Les principals àrees de concentració seran els enllaços entre l’empresa, els seus proveïdors i els seus clients, així com problemes de transport, inventaris, packaging i magatzematge. Els problemes i oportunitats de la logística que són peculiars del màrqueting internacional reben una atenció concreta. Els objectius del mòdul són proporcionar a l’alumne/a els coneixements necessaris per:\nAnalitzar els processos de magatzematge i els mètodes de gestió d’estocs aplicables en l’organització d’un magatzem, valorant la distribució interna i el sistema de manipulació de les mercaderies, aplicant la normativa vigent en matèria de seguretat i higiene, garantint la seva integritat i optimitzant els recursos disponibles, per organitzar el magatzematge de les mercaderies.\nAnalitzar i comparar les diferents maneres de transport, els costos, la protecció física de la mercaderia i la documentació de trànsit internacional, proposant alternatives i respectant la normativa que regeix l’enviament de mercaderies i el trànsit de viatgers, per realitzar la planificació de rutes de llarga distància.


El jutge ratifica l'enduriment del confinament al Baix Segrià - Teleponent\nInici Coronavirus El jutge ratifica l’enduriment del confinament al Baix Segrià\nEl jutge ratifica l’enduriment del confinament al Baix Segrià\nEl jutge avala les mesures durant 15 dies i demana al Govern que informi setmanalment de la situació\nEl jutge del jutjat d’instrucció 2 de Lleida ha ratificat l’enduriment del confinament a set municipis del Segrià decretat pel Govern però no a Massalcoreig.\nEn la resolució, notificada aquesta matinada, el jutge considera que les mesures “són necessàries” perquè les adoptades fins ara no han permès el control del rebrot i afegeix que són “idònies” per assolir aquest objectiu.\nEn línies generals afirma que són “proporcionades”, a excepció de Massalcoreig, on apunta que només hi ha hagut un contagi a data 1 de juliol, com en altres municipis que queden fora de les mesures i per això les veu “desproporcionades” en aquest cas. El jutge sol·licita al Govern que informi setmanalment de l’evolució de la pandèmia.\nEl jutge afirma que la situació actual és millor que la del març i l’abril però afegeix que les mesures proposades ara pel Govern són “menys restrictives” que les imposades durant l’estat d’alarma. A més, apunta que estan delimitades territorialment “als llocs on calen donada la situació actual”.\nPel que fa a les mesures concretes, afirma que les limitacions de desplaçaments i activitat són “idònies” per reduir el contacte social, i en conseqüència la reducció de contagis. Sobre la proporcionalitat, afirma que les mesures són proporcionades als fins que es pretenen i que hi ha una “acurada limitació de les restriccions en tots els àmbits afectats” ja que “es procura protegir la salut i, alhora, minimitzar l’afectació a les activitat econòmiques i al desenvolupament de les activitats quotidianes de els persones”.\nTot i això, demana al Govern que informi setmanalment de la situació i de les correccions que es puguin fer “per tal de reduir al màxim possible l’àmbit d’aplicació temporal i geogràfic”, adduint que l’afectació ni és uniforme ni és desenvoluparà de la mateixa manera arreu. Les mesures poden ser prorrogades.\nPel que fa a Massalcoreig, argumenta que de la lectura de l’informe emès pel director de l’Agència de Salut Pública de Catalunya es desprèn que només s’ha produït un contagi a data 1 de juliol, afectació “similar” a altres municipis com Gimenells, Sarroca de Lleida, Artesa de Lleida o Benavent de Segrià, on no s’adopten mesures. (acn)\nArticle anteriorTanquen les últimes terrasses obertes a Lleida\nArticle següentLa Granja d’Escarp reclama el mateix tracte que Massalcoreig i sortir del nou confinament


L'EMPRESA "VALENCIA NO DUERME" S'ADJUDICA EL QUIOSC DEL JARDÍ DE LA MARQUESA - Diari Serpis\nL’EMPRESA “VALENCIA NO DUERME” S’ADJUDICA EL QUIOSC DEL JARDÍ DE LA MARQUESA\nJoan Muñoz, regidor delegat de Cultura ha uniformat aquest matí que el quiosc de la Casa de la Marquesa reobre hui les portes després de completar el nou procés d’adjudicació, que ha recaigut en l’empresa Valencia no duerme.\nEl regidor ha explicat que l’anterior concessionari va rebutjar la pròrroga que contemplava el contracte, “enteníem que l’empresa continuaria, ja que en cap moment ens va dir el contrari però ens trobem que a mitjans de març ens comuniquen que descarten aquesta possibilitat”.\nEn vista de la situació i atés que iniciar un procés des de zero hagués implicat que el quiosc romangués tancat durant els pròxims mesos i deixant als visitants sense servei durant el concert de Strong People o els cicles de Marquesa Concerts i Jazzdijous, des del departament es va decidir convidar a les sis empreses que ja havien participat en l’adjudicació de l’anterior legislatura. D’aquestes 6 empreses, es van presentar dos i l’adjudicació ha recaigut en la que major cànon va presentar, l’empresa “Valencia no duerme” qui va aportar una quantitat de 7.777 €.\nParal•lelament, des del Departament de Cultura ja s’està treballant en el plec de condicions per a un concurs obert que tindrà lloc quan acabe l’actual adjudicació. “Esperem que a mitjans de novembre el nou adjudicatari ja puga començar a explotar el recinte sense que això afecte a celebracions com la Fira i Festes” afirma Muñoz.


75 persones participaran en 5 cursos de formació professional per a l’ocupació a Vilafranca | Vilafranca del Penedès\nInici / Notícies / 75 persones participaran en 5 cursos de formació professional per a l’ocupació a Vilafranca\nL’Ajuntament de Vilafranca ha rebut un any més suport del Servei d’Ocupació de Catalunya i el Servicio Público de Empleo Estatal per desenvolupar cursos de formació professional per l’ocupació del programa de formació d’oferta en àrees prioritàries (FOAP). S’han aprovat un total de cinc cursos: Operacions bàsiques de cuina, Neteja de superfícies i mobiliari en edificis i locals i dues edicions del curs d’Activitats de Gestió Administrativa (Programa SEFED), que ja s’han iniciat aquest mes de febrer, i Activitats auxiliars de magatzem, que està previst que comenci al març. Aquests cursos enguany permetran formar a un total de 75 persones que obtindran el respectiu Certificat de Professionalitat.\nLa formació està adreçada a treballadors/es en situació d’atur laboral o en situació d’ERTO que estiguin inscrits a les Oficines de Treball del Servei d’Ocupació de Catalunya i que volen ampliar les seves competències laborals. Els participants ja han estat seleccionats o estan en procés i els perfils de candidats i candidates estan determinats per la normativa específica de cada certificat de professionalitat i que es requereix a tothom que vulgui accedir als cursos.\nL’aposta del Servei d’Ocupació de l’Ajuntament de Vilafranca és oferir una oferta formativa de qualitat per tal de millorar l’ocupació a la comarca. En la passada edició de cursos es van formar també 75 persones, repartides en cinc cursos, de les quals el 50% van aconseguir una feina.


Ajuntament de Premià de Mar - Posem en "play" Premià de Mar\nPosem en "play" Premià de Mar\nLa gestió política de Premià de Mar es troba en "pausa".\nAjuntament PEF; Pressupost 2020 Premià de Mar pressupost\nLa gestió política de Premià es troba en "pausa". Sembla impossible posar el "play" i posar en marxa la gestió del municipi. De moment, no tenim pressupost com tampoc una acció de govern clara. Tot i les propostes que s'han fet des de l'oposició i la mà estesa a col·laborar amb l'actual govern, passar a l'acció sembla un somni impossible. Estem convençuts que Premià pot ser millor i treballarem per evitar que el municipi i el seu futur estigui en "pausa" permanent.\nHan passat més de sis mesos des de les eleccions i de la formació de l'actual govern. Des d'Esquerra fem balanç d'aquest temps i som positius perquè a les eleccions vam passar de dos a cinc regidors. Ara bé, admetem que també ha tingut una cosa negativa com és el fet de no aconseguir els vots suficients per a governar. La nostra il·lusió, la mirada de futur i la feina que ens ha portat a una major representació a l'Ajuntament no ha sigut suficient per a formar govern. Tot i que el balanç és positiu, la nostra voluntat és la de generar canvi al poble.\nEstem convençuts, i així ho hem viscut els darrers mesos, que som en un punt d'inflexió. Segons el nostre parer, la gestió política de Premià es troba en "pausa". Malgrat les propostes que s'han fet des de l'oposició i la mà estesa a col·laborar amb l'actual govern, sembla impossible posar el "play" i posar en marxa la gestió del municipi. Estem convençuts que Premià pot ser millor i treballarem per evitar que el municipi i el seu futur estigui en pausa permanent.\nSom l'eina imprescindible per a millorar la vida i el benestar dels premianencs. No estem a gust en la situació actual. Tenim un govern reticent al canvi, no accepten la crítica constructiva, propositiva que fem per a millorar Premià. Ens preocupa el pressupost però també el mapa escolar, Can Sanpere i un llarg etcètera. I creiem que només ens cal passar a l'acció: volem un Premià ple d'oportunitats i no d'excuses. Volem un municipi amb futur i serem prou valents per a fer-ho possible. El temps passa i els premianencs tornaran a les urnes per decidir el futur del poble. Esquerra PdM-JxP no ens volem quedar de braços plegats esperant l'acció d'un govern que només busca excuses per estar en mode "pausa".


Campanyes... | CatalunyaReligió.cat\nDv, 7/01/2011 - La puntada\nCAMPANYA I SEXE. Les joventuts socialistes i Montserrat Nebrera van aconseguir tenir el seu moment estrella a la campanya de forma ben patètica. En publicitat, diuen que el sexe sempre és efectiu i per això el fan servir fins per vendre iogurts o xampú. En propaganda electoral caldrà que afinin una mica més. Amb l’eslògan "votar és un plaer", el vídeo de la noia socialista tenint un orgasme mentre votava era tan penós que semblava convidar a tot el contrari: "Votar és una tonteria de friquis: dedica el diumenge 28N a fer l’amor de veritat, que això sí que val la pena". I Montserrat Nebrera va optar per fer un striptease, que li va comportar aconseguir més visites a la web, encara que era vox populi que la senyora acabava en tovallola. Tot plegat, no els va servir de gaire. Els caldrà ser una mica més imaginatius... per les campanyes, em refereixo, perquè la creativitat mal emprada sempre pot fer vorejar l’estupidesa. Maria-Josep Hernàndez\nCAMPANYA I IMMIGRACIÓ. La campanya electoral ens ha deixat alguns records audiovisuals lamentables, com ara el videojoc del PP, amb "l’heroïna Alícia" disparant ("idees" –idees, tenia la barra de dir–) contra immigrants il·legals i símbols independentistes. Molt heroica, disparant contra els més febles! I molt aclaridor, disparar contra les aspiracions que un poble podria tenir de forma democràtica, a través del dret a l’autodeterminació, si no fos que va ser ocupat i s’ha mantingut així des del 1714: per la força. Ho tenien ben calculat: el videojoc va ser difós en el moment just de la campanya en què més els convenia, i la temàtica els podia ser rendible en vots. I ho ha estat. De fet, històricament s’ha pogut comprovar a Europa que, en temps de crisi, la violència i la xenofòbia funcionen molt bé de cara a aconseguir vots. El més preocupant, però, és l’increment de vots de Plataforma x Catalunya. Caldrà que el conjunt de la societat ens posem les piles urgentment. Qui tanqui els ulls a això és que no li cal tancar-los perquè està cec. Maria-Josep Hernàndez\nEtiquetes: Puntades, Blocs\tblog de agulla Inicieu sessió o registreu-vos per enviar comentaris\tImprimiu\tEnvieu a un amic\tCreeu PDF


Més llocs de feina, propostes per a infants i joves i l’ampliació del complex L’11, alguns dels nous projectes per Sant Andreu – La Bústia\nPer Redacció / La Bústia 28 d'octubre de 2021 a les 12:00 0 235 Visites\nL’alcaldessa de la ciutat explica les propostes a la conferència ‘El nou futur per a Sant Andreu’\nEl Teatre Núria Espert de Sant Andreu ha acollit aquest divendres la conferència ‘El nou futur per a Sant Andreu’. En aquest acte, l’alcaldessa de la ciutat, Ana Alba, ha explicat els nous projectes que durà a terme l’Ajuntament en matèria d’urbanisme, cultura, joventut, serveis socials, seguretat ciutadana, esports i promoció econòmica.\nPer elaborar-los, l’equip de govern ha comptat amb l’opinió i participació de gran part del teixit social de la ciutat, segons ha comentat Alba.\nEn primer lloc, es crearan 400 llocs de feina i un espai de coworking a la ciutat. Amb l’objectiu de posar la tecnologia i la innovació al servei de l’atenció a la ciutadania, també es crearan nous espais com el punt d’orientació digital, la vídeo assistència o el xat intel·ligent d’atenció ciutadana.\nEn matèria de medi ambient, l’Ajuntament treballarà per millorar la gestió de residus i la neteja dels espais públics. També protegirà l’entorn de la ciutat amb una nova ordenança de preservació dels arbres del nucli urbà.\nPer als joves, iniciarà la campanya ‘Jove 18’ amb propostes d’oci, formatives, culturals i esportives. Per als més petits, ha preparat un pla de reforma integral dels parcs infantils del municipi.\nL’equip de govern també preveu crear nous recursos d’atenció a les dones, contra la violència masclista i la lgtbifòbia, així com posar en marxa un nou servei porta a porta per facilitar els desplaçaments de persones amb discapacitat.\nPel que fa a l’educació, el consistori apostarà per la coeducació com a eina per a la igualtat d’oportunitats entre els infants. També promourà el gust per la lectura entre la població amb un pla integral de foment de lectura.\nEn l’àmbit esportiu, ampliarà el complex esportiu L’11 i la piscina d’estiu.\nPer últim, implantarà una policia de proximitat que pugui conviure amb els agents principals de cada barri de la ciutat.\nFotografies: Conferència ‘El nou futur per a Sant Andreu’ [Aj]


Estàs aquí:Inici / agenda activitats / Alfarràs amb la Marató per les Malalties Minoritàries. Minories que fan una Majoria\nCom cada any, amb motiu de La Marató, el diumenge dia 15 de desembre de 2019 es realitzaran diversos actes i actuacions que tindran lloc al poliesportiu d’Alfarràs a les 18 hores.\nA la mitja part hi haurà xocolatada per a tots. Un cop finalitzi l’acte, es realitzarà un sopar que inclou; entrepà, refresc i Dj al preu de 6 €. La data límit per apuntar-se és l’11 de desembre a la Merceria Paquita, o Perruqueria Mª Josep Cunyat.\nEl preu de l’entrada és de 3 € per als nens entre 3 i 6 anys i 5 € per a tot el públic a partir dels 7 anys.\nTots els diners recaptats seran íntegrament destinats a La Marató de TV3.\nFEM POSSIBLE LA NOSTRA MARATÓ\nMés informació i cartell a l’agenda d’activitats: aquí


Manifestació Tabarnia: 15.000 assistents i dos ninots que representaven a Puigdemont i Junqueras amb dues samarretes de "Tractòria". | Diari Català Digital 📋\nMilers de persones s’han manifestat aquest migdia al centre de Barcelona convocats per la Plataforma per Tabàrnia, un moviment que defensa una regió imaginària per combatre l’independentisme i que reclama la unitat de l’estat espanyol. Els convocats proposen, en to satíric, la independència de les províncies de Barcelona i Tarragona, on el vot independentista no ha superat el 50 per cent.\nLa Guàrdia Urbana de Barcelona ha xifrat en 15.000 el nombre d’assistents a la marxa.\nLa manifestació ha començat davant el monument de Rafael Casanova, a la Ronda de Sant Pere, on els manifestants han dipositat alguns rams de flors. Els convocants han reivindicat la figura d’últim conseller en Cap de Barcelona com a defensor d’Espanya i han dit que Casanova “era un patriota espanyol per molt que ho vulgui pervertir el nacionalisme català”.\nEl portaveu de Tabàrnia, Jaume Vives, ha dit, en to de burla, que els assistents a la manifestació d’aquest diumenge també podrien cridar demanant “independència”.\nEn un breu parlament davant el monument al conseller en cap, els convocats han denunciat que el nacionalisme ha volgut negar l’existència de Tabàrnia “una idea de trascendeix fronteres i lluita contra el nacionalisme, el supremacisme identitari i la manipulació històrica”. I avisen que arribaran “tan lluny” com el nacionalisme vulgui arribar.\nEl president de la Plataforma per Tabàrnia, Miquel Martínez, ha assegurat que si els nacionalistes torner a presentar una declaració unilateral d’independència, Tabàrnia presentarà un pla alternatiu.\nEn l’acte també ha participat un descendent de Rafael Casanova que ha llegit una carta que hauria enviat el seu avantpassat en la qual es comprometia amb Espanya i amb la dinastia dels Habsburg.\nEls manifestants han començat després a caminar en direcció a la plaça d’Urquinaona i la Via Laietana fins arribar a la plaça Sant Jaume. Quan la manifestació ha passat davant la prefectura superior de la policia espanyola a Via Laietana, els assistents han cridat: “Aquesta és la nostra policia”.\nAlguns dels assistents a la manifestació portaven caretes amb la imatge d’Albert Boadella, autoproclamat president de Tabàrnia.\nTambé s’han pogut veure dos ninots que representaven a Carles Puigdemont i Oriol Junqueras que portaven dues samarretes de “Tractòria”.\nA la marxa no hi ha participat cap partit polític i han estat ben pocs els representants de les forces unionistes que s’hi han deixat veure. Un dels que sí hi han assistit és el president del PP a l’Ajuntament de Barcelona, Alberto Fernández Díaz, que ha defensat que Tabàrnia és “una broma molt seriosa de l’esperpent independentista”. Per Alberto Fernández Díaz, és positiu que es critiqui el procés sobiranista amb ironia i sarcasme.\nEl dirigent popular ha criticat que la investidura del president de la Generalitat “s’està convertint en una tragicomèdia, en la qual només es perjudica Catalunya”.\nEls assistents a la marxa han cridat consignes contra Carles Puigdemont a qui demanen que torni a Espanya i s’entregui a la justícia. També han cridat consignes contra TV3 i els mitjans de comunicació en català.\n[VÍDEO]Un dels fundadors de Ciutadans sobre la Vaga del 8M: “Et mors de vergonya si llegeixes el manifest del 8M … té un aire putrefacte”


Mostrant de 11 a 10, de 10 entrades disponibles.\nCNL Barcelona Dimecres, 20 de novembre de 2019\n'Frozen II' s'estrena en català aquest divendres a 29 sales de cinema\nEs podrà veure en versió doblada al català amb el suport de la Direcció General de Política Lingüística del Departament de Cultura.\nCNL Eramprunyà Dimecres, 20 de novembre de 2019\nEl programa 'I tu, jugues en català?' estrena imatge i ofereix més serveis\nLa pàgina web Jocs en català difon la campanya "I tu, jugues en català?", l'objectiu de la qual és donar a conèixer els jocs i joguines en català i fomentar-ne l'ús.\nCNL Girona Dimecres, 20 de novembre de 2019\nEl Cinema Infantil en Català (CINC) tanca el cicle de tardor amb 638 espectadors als Cinemes Roses\nAl llarg de dos caps de setmana del mes d'octubre i tres del mes de novembre s'han projectat cinc pel·lícules dins del cicle Cinema Infantil en Català CINC\nLes parelles de Girona visiten la Casa Masó\nDos grups de voluntaris i aprenents van visitar dimarts la Casa Masó de Girona, casa natal de l'arquitecte noucentista Rafael Masó. La visita s'emmarca dins l'acord de col·laboració del Voluntariat per la llengua amb la Fundació Rafael Masó.\nCNL Girona Dimarts, 19 de novembre de 2019\nSortida al Museu de la Pesca de Palamós\nDimecres 13 de novembre, els alumnes de Bàsic 2 de Palamós van visitar el Museu de la Pesca.\nCNL Terrassa-Rubí Dimarts, 19 de novembre de 2019\nCNL Terres de l'Ebre Dilluns, 18 de novembre de 2019\nFormació inicial per al voluntariat lingüístic d'Ulldecona\nDins de les activitats d'entorn de l'Institut Sales i Ferré d'Ulldecona, es va fer una sessió de formació inicial del Voluntariat per la llengua (VxL) el dia 18 de novembre, de les 9 a les 11 del matí, en la qual van participar 32 persones.\nCNL Vallès Oriental Dimarts, 19 de novembre de 2019\nAlumnes de l’Elemental 1 visiten el museu romàntic Can Delger de Caldes de Montbui\nLa visita va permetre als alumnes contemplar, de la mà d'una guia, diverses estances d'aquesta casa del segle XVIII.\nAhir i avui: visita del centre històric de Caldes de Montbui dels alumnes del Bàsic 2\nRecorregut fotogràfic per observar els canvis del paisatge urbà


Àltima amplia la cobertura a les comarques tarragonines amb un tanatori a l’Alt Camp | Asfuncat\nValls (Tarragona)- L’empresa funerària Àltima ha posat en marxa el nou Tanatori L’Alt Camp, ampliant així la seva presència a la província de Tarragona. L’equipament se situa al carrer Blanquers, 46, al Polígon Industrial de Valls, ben comunicat amb la ciutat i els municipis propers.\nEl nou centre s’ubica al Polígon Industrial de Valls i acull tres sales de vetlla equipades amb tots els serveis, un oratori multiconfessional, oficines d’atenció a les famílies i aparcament públic\nEl nou tanatori d’Àltima a Valls representa una nova alternativa de serveis funeraris, principalment per a les persones residents a la ciutat i a les poblacions properes. En efecte, es tracta del primer centre que la companyia obre a l’Alt Camp, ampliant la presència a la província de Tarragona, on presta serveis des de fa anys a la comarca del Baix Penedès, des dels tanatoris de l’Arboç i Cubelles-Cunit.\nPer a Sergi Sánchez, gerent d’Àltima a l’Alt Camp, “la posada en funcionament d’aquest nou tanatori significa que totes les famílies de la comarca puguin disposar d’una nova alternativa, garantint un servei funerari diferencial, proper i de qualitat. Des d’aquí, acompanyem els usuaris en tot el procés funerari, començant per la recollida del difunt a qualsevol punt o municipi, fins a l’enterrament al cementiri que triï la família o la incineració, amb professionalitat i transparència”. El centre ofereix un ventall ampli d’opcions per retre l’últim comiat, sempre personalitzades i adaptades a les necessitats de cada usuari. En aquest sentit, disposa de l’eina de tramitació Assessora, desenvolupada especialment per Àltima amb el propòsit que les famílies puguin visualitzar en tot moment els serveis escollits amb l’import de cada servei i el total contractat. Així mateix, qualsevol persona que ho desitgi, pot sol·licitar pressupost anticipat i sense compromís de forma presencial o a través de la pàgina web d’Àltima www.altima-sfi.com.\nEn l’àmbit de l’atenció al dol, el nou centre comptarà també amb un servei d’acompanyament i assessorament les 24 hores, tant presencial com telefònic, a través d’una línia gratuïta per a famílies usuàries.\nUn tanatori adaptat als nous temps, obert a tothom, accessible i eficient\nL’equipament funerari d’Àltima presta servei a totes les persones que ho sol·licitin, disposin o no d’assegurança de defunció, durant les 24 hores dels 365 dies de l’any. El centre acull tres sales de vetlla equipades amb tots els serveis (bany privat, pati privat exterior, espai per al refrigeri de la família, guarda-roba) i un oratori multiconfessional amb capacitat per a 80 persones assegudes, on s’hi poden celebrar cerimònies religioses o laiques i on s’ha prioritzat l’entrada de llum natural. Així mateix, contempla una àrea de vendingcomuna, o zona de cafeteria, per als usuaris, i un espai d’oficines i despatxos per a la gestió dels serveis, l’atenció i l’assessorament. Si el context ho requereix, com ha succeït durant la pandèmia, l’equip d’Àltima a l’Alt Camp està preparat per poder dur a terme tramitacions a distància, per via telemàtica, evitant així que la família s’hagi de desplaçar.\nEl tanatori disposa també d’una zona d’aparcament públic amb 20 places d’estacionament envoltades d’arbres, d’ús exclusiu per a les famílies, amb punts de recàrrega per a vehicles elèctrics.\nTot l’edifici està projectat en planta baixa, accessible des de peu de carrer per a persones amb mobilitat reduïda, sobre una superfície de 862 metres quadrats, i amb un entorn enjardinat, on s’hi ha prioritzat la vegetació autòctona i de baixes necessitats de reg, per afavorir l’estalvi energètic i contribuir a la reducció del consum d’aigua.\nA nivell constructiu, s’han tingut en compte en tot moment criteris de sostenibilitat, com ara l’ús de mòduls prefabricats de formigó, que a més d’agilitzar el termini d’execució de l’obra, minimitzen la generació de residus i d’emissions de CO2 i garanteixen l’eficiència energètica de l’edifici, en ser grans aïllants acústics i tèrmics. També s’hi ha prioritzat la llum natural en totes les estances interiors, així com uns sistemes eficients de climatització i d’il·luminació artificial complementària amb llums LED amb temporitzador, en funció del nivell d’ocupació de l’estança i necessitats de cada moment; i equips informàtics i audiovisuals amb qualificació energètica classe A.\nAposta per vehicles fúnebres elèctrics i ofrenes florals sostenibles\nEn línia amb la seva política responsable amb el medi ambient, la flota de vehicles de serveis que Àltima emprarà en el nou centre de Valls incorpora cotxes fúnebres elèctrics de gran autonomia, dels models Atys i Lumen. En aquest sentit, l’empresa ha estat pionera a Espanya en l’aposta pels vehicles d’aquests tipus i l’objectiu és que l’any 2024 tota la seva flota sigui 100 % elèctrica.\nD’altra banda, seguint aquest propòsit per ser més sostenibles, Àltima també incorporarà el nou servei d’ofrenes florals Planta viva al Tanatori L’Alt Camp. Es tracta d’una iniciativa que fomenta l’ús de planta natural viva per a la confecció de corones i centres, procedent de vivers de proximitat, promovent així la producció local i contribuint a la reducció dels residus i les emissions que comporta la importació de flor tallada.


Baixen els contagis a Tarragona i les Terres de l'Ebre, 67 nous casos\nEl risc de rebrot segueix pujant a Reus i es troba a 463,03\nActualitzada 21/08/2020 a les 15:41\nLa província de Tarragona suma aquest dimecres 67 nous casos de coronavirus registrats en les darreres 24 hores. D'aquests 67, 57 s'han detectat a la regió del Camp de Tarragona mentre que els 10 restants pertanyen a les Terres de l'Ebre.\nAl Camp de Tarragona, s'han registrat 3.067 casos confirmats per PCR, amb un creixement de 51 positius respecte a l'anterior balanç. Si es tenen en compte totes les proves, el nombre acumulat de casos des de l'inici de la pandèmia és de 3.488, 57 més. En aquesta regió han mort 397 persones (cap defunció notificada en les darreres hores). El risc de rebrot puja de 175,61 a 179,72 i és manté alt. La velocitat de propagació (Rt) ha baixat d'1,89 a 1,85. La taxa de confirmats per PCR se situa en 65,29 per cada 100.000 habitants. La xifra de pacients ingressats en centres hospitalaris ha disminuït a 32, dos menys respecte ahir, cinc dels quals estan a l'UCI.\nEl risc de rebrot a Reus segueix pujant i ja es troba a 463,03, després que el 10 d'agost entrés a la zona vermella. La Rt és molt alta, de 2,32, i la taxa de confirmats per PCR, de 140,52. En aquesta ciutat, des de l'inici de la pandèmia s'han confirmat 602 casos per PCR, 43 en les darreres hores; 664 amb totes les proves. En l'última setmana (dades del 10 al 17 d'agost), s'han confirmat per PCR 155 casos. 49 persones han mort en aquests mesos. Aquest divendres Salut ha programat cribatges massius per als residents als barris de la Sardana, la Pastoreta i Monestir.\nPel que fa a Tarragona ciutat, el risc de rebrot es manté molt estable, tot i que ha augmentat discretament de 49,47 a 54,14. L'última setmana s'han confirmat 15 casos per PCR, 376 durant la pandèmia. La velocitat de propagació (Rt) és d'1,35.\nLa regió de les Terres de l'Ebre acumula des de l'inici de la pandèmia 761 casos confirmats per PCR, 10 més que en el balanç anterior, i 936 amb la resta de proves (+10). En aquesta regió la xifra de persones mortes es troba en 61 (cap defunció notificada en les darreres hores). El risc de rebrot ha baixat de 233,28 a 220,02 i segueix sent alt. La taxa de confirmats per PCR en els darrers set dies és de 66,60 per 100.000 habitants i la Rt baixa respecte a les darreres dades, a 2,14. Els pacients ingressats a centres hospitalaris es manté en 10 i encara n'hi ha quatre a l'UCI.\nA Tortosa els casos s'han doblat en una setmana: de 18 casos confirmats per PCR del 4 al 10 d'agost, s'ha passat a 32 de l'11 al 17 d'agost. Des de l'inici de la pandèmia, se n'han confirmat 165, quatre en les últimes hores; 220 amb totes les proves. El risc de rebrot és de 469,37 i la Rt, de 2,56. 12 persones han mort en aquesta ciutat.\nComenta el contingut : Baixen els contagis a Tarragona i les Terres de l'Ebre, 67 nous casos


Arran de l'entrada en vigor del nou Reglament Europeu de Protecció de Dades (RGPD) el passat 25 de maig i dels canvis que introdueix en el tractament de les dades personals, l'Oficina d'Atenció a l'Empresa i a l'Autònom organitza una jornada per informar empresaris/àries i emprenedors/es sobre les novetats del nou Reglament i per aclarir dubtes en relació a la seva aplicació. La sessió tindrà lloc al Centre de Promoció Empresarial (c. Tres Creus, 236) el proper 29 de juny, de 9.30 a 13.30h.\nLa sessió anirà a càrrec de la sra. Àngels Soler, de Cuestión de TIC – Derecho Digital, un bufet especialitzat en dret tecnològic i protecció de dades personals. Va adreçada especialment a empreses i persones emprenedores que estiguin iniciant un projecte empresarial que vulguin donar compliment a la normativa vigent en matèria de protecció de dades de caràcter personal.\nEl RGPD introdueix noves obligacions per a les empreses que recullen, desen, tracten, utilitzen o gestionen algun tipus de dades personals de ciutadans/es de la Unió Europea. Durant la jornada es tractaran temes com la protecció de dades i la seva regulació, el compliment del RGPD, el significat del tractament de dades, la base legal, actors i participants en el tractament, la recollida del consentiment, l’enviament d’informació comercial, el registre d’activitats, l'anàlisi de riscos, l'avaluació d’impacte, la fuga de dades i el règim sancionador.\nTrobareu més informació i la butlleta d'inscripció al següent enllaç.


Extreure carboni de l’aire per dur-lo a terra | Atlas of the Future — Atlas of the Future\nproject_website_title_1 Web de SoilCQuest\nproject_website_title_2 Web de Soil Carbon Co\nproject_website_title_3 SoilCQuest a Facebook\nproject_website_title_4 SoilCQuest a Instagram\nproject_website_title_5 SoilCQuest a Twitter\nproject_leader Guy Webb, cofundador i director\nproject_headline Extreure carboni de l’aire per dur-lo a terra\nL’organització australiana sense ànim de lucre SoilCQuest ajuda els agricultors a extreure carboni de l’atmosfera i portar-lo a terra, on romandrà durant centenars d’anys, augmentant el rendiment dels cultius.\nEl carboni és un factor important de la salut del sòl, ja que impulsa un cicle de nutrients efectiu i determina com l’aigua es comporta a la terra. En poques paraules, el sòl necessita carboni per a ser fèrtil. Però els sòls d’arreu del món es degraden cada cop més a causa de l’ús (excessiu) de fertilitzants nocius i pràctiques agressives (a mesura que l’arada trenca la terra, s’allibera carboni a l’atmosfera). És un cercle viciós: mentre el sòl no té carboni, l’atmosfera en pateix una sobrecàrrega. I encara que els boscos emmagatzemen al voltant d’un terç de les emissions mundials, triguen dècades a créixer i estan subjectes al canvi climàtic. I alguns humans continuen talant-los.\nEl sòl que hi ha sota els nostres peus és un important magatzem de carboni terrestre, i té una funció vital. Un sòl sa, viu, amb més microorganismes per cullerada que persones al planeta Terra, extreu carboni de l’atmosfera i l’emmagatzema de manera segura (i útil).\nEn el procés hi ajuden uns microorganismes anomenats endòfits, generalment bacteris o fongs, que viuen simbiòticament amb les plantes. Alguns extreuen carboni de l’atmosfera i l’introdueixen a terra, alimentant-se simbiòticament de les arrels de les plantes, però sense fer-les malbé.\nMick Wettenhall (esquerra) amb Guy Webb (dreta)\nGuy Webb, cofundador i director gerent de SoilCQuest 2031, estava interessat en la salut del sòl per produir millors cultius. Va crear el seu projecte a Austràlia el 2012 després de conèixer en Peter McGee, un especialista en carboni del sòl i micòleg que feia xerrades sobre fongs endofítics. El professor estava a punt de jubilar-se i la Universitat de Sydney no pensava donar continuïtat a la seva feina. Va ser aleshores quan Webb i els seus col·legues van crear un institut de recerca sense ànim de lucre.\nBarreja de llavors de múltiples espècies\n2031 es la data en la qual aspiren a capturar 60 gigatones de C02 en els sòls d’arreu del món. Segons SoilCQuest, això constituiria una duplicació del carboni del sòl. Per aconseguir això, els agricultors barregen els endòfits amb aigua i després amb llavors, que després van a la terra.\nEls fongs endofítics en una placa de Petri.\nEl mètode costa molt menys que altres maneres de capturar i emmagatzemar carboni, i per cada tona de carboni que produeix la biotecnologia SoilCQuest, s’eliminen de l’aire 3,67 tones de carboni atmosfèric i s’utilitzen per reforçar la fertilitat de la terra. “Els sòls amb més carboni són intrínsecament més fèrtils”, assegura Webb. “És una victòria per a l’agricultor, el sòl, el medi i, el més important, per a la mitigació del canvi climàtic.”\nL’any 2019 es va llançar Soil Carbon Co per ajudar a la investigació, el desenvolupament i la implementació de l’endòfit en l’agricultura de tot el món. I atès que l’organització sense ànim de lucre és el major accionista de la ‘startup’, el medi ambient és l’inversor majoritari, segons Webb.\nA més de centrar-se en el carboni de la terra, SoilCQuest també analitza l’ús estratègic d’arbres i arbustos, pràctiques de conservació i tècniques agrícoles regeneratives. A més, treballen en maneres d’ajudar els agricultors a comerciar amb compensacions de carboni com una mercaderia, per obtenir un preu just en un mercat transparent en el que la ’startup’ anomena la “segona collita” dels pagesos.\nDiverses espècies cobreixen els camps de Mick Wettenhall a prop de Trangie, Austràlia.\nDes dels seus inicis, SoilCQuest ha aconseguit diverses fites, inclòs el llançament d’un documental guardonat, Grassroots, i la col·laboració de grans grups climàtics, organitzacions de recerca i corporacions d’arreu del món. Per a Guy Webb, però, els seu èxit principal són els seus dos fills. “Ells són la raó per la qual estic tan entestat a promoure la captura de carboni”, diu. Deixar un llegat, explica, és la raó per la qual tenim la responsabilitat de “deixar un planeta millor per als nostres fills i néts”.\nAccióAtlas: Webb insta a qui vulgui involucrar-s’hi a exigir, abans de res, productes amb baixa petjada de carboni. Compartir la seva història també ajuda.\nPeriodista i productora establerta a Irlanda i, de vegades, a Barcelona on col·labora amb BCN Més. Originària d'Itàlia, també ha viscut i informat sobre els Estats Units, França i Espanya.\nWeb de SoilCQuest\nWeb de Soil Carbon Co\nSoilCQuest a Facebook\nSoilCQuest a Instagram\nSoilCQuest a Twitter\nRae Bathgate (11 maig 2021)\nGuy Webb, cofundador i director\nTags: Agricultura regenerativa, Biotecnologia, Carboni, Clima, Cultiu, Escalfament global, Fixing the future, Fongs, Medi ambient, Plantes, Sostenibilitat.


Educació augmenta 12,6 milions d'euros la partida a la concertada\nMartí March durant la seva compareixença aquest dimecres davant la comissió d'Educació del Parlament. CAIB\nPalmaLa Conselleria d'Educació i Universitat augmentarà la partida a l'ensenyament concertat el 2016, segons recullen els seus pressuposts per a l'any que ve. La despesa corrent prevista per pagar les nòmines dels 4.293 docents de l'ensenyament concertat ascendeix als 157,5 milions d'euros, enfront dels 144,9 milions que es pressupostaren el 2015 per a aquest mateix concepte i dels 141 milions de 2014. El mateix conseller d'Educació, Martí X. March, ha destacat "l'augment significatiu" de la transferència que es farà a la concertada, un "servei públic complementari", ha dit, que representa a les Illes Balears prop d'un 40% del total de l'escolarització.\nL'augment salarial dels docents de la concertada serà de l'1%, el mateix percentatge que a la pública. Aquests treballadors rebran el 25% de la paga extra de 2015 i de 2016, ha avançat també el conseller, tot i que aquestes quantitats no formen part d'aquests pressuposts, sinó d'una altra partida, ha dit el conseller. "Hi ha una sèrie d'endarreriments que no s'havien posat al dia i ara els hi volem posar", ha afegit. Aquests responen a sentències judicials i substitucions, ha aclarit March.\nEl conseller d'Educació ha destacat en aquest sentit que està treballant per arribar a un acord amb el sector perquè s'assoleixi, entre d'altres objectius, la "igualtat de drets d'estudiants i treballadors entre la pública i la concertada". March ha insistit que vol "cuidar" la concertada, ja que "no és l'enemic". Això sí, davant la proposta del diputat del PP a la Comissió d'Educació del Parlament, Antoni Camps, de cobrir amb més escoles concertades la manca de centres educatius que provoca la incessant pressió demogràfica a les Illes, el conseller ha remarcat que és "més partidari de l'escola pública". Camps ha dit que el cost d'un alumne a l'escola concertada suposa el 50% del cost que té un alumne a l'escola pública. March li ha replicat afirmant que no hi està d'acord, "basta veure on s'ubica la concertada" –en zones amb un pes demogràfic més important, com Inca, Manacor i Llucmajor–; "si no existís la pública, a molts llocs no hi hauria possibilitat d'escolarització", ha refermat, "per això som partidari d'un gran pacte".\nPrecisament, aquest pacte amb la concertada pretén també fixar uns criteris clars i objectius, "que no generin inseguretat jurídica innecessària", tant pel que fa als criteris de concertació com a la contractació de treballadors que fa la concertada i que els sindicats reclamen que augmenti en transparència.\n41,5 milions més que el 2015\nEn general, el pressupost d'Educació per a 2016 suposa un augment del 5,63% respecte del de 2015; en total, 817,2 milions d'euros, 41,5 més respecte dels d'enguany, segons les dades que ha proporcionat la Conselleria d'Educació. Si bé els pressupostos de 2015 incloïen una partida de 800 milions per a la Conselleria que aleshores dirigia Núria Riera, cal tenir en compte que aquesta incloïa també Cultura, que ara forma part d'una altra conselleria, per la qual cosa el pressupost real per a Educació fou de 775 milions. Es tracta, en paraules de March, dels "més elevats" que s'hi han dedicat mai.\nLa comunitat autònoma es gastarà 4.241 milions d'euros en total l'any que ve, dels quals els 817,2 d'Educació representen un 19,2% del total. Martí March ha posat l'accent durant la seva compareixença a emmarcar uns pressupostos de marcat caràcter social, ha dit, que pretenen la recuperació de l'estat del benestar. "Hem de relacionar aquest increment amb l'increment que també es veu a Salut i a Serveis Socials", ha destacat.\nLa partida per a professorat s'endú 461,3 milions d'euros, un increment del 4,2% respecte de 2015, quan s'hi han destinat 442 milions i 421 l'any 2014. Aquesta partida reserva 18,6 milions per a l'increment de la plantilla de professorat, que aquest curs 2015-16 ha estat de 375 places, i l'increment salarial de l'1%, que representa 4,7 milions. El conseller ha reconegut que aquesta recuperació és "només una primera passa" que espera completar de manera progressiva al llarg de la legislatura.\nL'increment més important és el que es preveu destinar a reformes i construcció de nous centres educatius, d'un 30,6%. Així, es passa dels 6,7 milions de 2015 als 8,8 milions d'euros per abordar la construcció del nou IES Santa Maria (900.000 euros), la construcció del CEIP Pere Garau de Son Macià (2,3 milions), la construcció del CEIP Sant Ferran de Formentera (3,6 milions), que se sumen als més de 900.000 euros prevists per a reparacions urgents en les escoles i instituts públics, als 600.000 euros per a la retirada d'amiant, i 400.000 euros per a la supressió de les barreres arquitectòniques. Igualment, March ha avançat que durant el 2016 es treballarà amb diversos ajuntaments per fer possible la construcció de nous centres educatius.\nDurant la compareixença davant la Comissió d'Educació del Parlament, Martí March ha aprofitat, en relació amb la millora de les infraestructures educatives, per apuntar la necessitat de fer un "replantejament" del model econòmic de les Illes Balears, basat en feines de baixa qualificació que suposen un efecte crida per a milers de nouvinguts, fet que interfereix en l'estabilitat de la demografia i, en conseqüència, en l'estabilitat del sistema educatiu. Ha recordat que fins ara hi ha ja 1.400 estudiants nous matriculats fora de termini aquest curs, que reflecteix una "desestabilitat demogràfica a l'alça que necessita de nous centres". Una qüestió que pel conseller mereix una reflexió, tenint en compte la precarietat del sistema de finançament autonòmic.\nCanvis en el sistema d'ajuts\nEl conseller ha subratllat el vessant més social dels comptes per a l'any que ve. Concretament, els ajuts per a la reutilització de llibres de text passen de 208.000 euros a 1,1 milions, cosa que permetrà passar d'una aportació de 10 euros per alumne a un mínim de 50 euros per alumne.\nTambé hi ha novetats en el cas dels ajuts per a menjador, que augmenten 200.000 euros fins a l'1,1 milions, i es reserven 400.000 euros per poder fer la convocatòria avançada del mes d'abril per als ajuts del curs 2016/17 a fi que les famílies no hagin d'avançar els doblers, com sol·licitava COAPA.\nIgualment, es recuperen les subvencions per a les Federacions d'Associacions de Pares i Mares d'Alumnes, que havien desaparegut el 2011. Ara tindran una partida de 70.000 euros i el conseller espera que els propers anys es puguin ampliar a les Apima.\nEls pressupostos d'Educació recuperen així mateix la partida per al Pla d'Educació de 0-3 anys per a Ajudes a les Unitats d'Educació Infantil de la Xarxa d'Escoletes Públiques. S'hi destinarà 1,5 milions.\nS'hi dediquen 50,5 milions d'euros, cosa que significa un increment de la transferència nominativa del 3,4% respecte de 2015. Pel que fa al personal de la Universitat, els sexennis del personal laboral passaran del 50% al 70% "amb l'objectiu que hi hagi una convergència entre professorat funcionari i professorat laboral", ha afirmat el conseller.\nEls pressupostos d'Educació no inclouen cap euro per a la creació de la facultat de medicina, ha dit March, ja que en aquests moments l'assumpte es troba en mans d'una comissió mixta entre aquesta Conselleria i la de Salut.


Wikiloc | Ruta Manresa Camps Castelltallat Molsosa Prades PINOS Vallmanya Salo Coaner Súria 2016-06-01\nManresa Camps Castelltallat Molsosa Prades PINOS Vallmanya Salo Coaner Súria 2016-06-01\n15.342 441 880\n10 hores 56 minuts\nVista 1226 vegades, descarregada 18 vegades\nSortim de Manresa direcció St. Joan, el creuem i enfilem cap a Montconill. Creuem el pla de Montconill i pla de la Llauna cap a cal Veixiner. Anem pujant prop del torrent de Fontanet, deixem els masos de cal Guinard, Cal Jordà. Comencem la pujada encimentada. Al pocs metres la deixem per seguir el camí a la dreta. Pel bosc cel Puig i hort de Comallonga arribem a Cal Manel. Ara seguim els senyals del GR.-3 fins a Camps.\nAprofitem per omplir d'aigua i fer un mos. Reprenem el camí sempre de pujada. Per la pista de cal Puxo. Som a la serra de Castelltallat. Anem molt bé de temps, en lloc de baixar directes cap a Prades fem una marrada i arribem sota l'església vella de la Molsosa. Tonem a pujar de valent. A cal Ponç seguim el GR.-7 i ja no el deixarem fins a creuar Pinós i el santuari de la Mare de Déu de Pinós.\nParada i fonda. Després de les fotos de reglament a la Rosa dels vents podem gaudir d'un excel·lent dinar.\nReprenem l'excursió, i ara de baixada arribem a Vallmanya. Anem de baixada fins al pont de les dues aigües anem direcció de Castelltallat anem a trobar la caseta del Oliva. Ara anem de baixada i algun que altre repetjó anem seguint per la part alta de la riera de Coaner. Deixem enrere, encara que a sota nostre, Claret de Cavallers, Coaner. Seguim per la serra de Torribalta i finalment de forta i pedregosa baixada, arribem a la riera de Coaner.\nDeixem Súria per la carretera aquesta hora amb mol trafic, gens recomanable, fins a Callús i Manresa.\nLa sortida d'avui és llarga i amb forts desnivells sempre per camins i en alguns casos pistes rurals enquitranades.\nMolt recomanable per les excel·lents vistes que gaudim des de Pinos i també de la serra de Castelltallat


Edward Bulwer-Lytton - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEdward George Earl Bulwer-Lytton, primer Baró Lytton PC (25 de maig del 1803, Londres, Anglaterra - 18 de gener del 1873, Torquay, Anglaterra) fou un novel·lista, dramaturg i polític britànic. Lytton fou un popular escriptor del seu temps que plasmà frases com "La ploma és més forta que l'espasa" i "Perseguir el totpoderós dòlar". Avui es recorda millor el seu tòpic: "Era una fosca i tempestuosa nit...".\nConsell Privat del Regne Unit\n(en) Edward Bulwer-Lytton, 1. Baron Lytton\n(en-gb) Edward George Earle Lytton Bulwer-Lytton\n25 maig 1803\n18 gener 1873 (69 anys)\n12 juliol 1866 – 18 gener 1873 (mort en el càrrec)\nMembre del 19è Parlament del Regne Unit\n11 juliol 1865 – 12 juliol 1866 (elevació a la Cambra dels ords)\nCircumscripció electoral: Hertfordshire (en)\nElecte a: 1865 United Kingdom general election (en)\nMember of the 18th Parliament of the United Kingdom (en)\n28 abril 1859 – 6 juliol 1865 (dissolució parlamentària)\nElecte a: 1859 United Kingdom general election (en)\n5 juny 1858 – 11 juny 1859\n← Edward Henry Stanley Derby – Henry Pelham-Clinton →\nMember of the 17th Parliament of the United Kingdom (en)\n27 març 1857 – 23 abril 1859 (dissolució parlamentària)\nElecte a: 1857 United Kingdom general election (en)\nMember of the 16th Parliament of the United Kingdom (en)\n7 juliol 1852 – 21 març 1857 (dissolució parlamentària)\nElecte a: 1852 United Kingdom general election (en)\nMember of the 13th Parliament of the United Kingdom (en)\n24 juliol 1837 – 23 juny 1841 (dissolució parlamentària)\nCircumscripció electoral: Lincoln (en)\nElecte a: 1837 United Kingdom general election (en)\nMember of the 12th Parliament of the United Kingdom (en)\n6 gener 1835 – 17 juliol 1837 (dissolució parlamentària)\nElecte a: 1835 United Kingdom general election (en)\nMember of the 11th Parliament of the United Kingdom (en)\n10 desembre 1832 – 29 desembre 1834 (dissolució parlamentària)\nElecte a: 1832 United Kingdom general election (en)\nMember of the 10th Parliament of the United Kingdom (en)\n28 abril 1831 – 3 desembre 1832 (dissolució parlamentària)\nCircumscripció electoral: St Ives (en)\nElecte a: 1831 United Kingdom general election (en)\nPartit Whig anglès i Partit Conservador\nDramaturg, escriptor, polític, novel·lista, poeta, crític literari i escriptor de ciència-ficció\nNovel·la històrica i literatura de terror\nLeila; or, The Siege of Granada\nEugene Aram (en)\nThe Last of the Barons (en)\nNot So Bad as We Seem, or, Many Sides to a Character: A Comedy in Five Acts (en)\nErnest Maltravers (en)\n(1830) Paul Clifford (en)\n(1834) Els últims dies de Pompeia\n(1838) The Lady of Lyons (en)\nRosina Bulwer-Lytton (1827–)\nEmily Bulwer-Lytton (en)\nWilliam Earle Bulwer i Elizabeth Barbara Lytton (en)\nHenry Bulwer-Lytton i William Earle Lytton Bulwer (en)\nBulwer-Lytton era el jove dels fills del general William Earle Bulwer i d'Elizabeth Barbara Lytton, filla de Richard Warburton Lytton de Knebworth, Hertfordshire. Va tenir dos germans: William (1799-1877) i Henry (1801-1872), després Lord Dalling. El seu fill Robert Bulwer-Lytton, Primer Comte de Lytton, fou Virrei de l'Índia des del 1876 fins al 1880.\nEl seu pare va morir quan ell tenia només quatre anys, després la seva mare traslladà tota la família a Londres. Lytton passà per diversos col·legis. Noi delicat i neuròtic, però molt precoç, amb quinze anys havia publicat un llibre, tot i que d'escassa qualitat: Ishmael and other Poems.\nEl 1822 ingressà al Trinity College, Cambridge, però de seguida es traslladà al Trinity Hall. El 1825 guanyà un premi de poesia, la Chancellor's Medal for English Verse. L'any següent es llicencià en Arts, i publicà un llibret de poemes: Weeds and Wild Flowers. Passà breument per l'exèrcit i, contra els desigs de la seva mare, contragué matrimoni amb Rosina Doyle Wheeler. La seva mare, llavors, li retirà l'assignació econòmica, i Lytton va haver de començar a treballar. El 1836, després d'una tempestuosa relació, se separà de la seva dona. Tres anys més tard ella publicaria una novel·la en què caricaturitzà el seu marit. Aquests atacs es prolongarien durant anys.\nEl 1831 resultaria escollit per al Parlament, plaça que conservà durant nou anys. La seva carrera política es prolongà en el temps, i no féu més que prosperar, fent-li mereixedor, entre altres nomenaments, del de Secretari d'Estat per a les Colònies (1858).\nLa seva carrera literària s'inicià el 1820 amb els seus primers poemes. Va escriure en una gran varietat de gèneres, com ficció, història, misteri, novel·la romàntica, ocultisme i ciència-ficció.\nTot i que ja era força popular en el seu temps, per ser un fi estilista victorià, la prosa de Bulwer-Lytton ha perdut molts lectors avui dia, a causa del seu estil anacrònic i en excés recarregat, si bé el seu llibre Els últims dies de Pompeia és encara molt popular.\nDel les seves narracions macabres, com la novel·la Zanoni o els contes Strange Story i La casa dels esperits, senyà H. P. Lovecraft, al seu assaig L'horror sobrenatural en literatura, que tot i les seves forts dosis de retòric i de buit romanticisme, l'èxit dels seus escrits és innegable gràcies a la seva habilitat per teixir una certa classe de singular encantament.\n"Els últims dies de Pompeia" (1834).\nZanoni (1842) [Zanoni, traducció de Joaquim Mallafrè, Adesiara, Martorell, 2017, col. D'ací i d'allà, 57]\nUna història estranya (1862)\nThe Parisiens (1873 inacabada)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Edward Bulwer-Lytton\nTexts d'Edward Bulwer-Lytton a la Biblioteca Upasika (castellà)\nBiografia i informació d'Edward Bulwer-Lytton (1803-73) Arxivat 2016-01-12 a Wayback Machine. (anglès)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Edward_Bulwer-Lytton&oldid=26540662»\nDarrera modificació: 5 març 2021 a les 07:18\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 5 març 2021 a les 07:18.